Råstofindvinding i Siem og Hellum Skove Skørping ... - Naturstyrelsen
Råstofindvinding i Siem og Hellum Skove Skørping ... - Naturstyrelsen
Råstofindvinding i Siem og Hellum Skove Skørping ... - Naturstyrelsen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Råstofi ndvinding i<br />
<strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
<strong>Skørping</strong> Kommune<br />
Regionplantillæg nr. 186<br />
med VVM-redegørelse<br />
Juni 2006
Registerblad<br />
Titel: Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding<br />
i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong>, <strong>Skørping</strong> Kommune<br />
Udgiver: Nordjyllands Amt<br />
Grundvandskontoret<br />
Niels Bohrs Vej 30<br />
9220 Aalborg Øst<br />
Journalnr. 8-50-12-22-843-0005-05<br />
ISBN 87-7775-608-8
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Forord<br />
Nordjyllands Amt har på sit møde den 13. juni 2006 endeligt vedtaget<br />
Regionplantillæg nr. 186 med tilhørende VVM-redegørelse for råstofindvinding<br />
i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> i <strong>Skørping</strong> Kommune.<br />
Dette regionplantillæg med VVM-redegørelse er udarbejdet i samarbejde<br />
mellem Nordjyllands Amt <strong>og</strong> NCC Råstoffer A/S. Tillægget til regionplanen,<br />
samt vurdering af redegørelsen er udarbejdet af Nordjyllands Amt<br />
<strong>og</strong> er at finde i et særskilt kapitel først i rapporten (del 1). Herefter følger<br />
VVM-redegørelsen fra ansøger (del 2). Til sidst er Nordjyllands Amts tilladelse<br />
til indvinding af sand, grus <strong>og</strong> sten.<br />
NCC Råstoffer A/S har fået tilladelse til at indvinde sand, grus <strong>og</strong> sten<br />
på A/S Lindenborg Gods’ jorde i <strong>Siem</strong>- <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong>. Da det samlede<br />
ansøgte område overstiger 25 ha er der i henhold til planlovens § 6<br />
c, fastsat i Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 1006 af 20. oktober<br />
2005 (samlebekendtgørelsen), lavet en VVM-redegørelse – en vurdering<br />
af Virksomhedens Virkning på Miljøet.<br />
Området udlægges til regionalt råstofområde i regionplanen.<br />
Regionplantillægget har været fremlagt til offentlig debat to gange. Foroffentlighedsfasen<br />
blev gennemført i perioden fra den 19. marts 2005 til<br />
den 16. april 2005 <strong>og</strong> 2. offentlighedsfase fra den 7. januar 2006 til<br />
den 8. marts 2006. Desuden blev der afholdt et offentligt møde i Tisted<br />
Forsamlingshus den 19. januar 2006.<br />
Amtet modt<strong>og</strong> 8 debatindlæg i forbindelse med for-offentlighedsfasen<br />
<strong>og</strong> 33 indlæg i forbindelse med 2. offentlighedsfase.<br />
Nordjyllands Amt<br />
Amtsrådet, 13. juni 2006<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 3
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
4 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Indhold<br />
Registerblad ..........................................................................................1<br />
Forord ...................................................................................................3<br />
Indhold..................................................................................................5<br />
Tillæg nr. 186 til Regionplan 2005.......................................................7<br />
Amtets bemærkninger til VVM-redegørelsen ......................................9<br />
Kommentarer til projektet i for-offentlighedsfasen............................15<br />
Klagevejledning..................................................................................55<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 5
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
6 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Tillæg nr. 186 til Regionplan 2005<br />
Området afgrænset på kortbilag 1 bliver omfattet af den generelle del<br />
om regionale råstoffer i regionplanretningslinie 5.2.9 for de regionale<br />
råstofinteresser som siger:<br />
Retningslinie 5.2.9 – Regionale råstofinteresser<br />
Inden for de regionale råstofområder må der ikke planlægges for eller<br />
etableres anlæg, der begrænser mulighederne for råstofudnyttelse. Efter<br />
endt udnyttelse overgår områderne til de på kort 1 viste arealtyper.<br />
Ændringer på kort i Regionplan 2005:<br />
På hovedstrukturkortet kortbilag nr. 1 ændres det viste område fra naturområde<br />
til regionalt råstofområde. Området angives med en signatur<br />
der viser, at området bagefter ændres til naturområde når råstofferne er<br />
indvundet.<br />
Redegørelse<br />
Arealudlægget er en ændring af kortbilag 1 i Regionplan 2005 for<br />
Nordjyllands Amt. Udlægget har hjemmel i planloven. Den tilknyttede<br />
VVM-redegørelse (Vurdering af Virkninger på Miljøet) er udarbejdet efter<br />
de regler, der i henhold til planloven, er fastsat i Miljøministeriets bekendtgørelse<br />
nr. 1006. af 20. oktober 2005 (samlebekendtgørelsen).<br />
Der tillades indvinding af sand, grus <strong>og</strong> sten fra 13. juni 2006 til 13. juni<br />
2036 indenfor det område der er afgrænset på kortbilag fig. 1.<br />
Udlægget er ikke til hinder for, at der senere kan foretages udvidelser<br />
eller ændringer af det ansøgte areal. Hvis der sker udvidelser i forhold til<br />
det projekt, der er behandlet i denne redegørelse, skal det forelægges<br />
råstofmyndigheden, som vil screene den konkrete ansøgning for en evt.<br />
VVM-pligt. Projektet <strong>og</strong> dets virkninger er beskrevet i VVM-redegørelsen.<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 7
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
8 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Amtets bemærkninger til VVMredegørelsen<br />
I råstofredegørelsen fra 1997 har Amtsrådet opstillet en række målsætninger,<br />
der danner baggrund for planlægning <strong>og</strong> administration af råstofloven<br />
i Nordjylland:<br />
Målene har følgende overskrifter:<br />
1. Bæredygtig udvikling – råstofhusholdning<br />
2. Ressourcebeskyttelse<br />
3. Indvinding af råstoffer<br />
4. Genbrug<br />
5. Forsyningssikkerhed<br />
6. Forsyningsstruktur<br />
7. Efterbehandling<br />
Generelt er projektet <strong>og</strong> dets virkninger på miljøet beskrevet i ansøgers<br />
VVM-redegørelse. Ansøgningen, projektbeskrivelsen <strong>og</strong> VVM-redegørelsen<br />
danner baggrund for råstoftilladelsen. Råstoftilladelsen ligger<br />
som bilag bag i rapporten.<br />
Arealanvendelse<br />
Det ansøgte skovområde domineres af monokulturer af intensivt drevet<br />
nåletræ. Der bruges gødning <strong>og</strong> pesticider.<br />
Landskabet før <strong>og</strong> efter<br />
Det overordnede landskab er et markant morænelandskab. Området<br />
indgår i den økol<strong>og</strong>iske forbindelse der forbinder Rold Skov med skov-<br />
<strong>og</strong> andre naturområder i hhv. Lille Vildmose <strong>og</strong> Lovnkær Skov. Denne<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 9
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
forbindelse er væsentlig da den forbinder internationale naturbeskyttelsesområder<br />
(Natura 2000-netværket).<br />
<strong>Råstofindvinding</strong> kan her virke forstyrrende i en periode, men en efterbehandling<br />
som beskrevet i projektet, med lysåbne skovtyper,<br />
eng/slettearealer samt naturpleje af tilgroede moser, vurderes at være<br />
en forbedring af naturforholdene i forhold til nuværende arealanvendelse.<br />
Der er ingen kendte gravhøje indenfor der foreslåede graveområde.<br />
Afgrænsningen af området er lagt så man holder sig udenfor 100 meter<br />
beskyttelseszonen af gravhøjene.<br />
For at kunne efterbehandle det samlede område, så der ikke fremstår<br />
for mange uheldige højderygge i landskabet, forudsætter det, at de<br />
vestligste ca. 100 meter af det midterste øst-vestgående dige fjernes.<br />
Det samme gælder ca. 330 meter af det nordligste beliggende østvest<br />
gående dige der ligger inden for graveplanen (Bilag 4 i VVMredegørelsen).<br />
De omtalte diger er i dårlig stand, <strong>og</strong> det vurderes at<br />
området samlet set vil fremstå mere roligt <strong>og</strong> ”naturligt”, hvis de omtalte<br />
diger graves væk.<br />
Det sydligst beliggende øst-vestgående dige er velbearet <strong>og</strong> bliver ikke<br />
berørt af gravningen. Det samme gælder det markante nord-sydgående<br />
dige som nu er helt uden for det foreslåede graveområde.<br />
Der bliver i forbindelse med efterbehandlingen anlagt stier <strong>og</strong> skovveje,<br />
der sikrer befolkningen adgang til området.<br />
Betydning for grundvand <strong>og</strong> overfladevand<br />
Det foreslåede graveområde ligger i områder med særlige drikkevandsinteresser<br />
<strong>og</strong> i nitratfølsomt område.<br />
Grundvandsspejlet ligger ca. mellem kote 35 <strong>og</strong> kote 31. Der er ca.<br />
mellem 25 <strong>og</strong> 35 meter til grundvandspejlet. Der er i tilladelsen stillet<br />
vilkår om, at der ikke må graves dybere end til kote 38, <strong>og</strong> at der altid<br />
skal være mindst 2 meter til grundvandsspejlet.<br />
Området er udpeget som nitratfølsomt på baggrund af at området stort<br />
set mangler overjord – hvorfor grundvandet er dårligt beskyttet.<br />
På de efterbehandlede arealer må der ikke bruges gødning <strong>og</strong> pesticider/sprøjtemidler.<br />
Betydning for natur<br />
Inden for, <strong>og</strong> umiddelbart udenfor, planlægningsområdet findes flere<br />
fattigkær, beskyttede som moser efter naturbeskyttelsesloven § 3. Moserne<br />
lades urørte, men der foretages råstofgravning i de tilgrænsende<br />
arealer.<br />
10 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Ved områdets efterbehandling naturgenoprettes de gravede arealer<br />
som en mosaik af naturligt hjemmehørende skovtyper, overdrev-, eng-<br />
<strong>og</strong> hedearealer, samt vådområder ved at grave dybere <strong>og</strong> udlægge<br />
lermembraner. Herudover foretages naturpleje i de eksisterende moser<br />
ved vandstandshævning <strong>og</strong> rydninger indenfor, planlægningsområdets<br />
12 af de 14 delvist afvandede fattigkær. Det vurderes at den eksisterende<br />
naturtilstand forbedres herved. Ejerne af kær 10 <strong>og</strong> 12 kan, hvis<br />
de er interesserede, rette henvendelse til A/S Lindenborg Gods for en<br />
aftale om rydning af invaderede træer på deres arealer.<br />
Der er ikke fundet arter omfattet af habitatdirektivets bilag IV indenfor<br />
det foreslåede graveområde, men indenfor planlægningsområdet yngler<br />
spidssnudet frø. På længere sigt vurderes det at projektet vil forbedre<br />
livsbetingelserne for spidssnudet frø. Arten er omfattet af EFhabitatdirektivets<br />
bilag IV. Spidssnudet frø ynder søer placeret i kær- <strong>og</strong><br />
engarealer med fugtige levesteder i umiddelbar tilknytning til ynglehullet.<br />
Spredningskorridorer er af stor vigtighed, da arten ikke formår at<br />
vandre særligt langt mellem våde habitater.<br />
Ved sikring af den eksisterende vandstand i ”Tørvemosen” (jf. pkt. 5.10<br />
i VVM-redegørelsen) vurderes det, at mosens eksisterende naturindhold<br />
vil kunne bevares. Mosen rummer et for naturtypen karakteristisk naturindhold<br />
med bl.a. tranebær, klokkelyng <strong>og</strong> kæruld.<br />
Der er i tilladelsen stillet vilkår om, at der i kærene udenfor graveområdet,<br />
skal etableres et vandstandsende bræt, ved et evt. udløb, såfremt<br />
der observeres en sænkning af vandspejlet i kærene. Særlig opmærksomhed<br />
skal rettes mod Tørvemosen, hvor der vil forekomme gravning<br />
fra alle sider.<br />
Det lille kær, som ligger i afdeling 649, er beskyttet efter naturbeskyttelseslovens<br />
§3. Der er stillet vilkår om, at der ikke må graves tættere på<br />
kæret end 20 meter. Kæret er tilvokset <strong>og</strong> det vurderes at gravningen<br />
ikke vil påvirke kæret yderligere i negativ retning.<br />
Samlet set vurderer Amtet, at projektet på længere sigt vil forøge områdets<br />
naturindhold.<br />
Når gravningen er slut efterbehandles der til et naturområde med åbne<br />
skovtyper, eng- <strong>og</strong> slettearealer samt nye vådområder – hvorved den<br />
efterbehandlede grav kan fungere som spredningskorridor for EF-<br />
Habitatområdet .<br />
EF-habitatområdet<br />
Planlægningsområdet ligger ca. 40-80 meter vest for EF-Habitatområde<br />
nr. 20, Rold Skov, Lindenborg Ådal <strong>og</strong> Madum Sø.<br />
