fundet normaliserer en struktur funderet i kulturen. Her er det igen et spørgsmål om holdninger eller tro på den bedst mulige levevis, der giver anledning til konflikter i alle samfund. Historisk set har man anvendt flere løsninger, såsom undertrykkelse, krig så de stærkeste er blevet bekræftet i at deres holdning til et godt liv er den rigtige. Nul tolerance har ligeledes været et praktisk anvendt alternativ for grupper, der ikke kunne tolerere deres ideologiske komponenter, hvor bombning og terror har været mulige udfald <strong>af</strong> metoden, derfor er det ikke nok at den fred som man er gået målrettet efter i psykiatrien ved at pacificere syge mennesker fremføres som mål for psykiatrien til fordel for samfundets subjektive holdninger omkring psykiatrien. Den divergens vi kæmper med, og de konflikter den skaber, danner omstændighederne for tolerance, der kan være en anden løsning på et brud med de barrierer vi står overfor. Tolerance er <strong>af</strong>hængig <strong>af</strong>, at der er en opponent til forskellige holdninger. En person kan betragtes som tolerant når denne til trods for sit ubehag ved eller sin misbilligelse <strong>af</strong> for eksempelvis psykiatriområdet, ved at <strong>af</strong>vige fra sine principper til at handle på det, ved ikke at blande sig i det, eller ved ikke at forhindre at holdninger om emnet ytres. Netop ubehag ved at et sygt menneske kan søge en bedre tilstand, en bedre livskvalitet, uden at gøre det, kan fordre situationer, hvor den intolerante kan ende med at tvinge lykke i de mennesker, men mennesker føler sig i udgangspunktet mere trygge ved den tilstand de befinder sig i, om end den kan være ubehagelig, end de gør ved tanken om at skulle søge en ny tilstand. Angsten for at komme sig, kalder vi det nu, for det kræver at mange omstændigheder, hvad angår åbenhed og tolerance er tilstede for at det overhovedet kan lade sig gøre, når den syge søger et rolleskift fra en statisk til en dynamisk tilstand er det nødvendigt at omgivelserne også udviser tolerance i forhold til selv at skifte rolle fra aktiv til passiv for at gøre plads til den syges rolleskift uden at føle sig kasseret, så opnår man frihed og ret til selv at vælge sit liv. Hvis vi skal trække på sociale organisationer frem for undertrykkende principper i vores demokratiske samfund er tolerance vores eneste bud på en fornuftig løsning, selvom begrebet rummer mange komplekse eller paradokser. Selv i demokratier kan man støde ind i majoritetens tyranni, hvor majoriteten med sin stemme ønsker at undertrykke dele <strong>af</strong> befolkningen, både ved hjælp <strong>af</strong> lov, men også ved at marginalisere minoriteterne så de socialt set dør. Vil vi sikre tolerance som vores udgangspunkt, så er forskellige mål mulige for at opnå fred som er retfærdigt, ikke undertrykkelse fra majoritetens side ved tvungen brug <strong>af</strong> medicinering og anden tvang for fredens skyld. Hvis alle i demokratiet vil bekymre sig om retfærdighed har alle mennesker også en grund til at tilskrive tolerance en værdi i samfundet. Det skaber et fundament for at politikerne må ind tænke tolerance som et arbejdsredskab i deres politiske arbejde, det kan de gøre ved at stille nogle rimelige krav om tolerance. Kravene kan indebære, at de indgår forlig med at opnå overlappende konsensus, og ud fra forskellige baggrunde som vi har set det med et SATS-pulje 120 LPD · avisen · TEMADAGE PÅ CHRISTIANSBORG forlig støtter brede forlig, men at stille et rimeligt krav kan ikke stå i opposition til et andet rimeligt krav, der