Den del af EF-habitatområdet, som ligger umiddelbart vest for det ansøgte<br />
område, er karakteriseret ved store højmoseområder <strong>og</strong> spredte<br />
gamle bøgebevoksninger (1780) som et væsentligt element.<br />
Udpegningsgrundlaget for EF-Habitatområde nr. 20 er dyre <strong>og</strong> plan-<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 11
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
tearterne skæv vindelsnegl (Vertigo angustior), bred vandkalv (Dytiscus<br />
latissimus), kæklampret (Lampetra planeri), stor vandsalamander (Triturus<br />
cristatus cristatus), damflagermus (Myotis dasycneme), odder (Lutra<br />
lutra), grøn buxbaumia (Buxbaumia viridis), blank seglmos (Drepanocladus<br />
vernicosus), fruesko (Cypripedium calceolus), samt naturtyperne<br />
kalk- <strong>og</strong> næringsfattige søer <strong>og</strong> vandhuller (lobeliesøer), Næringsrige<br />
søer <strong>og</strong> vandhuller med flydeplanter eller store vandaks, Brunvandede<br />
søer <strong>og</strong> vandhuller, vandløb med vandplanter, våde dværgbusksamfund<br />
med klokkelyng, tørre dværgbusksamfund (heder), enekrat<br />
på heder, overdrev eller skrænter, overdrev <strong>og</strong> krat på mere eller<br />
mindre kalkholdig bund, artsrige overdrev eller græsheder på mere eller<br />
mindre sur bund, stedvis våde enge på mager eller kalkrig bund, ofte<br />
med blåtop, bræmmer med høje urter langs vandløb eller skyggende<br />
skovbryn, aktive højmoser, nedbrudte højmoser med mulighed for naturlig<br />
gendannelse, hængesæk <strong>og</strong> andre kærsamfund dannet flydende i<br />
vand, kilder <strong>og</strong> væld med kalkholdigt vand, rigkær, bøgeskove på<br />
morbund uden kristtorn, bøgeskove på muldbund, bøgeskove på kalkbund,<br />
egeskove <strong>og</strong> blandskove på mere eller mindre rig jordbund,<br />
stilkegeskove <strong>og</strong> krat på mager sur bund, skovbevoksede tørvemoser,<br />
samt elle- <strong>og</strong> askeskove ved vandløb, søer <strong>og</strong> væld.<br />
Amtet vurderer, at projektet ikke forringer levevilkårene for de beskyttede<br />
arter eller naturtyper i udpegningsgrundlaget.<br />
Alternative forslag <strong>og</strong> 0-alternativet<br />
Amtet har råstofkortlagt n<strong>og</strong>le områder omkring Tisted, Korup <strong>og</strong> St.<br />
Brøndum. De kortlagte forekomster har dannet baggrund for, at amtet<br />
har udsendt et debatoplæg til indledende høring om ”Planlægning for<br />
et regionalt råstofområde vest for Tisted – Arden Kommune”.<br />
Råstofforekomsten ved Tisted udgør ikke n<strong>og</strong>et alternativ til forekomsten<br />
i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> – hverken kvalitativt eller kvantitativt.<br />
I Tistedområdet er der tale om en udnyttebar forekomst på ca. 5 mio<br />
m 3 sand <strong>og</strong> grus. De bjergartsanalyser, der er lavet i forekomsten viser,<br />
at det vil være muligt at anvende sandet som tilslag til beton, mens<br />
stenmaterialerne kræver en omhyggelig forarbejdning, hvis de skal anvendes<br />
til beton. Der vil ifølge amtets kortlægning ikke kunne fremstilles<br />
stabilt grus.<br />
Området ved St. Brøndum var ikke interessant nok i råstofgeol<strong>og</strong>isk<br />
henseende til at udlægge til regionale råstofområde.<br />
Det kortlagte område ved Korup er stort set <strong>og</strong>så uinteressant i råstofgeol<strong>og</strong>isk<br />
henseende, men det skønnes, at der øst (<strong>og</strong> til dels syd) for<br />
Korup findes en rest af den forekomst der tidligere har været genstand<br />
for indvinding nord for byen. Den nærmere udstrækning af denne forekomst<br />
er ikke undersøgt. Et forsigtigt gæt er, at der kan indvindes op til<br />
1 mio. m 3 , når der tages hensyn til bebyggelse, tekniske anlæg <strong>og</strong> veje.<br />
Der er ikke basis for at udlægge et nyt regionalt råstofområde, eller udvide<br />
det eksisterende regionale råstofområde ved Korup. Omvendt finder<br />
amtet det hensigtsmæssigt at få gravet forekomsten færdig i den<br />
12 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Fig. 1<br />
udstrækning det er natur- <strong>og</strong> miljømæssigt forsvarligt. Derfor vil råstofansøgninger<br />
i dette område blive vurderet, <strong>og</strong> blive fremlagt for Udvalget<br />
for Teknik <strong>og</strong> Miljø til behandling, i det omfang forvaltningen finder<br />
det natur- <strong>og</strong> miljømæssigt forsvarligt at give en indvindingstilladelse.<br />
Forekomsten i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> på op til 10 mio. m 3 sand, grus<br />
<strong>og</strong> sten er af betydeligt højere kvalitet end de andre forekomster i området.<br />
En kommende grav i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> ventes at få en stor<br />
betydning for forsyningen af Aalborgområdet, da den forventes at blive<br />
en af de 2-3 største grave i Nordjylland. Graven vil bl.a kunne levere<br />
stabilt grus, asfaltskærver <strong>og</strong> sand <strong>og</strong> sten til beton.<br />
Ressourceopgørelse – behov for nye råstofområder i<br />
Himmerland.<br />
Området i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> er beliggende i den sydøstlige del af<br />
Himmerland. De nærmest beliggende råstofområder med sand <strong>og</strong> grus<br />
er, når der ses bort fra området ved Korup (kun få ressourcer tilbage)<br />
<strong>og</strong> Tisted (Regionplantillæg 201), beliggende 15 til 25 kilometer væk.<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 13
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
På kortet fig. 1 er vist de regionale råstofområder ved Tisted <strong>og</strong> i <strong>Siem</strong><br />
<strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong>, samt de øvrige regionale råstofområder til indvinding<br />
af sand <strong>og</strong> grus i det centrale <strong>og</strong> østlige Himmerland. Det er angivet<br />
hvad hovedanvendelsen af materialerne er, samt et skøn over de resterende<br />
råstofmængder, der er til rådighed i området.<br />
I henhold til råstofredegørelsen er behovet i det østlige Himmerland <strong>og</strong><br />
Aalborgområdet for planperioden, som er 24 år, opgjort til i alt 38<br />
mio. m 3 .<br />
Med de nye regionale råstofområder i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> <strong>og</strong> Tisted,<br />
vil de uudnyttede ressourcer komme op på i alt ca. 65 mio. m 3 . Dette<br />
vurderes at være passende, da det erfaringsmæssigt ikke er al jord indenfor<br />
det enkelte råstofområde, der er til salg til råstofindvinding. Udlæggene<br />
medfører samtidig en betydelig reduktion af transporten til det<br />
østlige Himmerland i forhold til, hvis der ikke skete udlæg.<br />
0-alternativet – hvis projektet stoppes – betyder, at Nordjyllands Amt<br />
skal ud <strong>og</strong> kortlægge nye områder for at kunne dække regionens behov<br />
for råstofforekomster til beton, asfalt <strong>og</strong> vejbygning. Forekomster med<br />
så stort et indhold af egnede stenmaterialer er sjældne i Nordjylland.<br />
14 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Kommentarer til projektet i 2. offentlighedsfase<br />
J. nr. 8-50-12-22-843-0005-05<br />
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i<br />
<strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove.<br />
Behandling af debatindlæg fra 2.offentlighedsfase<br />
Dette notat indeholder Området for Teknik <strong>og</strong> Miljø’s vurdering af de 33<br />
indkomne debatindlæg. Hver vurdering følges op med en indstilling til<br />
politisk stillingtagen.<br />
Debatindlæggene er nummereret efter kategorien af afsender, <strong>og</strong> de fordeler<br />
sig som følger:<br />
A Statslige myndigheder<br />
A1 Fiskeridirektoratet, Fiskeriinspektorat Nord, Sandholm 10, Postboks<br />
63, 9900 Frederikshavn<br />
A2 Skov- <strong>og</strong> <strong>Naturstyrelsen</strong>, Landsplanafdelingen, Haraldsgade 53,<br />
2100 København Ø<br />
B Kommuner <strong>og</strong> andre amter<br />
B1 <strong>Skørping</strong> Kommune, <strong>Skørping</strong>vej 7, 9575 Terndrup.<br />
C Organisationer, foreninger m.fl.<br />
C1 Danmarks Naturfredningsforening, Rebild Lokalkomite, v/ Michael<br />
Wullf, Svinget 4, 9520 <strong>Skørping</strong> mwullf@mail.tele.dk<br />
C2 Danmarks Naturfredningsforening, Samrådet for Nordjyllands Amt,<br />
v/ Thorkild Kjelsen, Halsvej 246, 9310 Vodskov<br />
thorkild.kjeldsen@mail.tele.dk<br />
C3 Ældrerådet i Arden Kommune, Anna Damborgsvej 41, 9510 Arden<br />
D Øvrige<br />
D1 Thomas Bech, <strong>Siem</strong> Skovvej 2, <strong>Siem</strong>, 9575 Terndrup<br />
Thomas@bech<strong>og</strong>co.dk<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 15
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
D2 Keld Adzersen, Thorup Kirkevej 3, Thorup, 9520 <strong>Skørping</strong><br />
D3 Keld Adzersen, Thorup Kirkevej 3, Thorup, 9520 <strong>Skørping</strong><br />
D4 Keld Adzersen, Thorup Kirkevej 3, Thorup, 9520 <strong>Skørping</strong><br />
D5 Kirsten <strong>og</strong> Jørgen Tarp, Thorup Kirkevej 7, Thorup, 9520 <strong>Skørping</strong><br />
D6 Jørgen <strong>og</strong> Kirsten Tarp, Thorup Kirkevej 7, Thorup, 9520 <strong>Skørping</strong><br />
D7 Lau Bøgeholt-Laursen, <strong>Skørping</strong>vej 1c, 9575 Terndrup<br />
lblb@skoerping.dk<br />
D8 Rica Jensen, Baggesdamvej 10, 9293 Kongerslev<br />
D9 Ole Wøide, Egernvej 1, Tisted, 9510 Arden<br />
D10 Helle Jensen <strong>og</strong> Christian Ovesen, Mølleparken 8, 9520 <strong>Skørping</strong><br />
D11 Jes Olesen, Lemchesvej 24, 2900 Hellerup jeol@dadlnet.dk<br />
D12 Jette Seifert <strong>og</strong> Søren Gais Kjeldsen, <strong>Hellum</strong> Hedevej 5, 9520<br />
<strong>Skørping</strong><br />
D13 Søren Gais Kjeldsen, <strong>Hellum</strong> Hedevej 5, 9520 <strong>Skørping</strong><br />
D14 Annie Ovesen, Madumsøvej 23, 9520 <strong>Skørping</strong><br />
D15 Bjarne Kr<strong>og</strong>h, Heilskovsgade 14, 9000 Aalborg<br />
D16 Hanne Kr<strong>og</strong>h, Christmas Møllers Vej 14, 9210 Ålborg SØ<br />
D17 Alice Kr<strong>og</strong>h, Th. V. Gardes Vej 8, 9210 Ålborg SØ<br />
D18 Martin Overgaard Jensen, Lundavägen 47, 23234 Arlöv, SE Sverige<br />
D19 Henning Overgaard Jensen, Klarlunden 16, 9510 Arden<br />
D20 Majbrit Overgaard Jensen, Bispebjerg Park Allé 22, 4. sal v. 420,<br />
2400 København NV<br />
D21 Pernille Overgaard Jensen, Edouard Suensons Gade 6,1 lejl. O,<br />
8200 Århus N<br />
D22 Kristoffer Overgaard Jensen, Bækparken 21, Valsgård, 9500 Hobro<br />
D23 Ingo Jensen, Bækparken 21, Valsgård, 9500 Hobro<br />
D24 Tove <strong>og</strong> Egon Jensen, Bymarken 46, 9510 Arden<br />
D25 Kjeld Jensen, <strong>Hellum</strong> Byvej 6, <strong>Hellum</strong>, 9520 <strong>Skørping</strong><br />
D26 Ejgil Asp Jensen, Toften 52, Mou, 9280 Storvorde<br />
D27 Tove Drastrup, Skovbakken 3, 9530 Støvring<br />
A Statslige myndigheder<br />
A1 Fiskeridirektoratet<br />
Meddeler at direktoratet ingen indvendinger har i sagen.<br />
Vurdering<br />
Ingen bemærkninger.<br />
Indstilling<br />
Ikke relevant.<br />
A2 Skov- <strong>og</strong> <strong>Naturstyrelsen</strong><br />
Statslige bemærkninger til ovennævnte forslag til Regionplantillæg m/<br />
VVM (nr. 186):<br />
Det areal, der ønskes gravet i, omfatter 83 ha fredsskov, hvorfor gravningen<br />
senere kræver en konkret forudgående ansøgning mht. dispensa-<br />
16 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
tion fra skovloven. I forbindelse med dispensationssagen vil der blive stillet<br />
en række vilkår mht. gravning (herunder om dennes omfang <strong>og</strong> tidsforløb),<br />
efterbehandling, genplantning (herunder på nyudlagte<br />
erstatningsarealer) mv.<br />
Det skal endvidere bemærkes, at den her omtalte gravning på de 83 ha<br />
ikke danner præcedens for evt. fremtidige ønsker om yderligere gravning<br />
(sten, grus, sand) på disse områder.<br />
Vurdering<br />
Ingen bemærkninger.<br />
Indstilling<br />
Tages til efterretning.<br />
B Kommuner <strong>og</strong> andre amter<br />
B1 <strong>Skørping</strong> Kommune<br />
Uddrag af referat fra byrådsmødet den 8. februar 2006 i <strong>Skørping</strong><br />
Kommune.<br />
9. Regionplantillæg nr. 186 med tilhørende VVM-redegørelse for <strong>Råstofindvinding</strong><br />
i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove - j.nr. 01.01.03P17.<br />
SagsfremstiIling:<br />
Amtet fremlægger et forslag til Regionplantillæg nr. 186 med tilhørende<br />
VVM-redegørelse for råstofindvindingen i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove.<br />
Ændringsforslag, kommentarer eller indsigelser til forslag til Regionplantillæg<br />
nr. 186 med VVM-redegørelse kan indtil den 8. marts 2006 sendes<br />
til Nordjyllands Amt.<br />
Forslaget kan ses på amtets hjemmeside, www.nja.dk under hjemmesidens<br />
afsnit Regionplan.<br />
I mødet i Udvalget for Teknik & Miljø den 18. april 2005, sag nr. 28,<br />
drøftede Udvalget for Teknik & Miljø Amtets debatoplæg om råstofindvinding<br />
i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove.<br />
Udvalget vedt<strong>og</strong> at udtale, at Udvalget er meget betænkelig ved projektet,<br />
<strong>og</strong> der må forventes et kommunalt afslag på høringen i forbindelse<br />
med en eventuel VVM-høring.<br />
Med baggrund i det nu fremlagte regionplantillæg har sagen været behandlet<br />
af Udvalget for Teknik & Miljø i mødet den 17. januar 2006,<br />
sag nr. 137.<br />
Indstilling:<br />
Til behandling.<br />
Bilag:<br />
Oversigtsplan, dateret 9. januar 2006 visende råstofområdet.<br />
Udvalget for Teknik & Miljø, den 17. januar 2006, sag nr. 137:<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 17
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Søren Jensen, Mette Busk, Henrik Christensen <strong>og</strong> Lau. Bøgeholt-Laursen<br />
kan ikke anbefale, at et råstofindvindingsprojekt gennemføres i det ansøgte<br />
område af natur- <strong>og</strong> miljømæssige årsager, idet henvises til Udvalgets<br />
udtalelse i sagen af april 2005.<br />
Peter Rise kan tiltræde, at der sker råstofindvinding i området.<br />
Økonomiudvalget, den 30. januar 2006, sag nr. 11:<br />
Oversendes til Byrådet.<br />
Byrådet:<br />
For det fremlagte forslag til Regionplantillæg nr. 186 med tilhørende<br />
VVM redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove stemte 9,<br />
Børge Olsen, B, L, O, Ole Frederiksen, Bent Juul Jensen, Karen Margrethe<br />
Andersen, Svend Hørsman). Imod stemte 7 (Finn Sejrup Pedersen, A,<br />
Lau Bøgeholt-Laursen).<br />
Forslaget vedtaget.<br />
Vurdering<br />
Et flertal på byrådsmødet tilsluttede sig forslaget til Regionplantillæg nr.<br />
186.<br />
Indstilling<br />
Tages til efterretning.<br />
C Organisationer, foreninger m.fl.<br />
C1 Danmarks Naturfredningsforening, <strong>Skørping</strong><br />
v/Michael Wulff, Svinget 4, 9520 <strong>Skørping</strong><br />
Vedr. Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding<br />
i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove.<br />
I henhold til vores kommentarer (12.04.05) til debatoplæg til Regionplantillægget<br />
vil vi stadig fastholde, at den planlagte råstofgravning er et<br />
voldsomt indgreb i fredsskovsområdet, som ifølge regionplanen tillige er<br />
udlagt til naturområde, drikkevandsområde <strong>og</strong> økol<strong>og</strong>isk forbindelsesområde.<br />
Vi anerkender samtidig, at VVM-redegørelsen besvarer <strong>og</strong> imødekommer<br />
de fleste af vores spørgsmål <strong>og</strong> betænkeligheder vedrørende<br />
områdets fremtid. Under forudsætning af, at de i VVM-redegørelsen givne<br />
foranstaltninger overholdes, må vi derfor være tilfredse med redegørelsen.<br />
Vi håber således, at området indenfor de kommende årtier vil udvikles<br />
til et naturmæssigt mere spændende område med større biodiversitet.<br />
Vi bifalder den større afstand, som er udlagt mellem graveområdet <strong>og</strong><br />
habitatområdet. Det er ligeledes positivt, at der sker en restaurering af<br />
de 14 kær. Påbegyndelsestidspunktet er ved start af gravearbejdet; men<br />
der er ikke anført n<strong>og</strong>en tidsfrist for fuldførelse af restaureringen. Naturfredningsforeningens<br />
lokal- komite for Rebild Kommune vil anmode om<br />
at få indsigt i såvel plejeplan som tidsfrister for områdernes genopretning.<br />
18 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Efterbehandlingsskitsen viser, at det afgravede områdes grænser ved<br />
skovvejene er meget lige <strong>og</strong> med ensartet hældning. Varierende vegetation<br />
langs skrænterne kan delvis afhjælpe dette. Vi erkender, at det <strong>og</strong>så<br />
er et spørgsmål om udnyttelsesgrad <strong>og</strong> eventuelt overskudsmateriale. På<br />
skitsen er Mellemvejen ført over det østlige gravefelt – men hvorfor er<br />
den ikke ført videre på det vestlige gravefelt?<br />
Når det første graveområde er efterbehandlet må retableringen vurderes<br />
af de relevante tilsynsmyndigheder, således at senere efterbehandling tilpasses.<br />
Vurdering<br />
Efterbehandlingen af råstofområdet skal foretages løbende, således at<br />
graveområdet på ethvert tidspunkt er ca. 10 ha. Naturplejeprojektet med<br />
restaurering af 12 fattigkær, samt Tørvemosen, uden for graveområdet,<br />
vil blive igangsat samtidig med den planlagte råstofindvinding. Fattigkær<br />
nr. 10 <strong>og</strong> 12 ligger ikke på arealer tilhørende A/S Lindenborg Gods.<br />
Hvis ejeren af dette kær ønsker, at det skal indgå i plejeplanen, er A/S<br />
Lindenborg Gods <strong>og</strong> NCC Råstoffer A/S åbne for dial<strong>og</strong>.<br />
Naturplejeplanen iværksættes <strong>og</strong> færdiggøres senest 1 år efter igangsætningstilladelsen<br />
foreligger.<br />
Efterbehandlingsskitsen skal ses i sammenhæng med beskrivelsen i afsnit<br />
2.4 Efterbehandlingsplan. "I takt med indvindingen vil terrænet i princippet<br />
fremstå ca. 10 m lavere end i dag <strong>og</strong> med skråninger, der langs graveområdernes<br />
periferi efterlades med hældninger mellem 1:2 <strong>og</strong> 1:7.<br />
Det har været et ønske fra landskabskonsulenten at skabe et stort sammenhængende<br />
område med mindre vådområder. Ved en gennemføring<br />
af mellemvejen i det vestlige meget smalle graveområde, vil anlæg i forbindelse<br />
med ned <strong>og</strong> opkørsel betyde en uønsket barriere i landskabet.<br />
Efterbehandlingen skal løbende vurderes <strong>og</strong> godkendes under hele graveforløbet.<br />
Indstilling<br />
Tages til efterretning/imødekommes delvist.<br />
C2 Danmarks Naturfredningsforening, Samrådet for<br />
Nordjyllands Amt<br />
Danmarks Naturfredningsforenings Samråd i Nordjylland ønsker at<br />
fremkomme med nedenstående indsigelser <strong>og</strong> synspunkter.<br />
Den planlagte råstofgravning i et 80 ha stort skovområde i Rold Skov<br />
komplekset er et voldsomt indgreb i fredsskovsområdet, som i Regionplanen<br />
er udlagt til naturområde, drikkevandsområde <strong>og</strong> økol<strong>og</strong>isk forbindelsesområde.<br />
Samrådet ser, at Regionplanens udlæg af den økol<strong>og</strong>iske<br />
forbindelse er en mulighed for at skabe større naturmæssig sammenhæng<br />
mellem Rold Skov komplekset <strong>og</strong> Lille Vildmose området. En<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 19
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
opfordring som harmonerer med Wilhjelm udvalgets anbefaling om at<br />
bevare eller etablere forbindelser mellem naturområder. Disse forbindelser<br />
skal have en sådan kvalitet, at de kan medvirke til arternes spredning<br />
mellem områderne.<br />
Tilladelsen til råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove er et udtryk for en<br />
politik, hvor naturen opdeles i A-natur – internationalt beskyttede områder<br />
<strong>og</strong> fredede områder, <strong>og</strong> B-natur - alt den øvrige natur. I B-naturen<br />
vægtes benyttelse øjensynligt over beskyttelse. Denne politik er Samrådet<br />
imod, idet den ikke medvirker til, at Danmark kan opfylde sine forpligtigelser<br />
om at standse forringelsen af den biol<strong>og</strong>iske mangfoldighed inden<br />
2010.<br />
Helt konkret er råstofindvindingsområdet udlagt som fredsskov. I forslaget<br />
til Regionplantillægget er der ikke taget stilling til om bestemmelsen<br />
om fredsskovpligt kan ophæves <strong>og</strong> i givet fald på hvilke betingelser. At<br />
ophæve fredsskovsbestemmelsen, mener Samrådet skal være meget<br />
svært, da vi i Danmark har en politik om at lave mere skov.<br />
Samrådet anerkender ligesom lokalkomiteen i Rebild, at de fleste af vore<br />
spørgsmål er besvaret <strong>og</strong> der er taget hensyn til projektets omgivende<br />
naturværdier, dels i Natura 2000 områderne <strong>og</strong> dels de bevaringsværdige<br />
<strong>og</strong> beskyttede moser <strong>og</strong> kær. Der er <strong>og</strong>så i forslag til efterbehandlingsplan<br />
forudsat etablering af en varieret natur.<br />
Men vi mener stadig ikke, det er dokumenteret nødvendigt at udlægge<br />
det store råstofområde på 83 ha. Der argumenteres med, at en forsyningssikkerhed<br />
til det østlige Himmerland <strong>og</strong> Aalborgområdet i en 24årig<br />
periode er på 38 millioner m 3 . Men der udlægges områder med ca.<br />
64 millioner m 3 råstof. Foreningen mangler sikkerhed for, at råstofferne<br />
kun anvendes i de omtalte ge<strong>og</strong>rafiske områder. Samtidig mener vi, at<br />
hvis amtet beslutter at tillade råstofindvinding, så skal det kun ske i det<br />
østlige graveområde i <strong>Siem</strong> Skov. Dette område består for en stor del af<br />
marker <strong>og</strong> juletræsplantager. Samtidigt ligger det længst væk fra Natura<br />
2000 området, de fredede arealer, samt de arealer, hvor man har kendskab<br />
til bestande af pattedyr <strong>og</strong> fugle.<br />
Vi mener ikke, der på n<strong>og</strong>et tidspunkt må være mere end 5 ha påbegyndt<br />
med indvinding. Retablering skal ske inden de næste 5 ha åbnes.<br />
Vi mener ikke, der overhovedet må bruges gødskning <strong>og</strong> pesticider på<br />
andre arealer end de nuværende juletræsbevoksninger af hensyn til<br />
grundvandssikringen.<br />
Vi er meget tvivlende på om grundvandet er tilstrækkeligt sikret fremover,<br />
hvis der kun efterlades få meter sand i det nitratfølsomme drikkevandsområde.<br />
Samrådet forudsætter, at de skitserede naturforbedringer af moser <strong>og</strong><br />
kær påbegyndes som beskrevet i redegørelsen <strong>og</strong> færdiggøres samme<br />
år.<br />
Endelig vil vi påpege at der ved skovning, rydning af opvækst, afrømning<br />
af overfladejord skal tages hensyn til ynglende fugle <strong>og</strong> pattedyr i området.<br />
20 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Vurdering<br />
Amtet vurderer, at effekten af den økol<strong>og</strong>iske korridor efter endt råstofindvinding<br />
vil blive forbedret med den skitserede efterbehandling.<br />
Det planlagte råstofområde er i dag intensivt drevne monokulturer af nåletræsarter,<br />
der ikke hører naturligt hjemme i Danmark, <strong>og</strong> hvortil der er<br />
knyttet et meget begrænset dyre- <strong>og</strong> planteliv. Ved efterbehandlingen vil<br />
området blive efterbehandlet med flere løvtræer <strong>og</strong> med fugtig bund,<br />
hvorfor naturindholdet <strong>og</strong> den biol<strong>og</strong>iske mangfoldighed, vurderes at<br />
blive styrket. Der må ikke bruges gødning <strong>og</strong> pesticider på de<br />
efterbehandlede arealer.<br />
Projektet kræver dispensation fra skovlovens § 11 til ophævelse af fredskovspligten.<br />
Dispensationen gives ikke af amtet, men af Miljøministeren,<br />
i dette tilfælde Bruderupholm Statsskovdistrikt.<br />
Med hensyn til dækning af behovet i en 24-årig periode (2 planperioder)<br />
med sand/grus/sten, er det ikke ligegyldigt, om det drejer sig om fyldsand,<br />
stabilgrus eller sand <strong>og</strong> sten til beton. Materialerne, der er kortlagt<br />
i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove, adskiller sig fra de fleste af de forekomster der i<br />
øvrigt kendes fra Himmerland ved, at kvalitetsanalyser godtgør, at de<br />
kan anvendes til beton, dels på baggrund af deres kemiske sammensætning,<br />
dels på baggrund af kornstørrelsessammensætningen.<br />
Materialer af den kvalitet er i dag en mangelvare, <strong>og</strong> de er præget af ofte<br />
lange transportveje. Således hentes betonsten typisk i Thy eller på<br />
Djursland, <strong>og</strong> betonsand hentes i det centrale Vendsyssel, hvor de kendte<br />
ressourcer er små, eller på Djursland. Udlæg af råstofområdet i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>Hellum</strong> skove vil derfor medvirke til at reducere transportbehovet, <strong>og</strong> sikre<br />
bedre forsyningssikkerhed til den nordjyske betonbranche.<br />