udelukker det første, fordi det internt vil skade det første rimelige krav. Det gælder også den strid der omhandler anvendelsen <strong>af</strong> tvang i psykiatrien. For at sikre en borgergruppe mod mulige syge mennesker påfører man en anden og meget sårbar gruppe mange traumatiske oplevelser, de mærkes for livet. Måske skal vi alle træde et skridt tilbage med vores holdninger og udvise tolerance for andre overbevisninger end lige vores egen i en dialog, hvor alle parter høres og søge de løsninger vi indenfor rammerne <strong>af</strong> overlappende konsensus vi i hvert enkelte tilfælde kan føle os tilfredse med. Tak. Ole: Tak til Katrine, det var flot holdt tiden Katrine. Der er 5 minutter, hvor vi kan stille spørgsmål til Katrine, så der kunne være nogle enkelte i salen. Mikrofonerne sidder klar på stolene heroppe. Spørgsmål: Ja, Katrine, jeg er jo som pårørende ikke så bange for tvang som I er, og du sagde til sidst, at det var for at få fred for jer, men når vi nogle gange vælger tvangen, så er det for at beskytte Jer og for at hjælpe Jer, og ikke for at have fred for Jer, det må du ikke tro. Svar: Skal jeg – okay – jeg kan godt lige sige noget kort, hvis det er. Altså, jeg ved, at det kan godt være i få tilfælde, at der kan være tale om, at tvang kan være nødvendigt. Der er også tilfælde hvor – jeg har da hørt om folk, der godt kan lide at ligge i bælte, og det ser jeg lidt som fetish altså, det kunne foregå nede i Skælbækgade også. Folk har mange sære tendenser osv og det mener jeg ikke, vi skal gøre til et udgangspunkt for retningslinierne i psykiatrien, og selvfølgelig beskyttelse, ja, men vi er også nødt til at beskytte os selv, for vi får altså, vi får store traumer <strong>af</strong> at blive udsat for tvang, det er meget meget nedværdigende at blive umyndiggjort. Ole: Ja, tusind tak til Katrine, – skal vi give Katrine en hånd på vejen. Ja, temadagene er ved at være ved vejs ende og jeg vil godt på LPD’s vegne sige tak for lydhørhed, tak fordi vi har været så mange de her par dage. Der vil ikke blive udleveret noget specielt evalueringsskema, det er ret bevidst, men vi modtager meget gerne til LPD-avisen jeres kommentarer og skrivelser og hvad I nu kunne have lyst til at kommentere og hvordan I nu har oplevet de her 2 dage, så vi kan få nogle meningstilkendegivelser med i LPD-avisen. Så har jeg bare tilbage at sige, at kl. 2 starter selve Landsmødet. Det foregår oppe ved hotellet. Jeg håber I har h<strong>af</strong>t et par gode dage, jeg synes, at det har været meget spændende at være her. Kan I komme godt hjem, når vi har været ovre i Snapstinget og få frokost. Husk nu at tage jeres ting med, tusind tak for denne gang. Håber vi ses en anden gang, – kom godt hjem alle sammen.
Grundkursus for patientrådgivere og bistandsværger Modul 1 og 2 Hotel Ærø · Brogade 1 · Svendborg d. 22. - 25. oktober <strong>2010</strong> Fredag 17.30 - 18.00 18.00 - 19.30 19.30 - 20.30 20.30 - 21.30 21.30 - 22.00 22.00 Lørdag 08.00 - 09.00 09.00 - 10.00 10.00 - 11.00 11.00 - 12.00 12.00 - 12.30 Kort nyt... Foreløbige program: Velkomst og indkvartering Middag Beskikkelse, patientrådgivere, bistandsværger Vederlag, befordring Etik og tavshedspligt Hyggeligt samvær m. k<strong>af</strong>fe/te Morgenmad Vigtigste lovgivning for patientrådgivere Vigtigste lovgivning for bistandsværger Fremmøde på psyk. <strong>af</strong>deling, møde med: X personalet patienten evt. pårørende, andre patienter Fremmøde, bofællesskab, egen bolig Introduktion vedr. eftermiddagens program 12.30 - 14.00 14.00 - 15.40 15.40 - 16.10 