Amtet kan ikke pålægge ansøger om kun at sælge råstofferne fra graven<br />
i et givet ge<strong>og</strong>rafisk område, men da transportomkostningerne udgør en<br />
stor del af råstofprisen, vurderes det, at transporten ud af regionen (cheferne<br />
vil vist gerne, at region ikke indgår i besvarelsen) vil være begrænset.<br />
Det vestlige graveområde ligger ca. 40-80 meter fra habitatområdet.<br />
Amtet vurderer her, at gravning ikke vil have negativ indvirkning på<br />
habitatområdet. Der vil ikke på n<strong>og</strong>et tidspunkt være aktivitet indenfor<br />
hele det vestlige areal, hvorfor området stadig vil kunne fungere som<br />
korridor mellem habitatområdet <strong>og</strong> det østlige skovområde <strong>og</strong> Lille<br />
Vildmose.<br />
<strong>Råstofindvinding</strong> af dette projekts omfang kræver plads. 5 ha er ikke en<br />
realistisk størrelse, idet der skal være plads til skråning, produktionsapparat,<br />
produktionsdynger m.v.<br />
Amtet kan kun stille vilkår om gødnings- <strong>og</strong> pesticidforbud på efterbehandlede<br />
arealer. A/S Lindenborg Gods <strong>og</strong> NCC Råstoffer A/S oplyser,<br />
at de eksisterende kulturer vil blive drevet som hidtil i overensstemmelse<br />
med skovloven, idet indvindingen af råstoffer er en økonomisk forudsætning<br />
for, at området kan tages ud af kommerciel skovdrift. Ligeledes kan<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 21
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
forholdene i løbet af graveperioden ændre sig, hvorfor det ikke er rentabelt<br />
at have taget større arealer ud af drift. En for tidlig afdrift vil således<br />
give meget store driftstab, hvilket vil medføre, at det økonomiske grundlag<br />
for naturgenopretningen vil være forsvundet.<br />
Området er udpeget som nitratfølsomt på grund af få beskyttende lerlag.<br />
Det er hovedsageligt sand, grus <strong>og</strong> sten der graves i området. Det betyder,<br />
at der stort set ikke er n<strong>og</strong>en beskyttende impermeable lag at bortgrave.<br />
Hastigheden, hvor med vandet bevæger sig ned igennem jorden,<br />
er således n<strong>og</strong>enlunde den samme, blot bliver tiden afkortet pga. den<br />
kortere afstand til grundvandsspejlet. Disse forhold tages der højde for i<br />
vilkårene ved, at der ikke længere må gødes eller bruges pesticider <strong>og</strong><br />
sprøjtemidler på de efterbehandlede arealer.<br />
Naturplejeplanen iværksættes <strong>og</strong> færdiggøres senest 1 år efter den endelig<br />
gravetilladelse foreligger.<br />
NCC Råstoffer A/S oplyser, at skovning vil blive gennemført uden for<br />
fugle <strong>og</strong> pattedyrs ynglesæson således, at forstyrrelser minimeres mest<br />
muligt.<br />
Indstilling<br />
Imødekommes delvist.<br />
C3 Ældrerådet i Arden Kommune<br />
Ældrerådet har på sit møde den 28. februar 2006 behandlet de 2 forslag<br />
til Regionplan for udvinding af grus <strong>og</strong> sand. (Interessen for Regionplantillæg<br />
nr. 186 er udelukkende til stede p.g.a. de trafiksikkerhedsmæssige<br />
forhold vedr. kørsel i Arden Kommune). Behandlinger udvirker<br />
følgende kommentarer <strong>og</strong> forslag:<br />
Generelt<br />
Det er ældrerådet magtpåliggende, at der sikres fortsat gode livsbetingelser<br />
for befolkningen i de omtalte områder, <strong>og</strong> at man kan transportere<br />
sig sikkert.<br />
De nævnte områder for indvinding går tæt på Tisted by, hvor en stor befolkningsdel<br />
får gener, hvis ikke der tages særlige hensyn. Det er vigtigt,<br />
der ikke graves eller transporteres tæt på byen.<br />
Trafikforhold<br />
Arden Kommune har i sine kommentarer gjort opmærksom på vigtigheden<br />
af, at der tages vide hensyn til befolkningen, <strong>og</strong> at der etableres faste<br />
kørsels ruter for transport til <strong>og</strong> fra grusgravene. De samme betragtninger<br />
ønsker ældrerådet at præcisere således, at ikke alene udkørsel,<br />
men <strong>og</strong>så indkørsel til eventuelle grusgrave foregår på de faste kørselsruter.<br />
Og at disse ruter friholder de tættest bebyggede områder.<br />
Ældrerådet har gennemgået trafiktal for området, men har <strong>og</strong>så forhørt<br />
sig blandt beboerne. Allerede forud for en eventuel trafik til grusgraven,<br />
er trafikforholdene for bløde trafikanter kritisable. Som ældre er det meget<br />
risikabelt at færdes på Terndrupvej.<br />
22 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
I forslaget til Regionplantillæg nr. 201 står der, citat: “Terndrupvej, der<br />
gennemskærer området, er udlagt som en regional cykelrute, jf. retningslinie<br />
3.1.3. Ifølge denne må lovadministration <strong>og</strong> planlægning ikke<br />
føre til dispositioner, der hindrer, at cykelstien kan opretholdes”.<br />
Efter ældrerådets undersøgelser, er Terndrupvej i sin fulde længde udlagt<br />
til regional cykelrute under navnet “Bælumruten”. Denne forbinder “Skivumruten”<br />
mod vest <strong>og</strong> “østkystruten” mod øst, men der er ikke cykelsti<br />
på strækningen” Derfor holder ovenstående citat ikke. Det er vigtigt, at<br />
der tages skridt til, at områdets bløde trafikanter kan færdes sikkert, <strong>og</strong><br />
at “Bælumruten” — ikke blot af navn, men <strong>og</strong>så af gavn - får karakter af<br />
cykelrute.<br />
Flere steder i regionplantillægget gøres der opmærksom på, at trafikforholdene<br />
fremover er kommunernes ansvar. Det er ældrerådets opfattelse,<br />
at amtet som sundhedsformidler <strong>og</strong> sygehusadministrator <strong>og</strong>så har et<br />
ansvar for trafiksikkerheden. Derfor må ansvaret være et anliggende, der<br />
forhandles mellem amtet <strong>og</strong> kommunerne, således at der sikres egnede<br />
trafikforhold inden en eventuel udvinding kan komme på tale.<br />
“Bælumruten” er sammen med en række andre cykelruter godkendt af<br />
Nordjyllands Amts afdeling for Teknik <strong>og</strong> Miljø som en regional cykelrute.<br />
Derfor må amtet <strong>og</strong>så påtage sig ansvaret for sikre trafikforhold for<br />
cyklende.<br />
Ældrerådets forslag<br />
Vi forudser, at den sydgående trafik vil søge mod motorvejstilkørslen ved<br />
Haverslev. Derfor foreslår vi helt konkret, at der ikke alene anlægges cykelsti<br />
mellem Terndrup <strong>og</strong> Astrup, men at strækningen Astrup-Arden <strong>og</strong>så<br />
etableres med cykelsti.<br />
Trafikforholdene mellem Tisted <strong>og</strong> Terndrupvej bør ligeledes sikret bløde<br />
trafikanters færden. Dette kan f.eks. ske ved anlæg af cykelsti mellem Tisted<br />
<strong>og</strong> Terndrupvej (på Tistedvej).<br />
Vurdering<br />
Hovedparten af den erhvervsmæssige trafik ventes at gå ad <strong>Siem</strong> Skovvej<br />
mod Amtsvej 535. Denne er i 2000 udbygget til en 7 m bred vejbane<br />
med 2,5 m brede rabatter <strong>og</strong> vurderes at være i god stand til at afvikle<br />
den erhvervsmæssige trafik, i forbindelse med råstofudvindingen. Derfra<br />
ventes den største del af erhvervstrafikken af gå ad hovedvej 507 mod<br />
Aalborg-området.<br />
Amtet kan kun pålægge entreprenøren vilkår i forbindelse med udkørsel<br />
fra råstofgraven, hvorfor faste kørselsruter ikke kan fastlægges.<br />
Amtet har prioriteret, hvor der skal anlægges cykelstier, ud fra bl.a. omfanget<br />
af tung trafik <strong>og</strong> omfanget af cykeltrafik/ status af cykelrute.<br />
Det vil således normalt betyde en opprioritering i anlæggelsen af cykelstier,<br />
hvis trafikken udvikler sig, som forudset i regionplantillægget. Anlægsaktiviteterne<br />
i amtet er imidlertid prioriteret ud fra den nuværende<br />
situation, hvor Amtsvej 535 er relativt svagt trafikeret, set blandt amtsvejene.<br />
Der bliver ikke etableret cykelsti ved Terndrupvej i amtets sidste år,<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 23
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
2006. Herefter vil vejen overgå til Mariagerfjord Kommune, <strong>og</strong> en eventuel<br />
etablering af cykelstier vil afhænge af kommunens prioriteringer.<br />
Indstilling<br />
Imødekommes ikke.<br />
D Øvrige<br />
D1 Thomas Bech<br />
Efter at have fulgt med i processen <strong>og</strong> deltaget i bl.a. det netop afholdte<br />
møde, må jeg hermed indgive min indsigelse mod vedtagelsen af ovennævnte<br />
plantillæg.<br />
Der er en række årsager til min indsigelse, <strong>og</strong> jeg skal her forsøge at redegøre<br />
for mine bekymringer. Som udgangspunkt har jeg stor forståelse<br />
for amtets forpligtigelse om at anvise råstof til minimums 2 perioders behov.<br />
Det fører mig blot til første indsigelse.<br />
1. Der er brugt megen tid på at anvise <strong>og</strong> udregne forekomsternes størrelser<br />
i <strong>Hellum</strong>. Tisted <strong>og</strong> <strong>Siem</strong> men megen lidt energi på at vise at behovet<br />
rent faktisk er til stede for disse råstoffer. Vi fik vist et tal, fra 1997,<br />
der angav et forventet behov. Men intet om hvor meget der allerede er<br />
brugt i de næsten 10 år der er gået siden den udregning. En række meget<br />
store anlægsarbejder er jo færdiggjort i den periode.<br />
2. Da amtet pr. 31/12-06 udelukkende vil have ansvaret for at påvise<br />
områderne, hvori der forefindes råstoffer, men ikke efter den dato skal<br />
føre tilsyn eller give tilladelsen er min indsigelse nr. 2. Hvorfor så ikke<br />
vente <strong>og</strong> lade kommunerne, Mariager <strong>og</strong> Rebild, udstede en eventuel<br />
tilladelse ?<br />
3. Ved gennemlæsning af forslaget sås, at udkørsel er planlagt til Amtsvej<br />
535 (Terndrupvej) via <strong>Siem</strong> Skovvej i sydlig retning. Den eneste naturlige<br />
udkørsel fra området, som ikke berører beboelse eller fører igennem<br />
en by, tænkte jeg, hvad er garantien for, at tilladelsen ikke <strong>og</strong>så giver ret<br />
til at vende trafikken om, <strong>og</strong> derved køre direkte forbi mit hjem på <strong>Siem</strong><br />
Skovvej? Når en tilladelse er givet, så er jeg i hvert fald bange for, at tilladelsen<br />
udvides <strong>og</strong> fører yderligere gene for bl.a. hele <strong>Siem</strong> by.<br />
Som et absolut minimum må jeg kræve, at der udfærdiges en paragraf<br />
eller andet, som sikrer, at trafikken aldrig kan vendes ind mod <strong>Siem</strong> <strong>og</strong><br />
dens borgere.<br />
4. Tillægget blev beskyldt for en række faktuelle fejl bl.a. trafiktælling <strong>og</strong><br />
antal lastbiler. Det ser jeg gerne en helt ny <strong>og</strong> faktuel korrekt optælling<br />
af. Det samme for støj <strong>og</strong> støvgener, da bl.a. støvfanget, som beskrevet i<br />
tillægget, skulle være n<strong>og</strong>le træer i skoven, som beviseligt er faldet i stormen.<br />
5. Hvorfor var protesterne så store fra alle sider, da der for n<strong>og</strong>le år si-<br />
24 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
den var påtænkt en nedgravning af et højspændingskabel, <strong>og</strong> nu mener<br />
man, at der er rimelighed i at udlægge 80 hektarer til grusgrav.<br />
Sluttelig er min indsigelse <strong>og</strong>så et udtryk for en massiv skuffelse over at I<br />
som ansvarlige mennesker kan udsende et, ganske vist juridisk stykke arbejde,<br />
men fuldstændigt parts indlæg, som helt mangler sans for de involverede<br />
mennesker i områderne.<br />
Det er et regionplantillæg, som udelukkende ser alle aspekter fra ansøgers<br />
side, <strong>og</strong> det er ganske enkelt ikke rimeligt.<br />
Vurdering<br />
De 38 mio. m 3 der er angivet, er behovet de næste to planperioder <strong>og</strong><br />
er baseret på det gennemsnitlige årlige behov. Større anlægsarbejder<br />
ligger ud over dette behov. Behovsudviklingen er løbende blevet fulgt siden<br />
1970´erne, <strong>og</strong> der er ikke sket markante ændringer i denne. Behovet<br />
på de 38 mio. m 3 er i overensstemmelse med denne udvikling.<br />
Da der, pr. 26. marts 2004, foreligger en ansøgning om råstofindvinding<br />
fra A/S Lindenborg Gods <strong>og</strong> NCC Råstoffer A/S, har disse krav på,<br />
at denne behandles så hurtigt som muligt, hvorfor sagen ikke kan udskydes<br />
til anden administrativ myndighed har overtaget sagsbehandlingen.<br />
Trafikretningen på <strong>Siem</strong> Skovvej skal reguleres i samarbejde med <strong>Skørping</strong><br />
Kommune <strong>og</strong> politiet. Amtet har kun myndighed til at stille krav til<br />
udkørsel fra råstofområdet.<br />
Trafiktællinger på Amtsvej 535 fra 2005 viser, at der i trafiktællingens<br />
tungeste kategori ”over 3,5 tons”, på Terndrupvej, kører 181 biler pr.<br />
døgn. Den forventede produktion vil i gennemsnit medføre til- <strong>og</strong> frakørende<br />
trafik, svarende til ca. 114 v<strong>og</strong>nt<strong>og</strong> pr. døgn. Til sammenligning<br />
kører der på Ardenvej, i Arden by <strong>og</strong> på Roldvej henholdsvis ca. 350, op<br />
til 370 <strong>og</strong> ca. 201 køretøjer i kategorien ”over 3,5 tons”.<br />
De vilkår, der stilles til Støjniveauet i forbindelse med råstofindvinding, er<br />
i overensstemmelse med ”Vejledning fra Miljøstyrelsen” nr. 5/1984, Ekstern<br />
støj fra virksomheder, med supplerende vejledninger nr. 5/1993 <strong>og</strong><br />
3/1996.<br />
De stormfaldsramte områder vil jf. skovloven blive tilplantet i løbet af<br />
2006 <strong>og</strong> 2007, da råstofferne her ikke skal indvindes foreløbig. Der vil<br />
således være en væsentlig læeffekt, når der graves mod den vestlige<br />
gravegrænse. I forbindelse med råstofindvinding, stilles der krav om, at<br />
denne ikke må medføre støvgener uden for råstofgraven. Støvflugt kan<br />
f.eks. forhindres ved vanding af området.<br />
Regionplantillæg nr. 34 omhandlede en linieføring gennem det fredede<br />
område ved Madum Sø, der ligeledes ligger i EF-habitatområde nr. 20.<br />
Det planlagte indvindingsområde ligger uden for fredede områder <strong>og</strong><br />
uden for EF-habitatområdet, hvorfor de to sager ikke kan sidestilles.<br />
I tiden efter idéfasen har amtet stillet visse krav til NCC Råstoffer A/S,<br />
som er kommet med i VVM-redegørelsen. Amtet sendte først forslaget til<br />
høring, da man vurderede, at alle vigtige forhold var belyst.<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 25
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Indstilling<br />
Synspunkt noteret<br />
D2 Keld Adzersen<br />
Modtag hermed min indsigelse mod den planlagte grusgrav i <strong>Hellum</strong><br />
<strong>Siem</strong> Skov.<br />
Den tilstedeværende natur er af enestående karakter, <strong>og</strong> den planlagte<br />
råstofindvinding vil ødelægge området totalt, <strong>og</strong> være til stor gene for de<br />
omkringboende beboere, samt gøre uoprettelig skade på dyrelivet <strong>og</strong> de<br />
bevaringsværdige naturværdier. Dette blev senest bevist ved undersøgelserne<br />
i forbindelse med anlæg af højspændingsforbindelse igennem<br />
samme område.<br />
Amtet må bevise, hvorledes at udgravningen til grus, som er væsentlig<br />
større end den udgravning, som var foreslået til kabler, skulle kunne genere<br />
mindre.<br />
Jeg udbeder endvidere en redegørelse <strong>og</strong> beskrivelse af skovdrifttypen,<br />
som påtænkes drevet i 30 års perioden, hvor graveriet finder sted.<br />
Såfremt der påtænkes juletræer, hvorledes forventes denne drift foretaget<br />
uden brug af gødning <strong>og</strong> pesticider, dermed risiko for nedsivning?<br />
Hvorledes vil miljøforholdene blive håndteret omkring de maskiner, som<br />
påtænkes anvendte til graveriet <strong>og</strong> bortkørsel af grus, herunder diesel<br />
oliedepot, lækage beredskab, løbende spild etc. Disse forhold må der<br />
særligt redegøres for, herunder <strong>og</strong>så hvem der har ansvar for miljøkatastrofer<br />
<strong>og</strong> især hvem den praktiske <strong>og</strong> økonomiske pligt påhviler i sådanne<br />
tilfælde.<br />
Ved debatmøde i Tisted blev der påstået, at der ikke var fare for grundvandet,<br />
som der var, hvis der var blevet gravet ud til kabler. Hvilke akademiske<br />
teorier <strong>og</strong> modeller ligger til grund for sådan en slutning? Det<br />
forekommer absurd, at en udgravning, som der er planlagt til grusgrav<br />
ikke udgør risiko, når en langt mindre udgravning til kabler vil udgøre en<br />
risiko. I Regionplantillæg nr. 186 oplyses, at der i dag er ca. 25-30 meter<br />
til grundvandspejlet, <strong>og</strong> ved en evt. gravetilladelse skal der altid være<br />
2 meter til grundvandspejlet. Enhver med blot en smule sund fornuft i<br />
behold kan sige sig selv, at 25-30 m er mere sikkert end 2 m med en<br />
totalt nyblottet overflade. Der må derfor redegøres betydeligt for konsekvenserne<br />
for grundvandet. I den forbindelse udbedes resultater af den<br />
kortlægning af drikkevandsinteresser nr. 24 <strong>og</strong> 25 i <strong>Skørping</strong> <strong>og</strong> Arden<br />
kommuner, der fandt sted i 2002 ved TEM metoden <strong>og</strong> pejlinger.<br />
I redegørelsen til Regionplantillæg nr. 186 påstås, at udlægningen til<br />
grusgrav har hjemmel i planloven, med baggrund i at amtet skal planlægge<br />
råstofforsyningen <strong>og</strong> kortlægge mulige indvindingsområder. Med<br />
det planlagte område i <strong>Hellum</strong> <strong>Siem</strong> Skov forbryder amtet sig imidlertid<br />
mod planlovens $1, som pålægger amtet først <strong>og</strong> fremmest at tage hensyn<br />
til natur <strong>og</strong> dyreliv <strong>og</strong> miljø. Amtet bedes gøre rede for hvilke under-<br />
26 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
søgelser, der er foretaget i hele amtet på eget initiativ for at kortlægge<br />
grusreserver, som det var mere opportunt at anvende. Såfremt disse undersøgelser<br />
ikke foreligger, bedes forklaret hvorfor ikke, <strong>og</strong> om amtet vil<br />
gøre det. Ved ikke at have kortlagt områder uden at være tilskyndet af<br />
privatøkonomiske initiativer, har amtet i virkeligheden, dels misligholdt<br />
sin forpligtigelse overfor planloven, <strong>og</strong> dels bragt sig i en situation, hvor<br />
amtet ikke selv styrer begivenhederne, men bliver brugt af entreprenørerne<br />
<strong>og</strong> de økonomiske interesser.<br />
Hvilke fremtidige byggerier ligger til grund for nødvendigheden af at<br />
planlægge grusgrav i <strong>Hellum</strong> <strong>Siem</strong> Skov, når det er så kontroversielt et<br />
sted at grave? Der er hverken planlagt nye veje eller andet, som berettiger<br />
til at ødelægge sådanne naturværdier <strong>og</strong> genere naboer til området.<br />
Amtet må redegøre for fremtidige behov, der tager udgangspunkt i realistiske<br />
forecast.<br />
Hvorfor er det ikke legitimt at køre efter grus? Det er jo legitimt at transportere<br />
dyr over meget længere afstande. Det burde ikke være nødvendigt<br />
med en grusgrav i hver eneste landsby. Hvad er baggrunden for, at<br />
dette princip hyldes af amtet?<br />
Er det korrekt, at den økonomiske hovedinteressant Lindenborg Gods,<br />
som det blev nævnt på debat mødet i Tisted d. 19/1 2006, nu fuldstændig<br />
har ændret holdning til bevaringsværdigheden af naturområdet?<br />
Venligst fremsend de på mødet nævnte dokumenter vedr. høringssvar til<br />
Regionplantillæg 34.<br />
Indvindingen vil i sagens natur få store konsekvenser for det omkringliggende<br />
vejnet, <strong>og</strong> på debatmødet blev det påpeget, at der var fejl i beregningerne<br />
af trafik konsekvenserne for Tisted grusgraven. Hvad er der<br />
gjort for at sikre, at de berørte kommuner, som i fremtiden skal sørge for<br />
vedligeholdelse af infrastrukturen, er indstillet på disse betragtelige omkostningsstigninger?<br />
Såfremt der ikke er gjort n<strong>og</strong>et, bedes der sikres, at<br />
omkostningerne <strong>og</strong> eventuel ny etablering af infrastruktur bliver kortlagt<br />
<strong>og</strong> forhandlet med kommunerne. I den sammenhæng må der <strong>og</strong>så redegøres<br />
for, hvorledes dette tænkes gennemført, eftersom de berørte<br />
kommuner ikke billiger grusgravene. Endvidere udbedes nye korrekte beregninger<br />
af trafikforholdene, samt hvilke trafiktællinger, der ligger til<br />
grund for de oplyste antal biler <strong>og</strong> lastbiler. Omtaler beregningerne i øvrigt<br />
kun bortkørselstrafik eller er tilkørsel af tomme lastbiler <strong>og</strong>så medregnet?<br />
Der efterlyses i øvrigt en beregning, som godtgør trafikbelastningen<br />
i tilfælde af, at grusgrave i både <strong>Hellum</strong> <strong>Siem</strong> Skov <strong>og</strong> ved Tisted<br />
gennemføres.<br />
Jeg henstiller desuden til, at alle frister for klager <strong>og</strong> indsigelser udskydes<br />
med baggrund i et tilsyneladende mangelfuldt <strong>og</strong> misinformerende forslag<br />
til regionsplantillæg, idet eksempelvis konsekvensen af trafik kalkulationerne<br />
er så fejlagtige, at faren for fejlbeslutninger <strong>og</strong> forkert meningsdannelse<br />
hos politikere <strong>og</strong> borgere er ekstrem.<br />
Vurdering<br />
Regionplantillæg nr. 34 omhandlede en linieføring gennem det fredede<br />
område ved Madum Sø, der ligeledes ligger i EF-habitatområde nr. 20.<br />
Det planlagte indvindingsområde ligger uden for fredede områder <strong>og</strong><br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 27
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
uden for EF-habitatområdet, hvorfor de to sager ikke kan sidestilles.<br />
Det planlagte indvindingsområde domineres i øjeblikket af intensivt<br />
drevne monokulturer af nåletræsarter, der ikke hører naturligt hjemme i<br />
Danmark. Det vurderes derfor, at tabet af naturværdier i hovedsagen er<br />
begrænset til syv små fattigkær på i alt 0,6 ha. Efter indvinding vil der<br />
etableres åbne skovområder, eng- <strong>og</strong> slettearealer, lige som der bliver<br />
etableret levesteder for organismer med akvatisk livsstadie, hvilket vil føre<br />
til et naturmæssigt mere spændende område med større biodiversitet.<br />
Under indvinding vil der, på ethvert givent tidspunkt, kun være ca. 10 ha<br />
åbent, <strong>og</strong> efterbehandlingen vil således foregå løbende.<br />
Større pattedyr vil formentlig trække sig bort fra råstofgravens umiddelbare<br />
nærhed inden for råstofgravens tilladte driftstid. Mindre dyr vurderes<br />
ikke at ville blive påvirket af indvindingen.<br />
Vilkåret om, at der ikke må gødes eller bruges pesticider, gælder kun for<br />
efterbehandlede arealer. A/S Lindenborg Gods <strong>og</strong> NCC Råstoffer A/S<br />
oplyser, at de eksisterende kulturer vil blive drevet som hidtil i overensstemmelse<br />
med skovloven, idet indvindingen af råstoffer er en økonomisk<br />
forudsætning for, at området kan tages ud af kommerciel skovdrift.<br />
Ligeledes kan forholdene i løbet af graveperioden ændre sig, hvorfor det<br />
ikke er rentabelt at have taget større arealer ud af drift. En for tidlig afdrift<br />
vil således give meget store driftstab, hvilket vil medføre, at det økonomiske<br />
grundlag for naturgenopretningen vil være forsvundet.<br />
Olietanke skal opstilles udenfor udgravningen på impermeabelt underlag.<br />
Risikoen for grundvandsforurening, som følge af spild fra produktionsanlæg<br />
<strong>og</strong> køretøjer, vurderes som værende minimal. Der er helt faste<br />
procedurer for, hvorledes et oliespild skal håndteres i en råstofgrav. Dette<br />
indebærer, at det forurenede materiale skal graves op <strong>og</strong> placeres i<br />
en tæt container, indtil det kan køres i deponi eller til rensning. Endvidere<br />
skal spildet meldes til kommunen, der er tilsynsmyndighed på, at oprensningen<br />
foregår korrekt. Omkostninger ved oprensning af materiale<br />
<strong>og</strong> grundvand, som følge af spild, påhviler indvinderen.<br />
I Regionalplantillæg nr. 34 vurderedes det, at der ikke var risiko for drikkevandskvaliteten<br />
i forbindelse med opstilling <strong>og</strong> drift af anlægget.<br />
Området er udpeget som nitratfølsomt på grund af få beskyttende lerlag.<br />
Det er hovedsageligt sand, grus <strong>og</strong> sten, der graves i området. Det betyder<br />
at der stort set ikke er n<strong>og</strong>en beskyttende impermeable lag at bortgrave,<br />
hvorfor der reelt ikke fjernes beskyttelse af betydning. Disse forhold<br />
tages der højde for i vilkårene ved, at der ikke længere må gødes<br />
eller bruges pesticider <strong>og</strong> sprøjtemidler på de efterbehandlede arealer.<br />
Desuden skal der inden for det tilladte område, træffes en række foranstaltninger<br />
for at forhindre spild, <strong>og</strong> afværge disse, hvis de alligevel skulle<br />
indtræffe. De samme foranstaltninger skal ikke træffes med den nuværende<br />
drift.<br />
Planlovens § 1. Loven skal sikre, at den sammenfattende planlægning<br />
forener de samfundsmæssige interesser i arealanvendelsen <strong>og</strong> medvirker<br />