16.10 - 18.00 18.00 - 19.30 19.30 - 22.00 22.00 - ? Søndag 08.00 - 09.00 09.00 - 10.00 10.00 - 12.00 12.00 - 13.30 13.30 - 14.30 14.30 - 15.00 15.00 - 17.00 17.00 Frokost Gruppearbejde K<strong>af</strong>fe/te Plenum med indlæg fra gruppearbejdet Middag Løst og fast, en spørgetid Hyggeligt samvær Morgenmad Om patientklagenævnet Et eksempel på en klage, behandlet i patientklagenævnet Frokost Om retten K<strong>af</strong>fe/te Eksempel på en klage behandlet i retten Afrejse – På gensyn! TEMADAGE PÅ CHRISTIANSBORG · 121 LPD · avisen
- Page 1 and 2:
ISSN 1396-2620 avisen LANDSFORENING
- Page 3 and 4:
Lederen... Temanummeret fra Christi
- Page 5 and 6:
TEMA DAGE På Christiansborg TEMADA
- Page 7 and 8:
og sager som vi i øvrigt tager op
- Page 9 and 10:
ges psykiatri. Når folk bliver tva
- Page 11 and 12:
meget negativt eller negativt bille
- Page 13 and 14:
i øvrigt nok, at det er mere en 1,
- Page 15 and 16:
TEMA·DAGE Holdninger til psykiatr
- Page 17 and 18:
TEMA·DAGE ¡ ¡ ¡ ¡ ¡
- Page 19 and 20:
TEMA·DAGE ¡ ¡ ¡ ¡ ¡ ¡
- Page 21 and 22:
enstrenget system, hvor man som pat
- Page 23 and 24:
Lad os prøve lige at se overskrift
- Page 25 and 26:
TEMA·DAGE
- Page 27 and 28:
TEMA·DAGE TE
- Page 29 and 30:
TEMA·DAGE
- Page 31 and 32:
alle sager, altså man har ikke kun
- Page 33 and 34:
mange mennesker faktisk ville være
- Page 35 and 36:
delse på linie med somatikken, og
- Page 37 and 38:
Ja, velkommen tilbage, hvis I vil v
- Page 39 and 40:
TEMA·DAGE TEMAD
- Page 41 and 42:
TEMA·DAGE
- Page 43 and 44:
TEMA·DAGE TEMADAGE
- Page 45 and 46:
TEMA·DAGE TEMADAGE PÅ
- Page 47 and 48:
TEMA·DAGE TEMADA
- Page 49 and 50:
Jeg skulle have budt velkommen til
- Page 51 and 52:
min tidligere tid sad jeg lige ovre
- Page 53 and 54:
TEMA·DAGE Pårørende og deres bet
- Page 55 and 56:
Ja, så er vi den hyggelige situati
- Page 57 and 58:
ning, heller ikke sundhedsfagligt,
- Page 59 and 60:
holdning. Jeg savner en presse, der
- Page 61 and 62:
der bringer han en stjålen ting i
- Page 63 and 64:
de han den 8. januar 2010 og politi
- Page 65 and 66:
det i at man vil egentlig gerne hav
- Page 67 and 68:
mellem 19 og 37 så kan du få psyk
- Page 69 and 70: Velkommen til Karen, som er vant ti
- Page 71 and 72: Så har vi selv sådan en form for
- Page 73 and 74: TEMA·DAGE LPDs temadage maj 2010 K
- Page 75 and 76: TEMA·DAGE Hvad ser vi efter 2 •
- Page 77 and 78: TEMA·DAGE kommende opgaver • L 1
- Page 79 and 80: Tak til Karen, og jeg vil da godt s
- Page 81 and 82: som de så oppe på Sikringen og de
- Page 83 and 84: Svar: til det med varslet, det på
- Page 85 and 86: Så vi har ikke fået sådan kan ma
- Page 87 and 88: Central Handicap Råd, det er lidt
- Page 89 and 90: i systemet. Du har ingen fri vilje,
- Page 91 and 92: vikling, vi sidder egentlig langt f
- Page 93 and 94: en hale ude til venstre, nu har vi
- Page 95 and 96: sige spørgsmål, men de skal sidde
- Page 97 and 98: TEMA·DAGE Center for Kvalitetsudvi
- Page 99 and 100: TEMA·DAGE Undersøgelsesprincipper
- Page 101 and 102: TEMA·DAGE Svarprocenter Udleverede
- Page 103 and 104: TEMA·DAGE Patienters stjernetildel
- Page 105 and 106: TEMA·DAGE Størst betydning for pa
- Page 107 and 108: TEMA·DAGE Pårørendes begrundelse
- Page 109 and 110: TEMA·DAGE Hvordan oplever patiente
- Page 111 and 112: TEMADAGE PÅ CHRISTIANSBORG · 111
- Page 113 and 114: TEMADAGE PÅ CHRISTIANSBORG · 113
- Page 115 and 116: TEMADAGE PÅ CHRISTIANSBORG · 115
- Page 118 and 119: Dagens sidste indleder har vi hørt
- Page 122 and 123: http://www.lpd-info.dk Velkommen ti
- Page 124: avisen a LPD Mogens Michaelsen, Gul