til at værne landets natur <strong>og</strong> miljø, så samfundsudviklingen kan ske på et<br />
28 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
bæredygtigt grundlag i respekt for menneskets livsvilkår <strong>og</strong> for bevarelsen<br />
af dyre- <strong>og</strong> plantelivet.<br />
I VVM-redegørelsen <strong>og</strong> tilladelsen afvejes de samfundsmæssige interesser<br />
<strong>og</strong> natur/miljø op mod hinanden.<br />
Råstofferne i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove afskiller sig væsentligt fra de fleste<br />
andre forekomster i Himmerland, idet kvalitetsanalyser godtgør, at de<br />
kan anvendes til beton. Disse materialer er i dag en mangelvare der er<br />
præget af lange transportveje <strong>og</strong> betonsten <strong>og</strong> -sand må i dag typisk<br />
hentes i Thy eller på Djursland <strong>og</strong> i det centrale Vendsyssel, hvor de<br />
kendte ressourcer er små. Amtet har jf. råstoflovens formålsparagraf,<br />
pligt til at sikre en langsigtet råstofforsyning, ligesom amtet i Regionplan<br />
2005 har en målsætning om at sikre ressourcer af sand, sten <strong>og</strong> grus til<br />
en 24-års periode. <strong>Råstofindvinding</strong> i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove vil medvirke<br />
til at forsyningssikkerheden til den nordjyske betonbranche sikres, samt<br />
reducere transportbehovet.<br />
Amtet har i målsætning i Regionplan 2005 at tilstræbe en forsyningsstruktur,<br />
der skal medvirke til at minimere transporten af råstoffer.<br />
Indsigelsen af 7. september 2000 fra A/S Lindenborg Gods angående<br />
Regionplantillæg nr. 34, omhandler linieføring gennem det fredede område<br />
ved Madum Sø, <strong>og</strong> i den forbindelse gravning mellem Langmosen<br />
<strong>og</strong> Madum Sø, der hænger sammen både fredningsmæssigt <strong>og</strong> hydrol<strong>og</strong>isk.<br />
Det planlagte indvindingsområde ligger ikke i fredede områder,<br />
uden for EF-habitatområde nr. 20, <strong>og</strong> der skal ikke graves mellem Madum<br />
Sø <strong>og</strong> Langmosen.<br />
Kommunerne (vejbestyrelsen) har jf. Bekendtgørelse af lov om offentlige<br />
veje § 10 pligt til at stille infrastruktur til rådighed til afvikling af trafikken,<br />
samt at holde sine veje i den stand, som trafikkens størrelse <strong>og</strong> art kræver.<br />
Råstofområdet i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove vil medføre en øget trafikbelastning<br />
på ca. 114 til- <strong>og</strong> frakørende v<strong>og</strong>nt<strong>og</strong> pr. døgn. Trafiktællinger fra<br />
2005 viser, at der i kategorien ”over 3,5 tons”, på amtsvej 535<br />
(Terndrupvej), kører i gennemsnit 181 køretøjer. Til sammenligning kører<br />
der på Ardenvej, i Arden by <strong>og</strong> på Roldvej henholdsvis ca. 350, op til<br />
370 <strong>og</strong> ca. 201 køretøjer i kategorien ”over 3,5 tons”.<br />
Indstilling<br />
Synspunkt noteret<br />
D3 Keld Adzersen<br />
I VVM redegørelsen anføres, at der skal ske en del vådsortering med et<br />
betydeligt vandforbrug fra lokal boring <strong>og</strong> vaskesø. I den forbindelse legitimeres<br />
det omfattende vandforbrug ved, at vandet recirkuleres ved, at<br />
det løber tilbage i grundvandet efter relativt kort tid. Det betyder, at hvis<br />
der sker et brud på en hydraulik slange på en grave maskine, så er<br />
chancerne for at rede katastrofen minimale, <strong>og</strong> der vil uundgåeligt ske<br />
en betydelig forurening. Der er godt nok anført sporadisk, at opsætning<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 29
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
af olietanke skal anmeldes til kommunen, men det er efter min mening<br />
alt for farligt overhovedet at have <strong>og</strong>/eller færdes med maskiner eller<br />
andet materiel, hvor uheld med maskinen kan få så ulykkelige følger.<br />
Amtet må redegøre betydeligt bedre for, hvordan sådan en katastrofe<br />
kan elimineres, <strong>og</strong> hvad der vil ske med drikkevandet. Der står i VVM redegørelsen,<br />
at risikoen for forurening er minimal, hvis de krav <strong>og</strong> reguleringer,<br />
der vil blive stillet, bliver overholdt. Men der skal konkret fremstilles,<br />
hvad de regler præcist indebærer, samt hvad det er for n<strong>og</strong>le effektive<br />
foranstaltninger, der menes at forhindre forurening. Ligegyldigt hvor<br />
skrappe regler, der stilles op, så vil de altid kunne omgås, <strong>og</strong> så er risikoen<br />
omvendt meget stor, fordi området er ekstremt følsomt. Når der<br />
først sker en forurening, er der ingen vej tilbage. Der er med andre ord<br />
alt for stor risiko ved at anlægge en grusgrav i området.<br />
I VVM redegørelsen står anført på side 28 om drikkevandsbeskyttelse, at<br />
indvindingsplanerer vist i Regionplanen, <strong>og</strong> der ikke er indvindingsplaner<br />
i det ansøgte område. Imidlertid ligger det ansøgte område nøjagtig<br />
midt i et kortlagt særligt drikkevandsområde OSD 25, <strong>og</strong> indvinding er<br />
bestemt aktuelt.<br />
OSD25 er beskrevet i Carl Bros hydr<strong>og</strong>eol<strong>og</strong>iske undersøgelse i <strong>Skørping</strong><br />
<strong>og</strong> Arden kommuner november 2002, projekt 30.4332.01. Denne<br />
undersøgelse fastslår, at området under den påtænkte grusgrav er vand<br />
mægtigt. Den påpeger endvidere, at området er i hydraulisk forbindelse<br />
med de omkringliggende vandforsyningsområder grundvandsområder.<br />
Dertil kommer, at grundvandet i området i flg. undersøgelsen kun er ringe<br />
beskyttet af ler, <strong>og</strong> som følge deraf påføres der med grusgraven en<br />
betydelige større risiko for grundvandet. Der må derfor en helt anderledes<br />
<strong>og</strong> betydeligt mere nuanceret behandling til af problemstillingen<br />
med at indvinde grus i et område som er et særligt drikkevandsområde,<br />
set i lyset af den fare, som er beskrevet i første afsnit, <strong>og</strong> faren for at<br />
ødelægge den hydrauliske balance, som med stor sandsynlighed er med<br />
til at give området dets særpræg.<br />
Det ansøgte areal er omfattet af fredsskovpligt, <strong>og</strong> en tilladelse vil indebære<br />
dispensation. Der er i kapitel 4.1 i VVM redegørelsen anført, at der<br />
ikke kan gives dispensation, hvis det ansøgte kan placeres andre steder.<br />
Der må jeg anføre, at selvom gruset er til stede i skoven, så udelukker<br />
det ikke, at der kan findes andre områder, end dem som ansøgerne har<br />
beskrevet i umiddelbar nærhed. Der er ikke n<strong>og</strong>et sted anført, hvor langt<br />
man alternativt kan køre efter grus, <strong>og</strong> det er således ikke nok bare at<br />
fastslå, at reserverne i Korup <strong>og</strong> St. Brøndum ikke er værd at gå i gang<br />
med at udvinde. Der må inddrages et betydeligt større område til afsøgning,<br />
<strong>og</strong> så må mageligheden vige. De anførte betingelser for at opnå<br />
dispensation er overhovedet ikke tilstrækkelige, området er ikke udlagt til<br />
regionalt graveområde. Jeg bemærker i øvrigt <strong>og</strong>så, at der argumenteres<br />
for, at pligten til at etablere erstatningsskov bevist søges minimeret,<br />
med antagelser som er usikre på side 26 i VVM redegørelsen. Det er altså<br />
Lindenborg Gods <strong>og</strong> NCC’s tolkning, der står der. Der må indhentes<br />
andre <strong>og</strong> uvildige fortolkninger af mulighederne for ophævelse af fredsskovspligten,<br />
<strong>og</strong> kravene til fredsskov, idet dem som står i VVM redegørelsen<br />
er ensidige. Jeg finder det betænkeligt, at amtet ikke er mere objektiv.<br />
Projektet kræver desuden dispensation fra naturbeskyttelseslovens para-<br />
30 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
graf 3 pga. afvanding af fattigkær. Da området endvidere er beskyttet<br />
efter museumslovens paragraf 29, kræves <strong>og</strong>så dispensation herfra af<br />
amtet, pga. området vil betyde fjernelse af historiske diger. Alle disse love<br />
er jo ikke lavet for blot at blive tilsidesat, hvorfor det er uforståeligt, at<br />
amtet kan bifalde et sådant projekt. Hvis så betydelige love <strong>og</strong> paragraffer<br />
så nemt kan tilsidesættes, er det jo fuldstændig umuligt at beskytte<br />
værdifulde naturområder, som det berørte eller n<strong>og</strong>et som helst.<br />
Forventningerne til mosernes hydrol<strong>og</strong>i, baserer sig på antagelser om 2<br />
teoretiske modeller, hvor det forudsættes, at mosens bund ligger over<br />
grundvandsspejlet i det underliggende grus. Hvad nu hvis denne forudsætning<br />
ikke er reel, <strong>og</strong> med hvilken sikkerhed kan disse modeller anvendes,<br />
samt hvilke andre modeller findes der. I den sammenhæng, så<br />
bygger vådområdernes geol<strong>og</strong>i på antagelser <strong>og</strong> forventninger, som der<br />
ingen sikkerhed er for, om de holder, <strong>og</strong> hvis det er tilfældet, hvad sker<br />
der så. Amtet må redegøre betydeligt bedre for alle muligheder, hvis forsætninger<br />
<strong>og</strong> antagelser ikke holder.<br />
Hele Regionplantillæg nr. 186 med VVM redegørelse virker i det hele taget<br />
meget ensidigt, <strong>og</strong> misorienterende. Følsomme emner som de betydelige<br />
farer, der kan influere på drikkevand, behandles sporadisk. Konsekvenserne<br />
for dyrelivet <strong>og</strong> naturen, som ejerne i flere hundrede år har<br />
opbygget <strong>og</strong> gjort en dyd ud af at etablere beskrives, som om det ikke<br />
betyder n<strong>og</strong>et, selvom knap en tredjedel af skoven endevendes. Det er jo<br />
fuldstændig urealistisk <strong>og</strong> meget skammeligt, at amtet behandler sagen<br />
så lemfældigt.<br />
Vurdering<br />
Det er en forudsætning for indvinding af råstoffer i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove,<br />
at der ikke opbevares brændstof eller andre mineralolieprodukter i<br />
råstofgraven. Tankning, <strong>og</strong> vedligeholdelse af materiel, skal foregå uden<br />
for graven fra tankanlæg opstillet på impermeabelt underlag. Risikoen<br />
for spild fra maskiner <strong>og</strong> køretøjer under driften, vurderes som værende<br />
minimal.<br />
Planlægningsområdet ligger i et område med særlige drikkevandsinteresser<br />
(OSD), men uden for indvindingsoplande, ligesom der ikke kendes<br />
planer om at inddrage området til vandindvinding. Det pågældende<br />
OSD strækker sig fra <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> Thorup i nord til Astrup i syd <strong>og</strong> omfatter<br />
således landbrugsarealer, hvor der anvendes de samme olieprodukter,<br />
samt en række bekæmpelsesmidler <strong>og</strong> gødningstyper, uden de forebyggende<br />
foranstaltninger, der er påkrævet i en råstofgrav.<br />
Bortgravning af de lerede lag i området vurderes at ville have minimal<br />
betydning, for beskyttelsen af grundvandet.<br />
Materialerne, der er kortlagt i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove adskiller sig fra de<br />
fleste af de forekomster, der i øvrigt kendes fra Himmerland. Kvalitetsanalyser,<br />
bl.a. på baggrund af deres kemiske sammensætning <strong>og</strong> kornstørrelsesfordelingen<br />
godtgør, at de kan anvendes til beton. Materialer af<br />
denne kvalitet er i dag en mangelvare, <strong>og</strong> de er præget af lange transportveje.<br />
Således hentes betonsten typisk i Thy eller på Djursland, mens<br />
betonsand hentes i det centrale Vendsyssel, hvor de kendte ressourcer er<br />
små, eller på Djursland. Udlægning af et råstofområde i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong><br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 31
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
skove vil derfor medvirke til at reducere transportbehovet, som amtet har<br />
som målsætning i Regionplan 2005, <strong>og</strong> sikre bedre forsyningssikkerhed<br />
til den nordjyske betonbranche.<br />
Det er ikke amtet, men Miljøministeren, i dette tilfælde Bruderupholm<br />
Statsskovdistrikt, der kan dispensere fra lov om skove § 11. Dette gøres,<br />
når særlige grunde taler derfor, ligesom Ministeren <strong>og</strong>så fastsætter en<br />
række vilkår for dispensationen, herunder erstatningsskovens størrelse <strong>og</strong><br />
beplantning. Der vil ikke blive givet en igangsætningstilladelse, før fredskovspligten<br />
er ophævet på arealet.<br />
Der er i planlægningsområdet ingen elementer, der kræver dispensation<br />
fra lov om naturbeskyttelse § 3. Der findes d<strong>og</strong> 7 små fattigkær, hvori<br />
der bl.a. er fundet smalbladet kæruld. Disse bortgraves i forbindelse med<br />
indvindingen, med følgende tab af naturværdi. Disse kær er ikke beskyttet<br />
af lov om naturbeskyttelse § 3, da de er mindre end<br />
naturbeskyttelseslovens størrelses grænser.<br />
Kærene er derimod omfattet af skovlovens § 28, om småbiotoper i skoven.<br />
Efter denne bestemmelse er søer, vandløb, moser, heder, strandenge<br />
<strong>og</strong> strandsumpe, der hører til fredskovpligtige arealer <strong>og</strong>så beskyttet,<br />
hvis de er mindre end naturbeskyttelseslovens størrelsesgrænser. Disse<br />
arealer må derfor ikke dyrkes, afvandes, tilplantes eller på anden måde<br />
ændres uden dispensation fra Skov- <strong>og</strong> <strong>Naturstyrelsen</strong>.<br />
Umiddelbart uden for planlægningsområdet findes 12 fattigkær, hvoraf<br />
flere er truet af afvanding gennem gravede afvandingskanaler eller som<br />
følge af invaderende træer. A/S Lindenborg Gods forpligter sig til restaurering<br />
af de 12 kær på egne arealer i henhold til en plejeplan, som bl.a.<br />
omfatter forhindring af tilgroning ved rydning af træer. Til dette gives der<br />
dispensation fra lov om naturbeskyttelse § 3, jf. § 65, stk. 3.<br />
<strong>Råstofindvinding</strong> i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove kræver dispensation fra museumslovens<br />
§ 29, idet to historiske diger bortgraves. Der er i den forbindelse<br />
foretaget en afvejning mellem digernes relativt dårlige tilstand <strong>og</strong><br />
råstoffernes kvalitet <strong>og</strong> mægtighed, hvorfor det er vurderet, at dispensationen<br />
kan gives.<br />
I planlægningsområdet ligger grundvandet, i henhold til undersøgelser<br />
af Carl Bro i 2002, i en dybde af omtrent 30 m under terræn, <strong>og</strong> dermed<br />
under en dyb umættet zone, hvorfor det er yderst usandsynligt, at<br />
moserne/fattigkærene i området, har forbindelse til grundvandet. Derudover<br />
vil den pågældende naturtype ikke findes, hvis området havde<br />
kontakt til det næringsrige grundvand. Fattigkær er karakteriseret ved<br />
kun at modtage vand <strong>og</strong> næring gennem nedbør.<br />
Indstilling<br />
Synspunkt noteret<br />
D4 Keld Adzersen<br />
Underskriftsindsamling – 5 underskrifter pr. e-mail<br />
32 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Vedhæftede opbakninger til protest mod grusgraven i <strong>Hellum</strong> <strong>Siem</strong> Skov,<br />
Regionplantillæg nr. 186 med tilhørende VVM redegørelse, skal opfattes<br />
som indsigelser.<br />
De fremkommer på baggrund af læserbrev i Nordjyske d. 2/3 2006 <strong>og</strong><br />
Roldskovbladet d. 28/2 2006, se vedhæftet.<br />
Med venlig hilsen<br />
Keld Adzersen<br />
Fra: "Ida Wivel" <br />
Til: <br />
Emne: Grusgraven<br />
Dato: 28. februar 2006 21:40<br />
Hej Keld Adzersen<br />
Jeg kan godt forstå <strong>og</strong> deler dine bekymringer for grus udgravningen.<br />
Jeg kan,som ung borger i <strong>Skørping</strong> ikke forstå, at amtet vil dispensere<br />
for så mange regler. De regler blev jo lavet for at beskytte områder som<br />
disse, <strong>og</strong> nutilsidesætter AMTET dem bare for at få råstofsudvinding!!!<br />
Hvis der sker et uheld, så grundvandet bliver ødelagt, så er der ingenting,<br />
der kan rette op på det igen!!! Amtet, kommune <strong>og</strong> miljøministeriet<br />
går hele tiden <strong>og</strong> siger, at vi skal passe på naturen, det er jo nøjagtig det<br />
modsatte, de gør nu!!! Jeg troede, at vi kunne stole på, at de ville passe<br />
på naturen!!! Jeg har lært n<strong>og</strong>et andet nu. Jeg er dybt skuffet over de<br />
mennesker, der bestemmer, <strong>og</strong> har pligten til at beskytte vores natur.<br />
Jeg vil med denne mail give mit bidrag til at forhindre denne udgravning.<br />
Hilsen Ida Wivel Holm.<br />
Fra: "sidse overgaard knudsen" <br />
Til: <br />
Emne: Skandale-grusgraven<br />
Dato: 7. marts 2006 22:21<br />
Hvor er det ærgerligt, at n<strong>og</strong>le tænker med tegneb<strong>og</strong>en, i stedet for at<br />
bruge hovedet! Som nabo til kommunens måske - kommende naturødelæggelse,<br />
kan jeg kun sætte mig imod.<br />
Jens Knudsen<br />
Skalbjerghøjvej 10 <strong>Siem</strong>,<br />
9575 Terndrup<br />
Med håb om at fornuften må sejre, <strong>og</strong> at naturen skal vinde.<br />
Sidse Overgaard Knudsen, Sofie Overgaard Knudsen <strong>og</strong> Bente Overgaard<br />
(Læserbrev af 2. marts 2006 Nordjyske)<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 33
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Skandale grusgraven i <strong>Hellum</strong> <strong>Siem</strong> Skov.<br />
Nu nærmer fristen sig for indsendelse af indsigelser mod skandale grusgraven,<br />
som Lindenborg Gods <strong>og</strong> NCC i samarbejde med Nordjyllands<br />
Amt forsøger at presse igennem ved vedtagelse af Regionplantillæg nr.<br />
186, så længe amtet har muligheden <strong>og</strong> myndigheden til at give indvindingstilladelsen.<br />
Man er så langt ude, at afsnittet om nødvendige tilladelser <strong>og</strong> dispensationer<br />
har sit eget afsnit i planen!<br />
Der skal dispensation til at fjerne historiske diger, som er beskyttet ifølge<br />
museumslovens paragraf 29. Tænk hvem der giver dispensationen –<br />
Nordjyllands Amt.<br />
Der skal gives tilladelse til vandindvinding midt i grusgraven, så der kan<br />
ske en betydelig vådsortering, hvor man tænker at vandet recirkuleres til<br />
grundvandet fordi det i graveområdet nemt siver derned, hvilket <strong>og</strong>så vil<br />
være tilfældet med olie fra sprungne hydraulik slanger <strong>og</strong> lækkende diesel<br />
tanke. Tænk hvem der skal give dispensationen – Nordjyllands Amt.<br />
Og tænk hvem der skal holde opsyn – kommunen!!!, hvor politikkerne<br />
<strong>og</strong>så er pro!<br />
Der skal gives tilladelse til nedsivning efter miljøbeskyttelseslovens paragraf<br />
19. Tænk hvem der skal give tilladelsen – Nordjyllands Amt.<br />
Der skal gives dispensation fra naturbeskyttelseslovens paragraf 3 til naturpleje<br />
ved vandstandshævning <strong>og</strong> rydning af 14 fattigkær. Tænk hvem<br />
der skal give dispensationen – Nordjyllands Amt.<br />
Der skal gives dispensation fra skovlovens paragraf 11 til ophævelse af<br />
fredsskovspligten. Dispensationen gives af Miljøministeren, i dette tilfælde<br />
Buderupholm Statsskovdistrikt.<br />
Vejadgangen til området skal være godkendt af <strong>Skørping</strong> Kommune. Og<br />
der har byrådet af uforståelige grunde i blind tiltro til amtet bifaldet Regionplantillægget.<br />
Det er jo oplagt, at med alle de dispensationer, som er nødvendige for<br />
at gennemføre projektet, så burde det være afvist allerede da ideen opstod.<br />
Men fordi Nordjyllands Amt med denne plan, som er udarbejdet af<br />
de økonomiske interessenter, befries for dets problem med at leve op til<br />
Planlovens krav om at sikre råstoffer, så tror man åbenbart, at alt kan<br />
tvinges igennem på bekostning af natur <strong>og</strong> miljø. Jeg vil derfor opfordre<br />
alle, der ikke vil finde sig i denne skammelige optræden, til at sende indsigelser<br />
til amtet inden fristen udløber d. 8. marts. Man kan skaffe sig<br />
indblik i Regionplantillægget ved at rekvirere det fra amtet – det koster<br />
ikke n<strong>og</strong>et. Send din indsigelse – kort eller lang til Nordjyllands Amt,<br />
Grundvandskontoret, Niels Bohrs Vej 30, 9220 Aalborg Øst. Modtager<br />
jeg opbakning til protesten her på e-mail, tilgår den <strong>og</strong>så amtet.<br />
23. februar 2006<br />
Keld Adzersen<br />
E-mail: keld@roldgaarden.dk<br />
34 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Vurdering<br />
Der er foretaget en afvejning mellem digernes dårlige tilstand <strong>og</strong> råstofressources<br />
kvalitet <strong>og</strong> mægtighed, på hvilken baggrund det er blevet<br />
vurderet, at der kan dispenseres fra museumslovens § 29.<br />
Risikoen for forurening af grundvandet i forbindelse med utætte hydraulikrør<br />
<strong>og</strong> dieseltanke på køretøjer, vurderes at være minimal.<br />
Der er gives dispensation fra lov om naturbeskyttelse § 3 jf. § 65 stk. 3 til<br />
naturpleje. Denne naturpleje består bl.a. af en lukning af eksisterende<br />
dræning via drængrøfter, med en følgende vandstandshævning, samt<br />
rydning af invaderende træer <strong>og</strong> buske, hvilket betyder, at bevaringsstatus<br />
af fattigkærene forbedres betydeligt.<br />
Planlægningsområdet er omfattet af fredskovspligt, hvorfor der skal gives<br />
dispensation fra lov om skove § 11, i hvilken forbindelse miljøministeren<br />
fastsætter vilkår om bl.a. erstatningsarealets størrelse <strong>og</strong> beplantning.<br />
Indstilling<br />
Synspunkt noteret<br />
D5 Kirsten <strong>og</strong> Jørgen Tarp<br />
Amtet må i tilknytning til VVM afsnit om forbrug, opbevaring <strong>og</strong> bortskaffelse<br />
af affald, energikilder <strong>og</strong> hjælpe-stoffer godtgøre, hvorledes forbrænding<br />
af benzin <strong>og</strong> diesel i de påtænkte maskiner <strong>og</strong> redskaber,<br />
samt horden af lastbiler, der skal anvendes til bortkørsel af grus, vil påvirke<br />
det omliggende miljø. Der tænkes i den forbindelse her specielt på,<br />
hvorledes udstødningsgasser <strong>og</strong> de hermed forbundne mikropartikler vil<br />
skade dyr <strong>og</strong> planter. På debatmødet i Tisted blev der blandt andet<br />
nævnt sjældne tudsearter <strong>og</strong> sjældne planter, som i sagens natur vil blive<br />
påvirket.<br />
I alle sammenhænge, hvor der indgår miljøbelastende komponenter,<br />
som brændstof, kemikalier etc. laves der, mig bekendt, altid en risikovurdering,<br />
som beregnes over en gennemsnitlig betragtning over, hvor<br />
ofte der kan forventes at ske ulykker. Med andre ord simpel statistik. I afsnittet<br />
som nævnt ovenfor, er der intet nævnte herom endsige fremført<br />
den slags beregninger <strong>og</strong> betragtninger. Amtet må redegøre for den<br />
sandsynlige worstcase situation <strong>og</strong> dens hyppighed. I tilknytning hertil<br />
skal der <strong>og</strong>så redegøres for, hvilket beredskab som der må forventes at<br />
blive pålagt indehaverne af grusgraven, at være til stede. Endvidere<br />
hvem der er ansvarlig, både økonomisk <strong>og</strong> som udførende, i tilfælde af<br />
en katastrofe, hvor diesel eller andre brændstoffer <strong>og</strong> kemikalier spildes.<br />
I afsnittet som nævnt ovenfor anføres der, at diverse arbejder som vedligehold<br />
<strong>og</strong> reparation i forbindelse med de miljøbelastende maskiner<br />
skal ske udenfor graveområdet. Hvor er det, <strong>og</strong> hvad betyder så vidt muligt?<br />
I Terndrup på et værksted? Eller på kanten af graveområdet? Eller i<br />
skovriderhuset, så vi dermed får skabt en værksteds industri midt i skoven?<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 35
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Omkring de beskrevne tankanlæg, er der kun nævnt, at de skal være<br />
ADR godkendt, indebærer det anlæg, som er sikret med tankgrav <strong>og</strong> eller<br />
sikkerheds dug i området? Hvem skal føre tilsyn med tankningerne,<br />
<strong>og</strong> hvem kan i den forbindelse gøres ansvarlig ved ulykker, hvor tankningen<br />
går galt, <strong>og</strong> der sker betydeligt udslip til jorden.<br />
Der er <strong>og</strong>så beskrevet, at der kan gives tilladelse til opbevaring af olieprodukter,<br />
benzin <strong>og</strong> lignende indenfor gravearealet. Hvilke forhold kan<br />
berettige dette, der må redegøres for hvilke forhold, der kan resultere i<br />
en tilladelse. Endvidere må der redegøres for, hvor længe en tilladelse i<br />
givet fald vil gælde, <strong>og</strong> om der hver eneste gang skal ansøges separat<br />
<strong>og</strong> på ny, idet det er min frygt, at når først der er givet tilladelse, så gælder<br />
den i 30 år.<br />
I forbindelse med, at der i graveområdet vil være en betydelig aktivitet<br />
med gravemaskiner <strong>og</strong> lastbiler etc., så er det uomgængeligt, at der være<br />
olie spild fra maskinerne uanset, hvor god vedligeholdelsen udføres.<br />
Amtet må derfor lave en kalkulation, som redegør for det totale spild i<br />
graveperioderne, <strong>og</strong> den dermed forbundne risiko, som derved påføres<br />
grundvandet i området. I den forbindelse vil jeg minde om, at der i afsnit<br />
5,9 i VVM redegørelsen står, at beskyttelsen af grundvandsmagasiner,<br />
som dem der ligger under graveområdet forringes, når geol<strong>og</strong>iske lag<br />
over dem fjernes. Risikoen vil dermed blive betydeligt større ved påvirkninger,<br />
som jeg beskriver. Der står i samme afsnit, at risikoen er lav, når<br />
krav <strong>og</strong> reguleringer overholdes. Men for det første, så vil maskiner altid<br />
spilde olie <strong>og</strong> for det andet, hvad så hvis reglerne ikke overholdes, så<br />
kan der ske uoprettelig skade på grundvandsmagasinerne. Hvad vil man<br />
i så tilfælde gøre?<br />
Vurdering<br />
Da spredningen af udstødningsgasser <strong>og</strong> mikropartikler er meget afhængig<br />
af vejrforhold, er det vanskelligt at opstille præcise målinger af<br />
påvirkningen på de omkringliggende arealer. Det vurderes d<strong>og</strong>, at<br />
påvirkningen af de 14 kær <strong>og</strong> EF-habitatområdet vil være minimal,<br />
hvilket bl.a. er baseret på vindroser fra DMI´s Tekniske rapport nr. 99-<br />
13, der viser at vestlige vinde er fremherskende på de nærmeste<br />
stationer (06030 FSN Aalborg, 22022 Hald V, 20501 Hornum II <strong>og</strong><br />
06069 Foulum).<br />
Der foretages ikke konsekvensvurdering, idet råstofindvinding ikke er<br />
omfattet af Bekendtgørelse om kontrol med risikoen for større uheld med<br />
farlige stoffer (BEK 1156 af 18. november 2005).<br />
Amtet kan ikke stille krav til, hvor indvinder <strong>og</strong> v<strong>og</strong>nmænd får udført vedligeholdelsesarbejde<br />
på deres materiel.<br />
En ADR godkendelse af et anlæg indebærer, at det overholder de danske<br />
<strong>og</strong> internationale regler for opbevaring <strong>og</strong> transport af farligt gods. I<br />
tilfælde af spild påhviler oprensningen indvinderen. Endvidere skal<br />
kommunen, i dette tilfælde <strong>Skørping</strong>, informeres, ligesom denne er<br />
tilsynsmyndighed på, at oprensningen udføres korrekt.<br />
Se vilkår 5 i tilladelsen m.h.t. placering af tankanlæg <strong>og</strong> besvarelse D2.<br />
36 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Forringelsen af grundvandsbeskyttelsen i forbindelse med råstofindvinding,<br />
vurderes at være minimal, da der ikke må anvendes bekæmpelsesmidler<br />
<strong>og</strong> gødning under driften, hvilket er tilfældet med den nuværende<br />
produktion. I forbindelse med efterbehandlingen af arealet, genudlægges<br />
de linser af moræneler der er bortgraves. Leret bruges hvor<br />
man ønsker vådere områder. Den begrænsede grundvandsbeskyttelse de<br />
yder på nuværende tidspunkt, vil <strong>og</strong>så være til stede efter endt efterbehandling.<br />
Indstilling<br />
Synspunkt noteret<br />
D6 Jørgen <strong>og</strong> Kirsten Tarp<br />
Det er med stor undren, at undertegnede konstaterer, at Nordjyllands<br />
Amt anbefaler råstofindvinding i <strong>Hellum</strong> <strong>Siem</strong> skov.<br />
Ejeren Lindenborg Gods har igennem flere hundrede år tilstræbt at opretholde<br />
et enestående naturområde omkring Langmosen, hvilket har resulteret<br />
i, at området er blevet fredet.<br />
Hvis der bliver givet tilladelse til råstofindvinding, vil det have afgørende<br />
negativ indflydelse på området.<br />
Der har i mange år været arbejdet på at overføre EUbeskyttelsesområdet<br />
for skovfugle til området, ligesom der eksisterer diverse<br />
fugleundersøgelser m.v., der underbygger, at området har stor betydning<br />
som fugleområde, <strong>og</strong> der eksisterer allerede flere sjældne fuglearter,<br />
hvor sortspætte, huldue <strong>og</strong> fiskeørn kan nævnes.<br />
Det må endvidere med stor sikkerhed antages, at der er hydrol<strong>og</strong>isk forbindelse<br />
mellem Langmosen, Madum Sø <strong>og</strong> St. Blåkilde, hvorved en miljøulykke<br />
med miljøskadelige stoffer i graveområdet, som diesel, hydraulik<br />
olie <strong>og</strong> andre olie produkter, vil få uoverskuelige <strong>og</strong> uoprettelige konsekvenser.<br />
Tiden, hvor man gennemfører så omfattende indgreb i naturområder,<br />
har jeg for længst ment var passeret. Jeg kan henvise til, at miljøministeren<br />
flyttede linieføringen af motorvejen pga. naturværdier i Rold Skov.<br />
Regionplantillæg nr. 34 angående højspændingsforbindelsen gennem<br />
Rold Skov blev ligeledes forkastet af naturhensyn <strong>og</strong> hensyn til drikkevandsressourcerne.<br />
De naturværdier <strong>og</strong> drikkevandsressourcer der er i ekstrem fare ved gennemførelse<br />
af Regionplantillæg nr. 186 er væsentlig større end linieføringerne<br />
af højspændingsforbindelsen <strong>og</strong> motorvejen, så derfor finder<br />
jeg det meget betænkeligt med en tilladelse.<br />
Vurdering<br />
Det planlagte indvindingsområde ligger uden for de fredede områder<br />
omkring Langmosen <strong>og</strong> Madum Sø. Det vurderes, at tabet af natur i de<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 37
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
berørte områder i forbindelse med råstofindvinding i kombination med<br />
den efterfølgende efterbehandling, vil være minimalt.<br />
Skov <strong>og</strong> <strong>Naturstyrelsen</strong> har i lignende sager afvist, på nuværende tidspunkt,<br />
at ændre på grænserne for de udpegede EF-habitat- <strong>og</strong> fuglebeskyttelsesområder.<br />
Det vurderes, at der ikke er, eller er meget få, store<br />
træer til redepladser for huldue. Tilsvarende vurderes det, at der i planlægningsområdet,<br />
ikke findes egnede redepladser til fiskeørn. Området<br />
anvendes formentlig i en vis udstrækning som fourageringsområde for<br />
sortspætte, men råstofindvindingen vurderes ikke at påvirke dette i nævneværdig<br />
grad.<br />
Nordjyllands Amt har registreret fugleområde umiddelbart syd for planlægningsområdet.<br />
Madum Sø <strong>og</strong> St. Blåkilde ligger begge uden for planlægningsområdet,<br />
<strong>og</strong> deres top<strong>og</strong>rafiske oplande vil ikke blive påvirket af råstofindvindingen.<br />
Det top<strong>og</strong>rafiske opland for Langmosen er n<strong>og</strong>enlunde sammenfaldende<br />
med gravegrænsens vestlige side, hvorfor råstofindvindingen<br />
ikke vurderes at ville påvirke Langmosens hydrol<strong>og</strong>iske balance.<br />
Den planlagte højspændingsforbindelse behandlet i Regionplantillæg nr.<br />
34, gik gennem det fredede område ved Madum Sø <strong>og</strong> EF-habitat nr.<br />
20. Det planlagte indvindingsområde ligger uden for fredede områder<br />
<strong>og</strong> uden for EF-habitatområder. De to sager kan således ikke sidestilles.<br />
I Regionplantillæg nr. 34 vurderedes det endvidere, at det ikke var risiko<br />
for grundvandet i forbindelse med opsætning <strong>og</strong> drift af anlægget.<br />
Det vurderes, at tabet af naturværdier ved råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>Hellum</strong> skove er begrænset til 7 små fattigkær, på i alt 0,6 ha, da området<br />
i dag drives som produktionsskov med nåletræsplantage.<br />
Risikoen for forurening af grundvandet som følge af råstofindvinding i<br />
området vurderes at være lille, da der under produktionen vil være forbud<br />
mod at anvende bekæmpelsesmidler <strong>og</strong> gødning i råstofgraven,<br />
hvilket <strong>og</strong>så gælder de afrømmede områder.<br />
Indstilling<br />
Synspunkt noteret<br />
D7 Lau Bøgeholt-Laursen<br />
Det forekommer mig meget skuffende, at både forslaget til det nye tillæg<br />
samt VVM-redegørelsen indeholder en meget ensidig vurdering af projektet<br />
sådan, at begge nævnte dele nærmest kan opfattes som et partsindlæg<br />
alene til støtte for ansøgningen om råstofudnyttelse. Og jeg finder<br />
vurderingerne af projektets indvirkning på fauna, natur, grundvandsinteresser<br />
m.v., mangelfulde <strong>og</strong> unuancerede.<br />
På siderne 10 <strong>og</strong> 11 i tillæg nr. 186 betegnes projektet som værende en<br />
forbedring af naturforholdene i forhold til nuværende arealanvendelse,<br />
naturligvis efter en efterbehandling som der kun yderst sporadisk er redegjort<br />
for.<br />
38 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Det forekommer mig som en meget usædvanlig betragtning, når et projekt<br />
af denne særlige karakter placeres midt inde i Rold Skov, der er betragtet<br />
som en af regionens naturperler. Med den argumentation er der<br />
ikke mange områder, der kan forventes skånet for grusgravsdrift o.a.<br />
fremover.<br />
”Der er ingen alternativer”, skrives der flere steder i VVM-redegørelsen.<br />
Og der skrives videre, at stedet er velbeliggende med korte afstande til<br />
aftagere af grusgravsmaterialer i Østhimmerland. Dette er selvsagt meget<br />
bekvemt. Men jeg finder, det ikke er godtgjort, at der ikke findes alternativer.<br />
Og tillige, mener jeg, at ge<strong>og</strong>rafien bør udvides betydeligt for søgningen<br />
af alternative gravepladser, forinden man forgriber sig på et så naturskønt<br />
område, som det omhandlede. Og så må bekvemmeligheden følgelig<br />
nedprioriteres.<br />
2.<br />
I den forbindelse mener jeg i øvrigt, at man <strong>og</strong>så bør vurdere rimeligheden<br />
i, at vor generation forbruger <strong>og</strong> måske fuldstændigt tømmer alle de<br />
kendte <strong>og</strong> de begrænsede ressourcer helt uden tanke om efterfølgende<br />
generationers behov for samme ressource. En sådan vurdering kunne<br />
måske føre til, at man beslutter at gemme de omhandlede råstoffer til<br />
eftertiden, <strong>og</strong> at vi som følge heraf må reducere kvalitetskravene til vort<br />
eget forbrug, <strong>og</strong> sådan at vi ikke bare ”skummer fløden”. Dette er i øvrigt<br />
en situation, der ikke er helt ukendt for visse andre landsdele.<br />
Og mht. skovens dyreliv <strong>og</strong> forstyrrelsen heraf finder jeg, det er pudsigt,<br />
at den negative indvirkning af grusgravsdriften samt lastbiltrafikken, der<br />
afledes heraf, ikke bekymrer planlæggerne. Hidtil har man hørt om den<br />
negative værdi på dyrelivet afledt af motionister, orienteringsløbere samt<br />
fra hestefolkene.<br />
For <strong>Skørping</strong> Kommune (heri den nye Rebild Kommune) har Rold Skov,<br />
som udgør et af landets næststørste sammenhængende skov- <strong>og</strong> naturområder,<br />
været betragtet som kommunens største aktiv.<br />
Jeg finder, at en gennemførelse af ansøgningen vil reducere store dele<br />
af Rold Skovs naturværdier meget væsentligt, <strong>og</strong> at dette vil finde sted<br />
igennem en lang periode på adskillige generationer.<br />
Vurdering<br />
Den planlagte råstofgrav ligger i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove, i den østlige del<br />
af Rold Skov. Der er i øjeblikket intensivt drevet monokultur af nål på<br />
området. Ved efterbehandlingen stilles der krav om etablering af mere<br />
lysåbne biotopstyper, herunder våde biotoper egnet som levested for organismer<br />
med akvatisk livsstadie, hvilket skaber en større naturmæssig<br />
sammenhæng mellem Rold Skov-komplekset <strong>og</strong> Lille Vildmoseområdet,<br />
som anbefalet af Wilhjelm-udvalget. Efterbehandlingen foretages løbende,<br />
således at der på intet tidspunkt er mere end ca. 10 ha åbent i graveområdet.<br />
Råstofferne i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove er af meget høj kvalitet, idet der her<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 39
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
er mulighed for at producere tilslag til beton. Materialer af denne kvalitet<br />
er en mangelvare, <strong>og</strong> er ofte præget af meget lange transportveje, idet<br />
disse materialer ofte må hentes i Thy, på Djursland eller i det centrale<br />
Vendsyssel.<br />
Det ligger ikke inden for amtets kompetenceområde at påbyde entreprenører<br />
at slække på kvalitetskravene til deres produkter. Ved at have råstofgrave<br />
med materialer af lavere kvalitet, animeres forbrugerne til kun<br />
at købe den kvalitetsklasse, der er påkrævet for et givent bygge- <strong>og</strong>/eller<br />
anlægsprojekt. Amtet kan ikke forbyde at der indkøbes materialer af<br />
bedre kvalitet end et givent projekt kræver i forhold til normerne.<br />
Større pattedyr vænner sig, ifølge flere undersøgelser (DMU, Vildtbiol<strong>og</strong>isk<br />
station i Kalø), hurtigt til regelmæssig motortrafik af faste ruter. Motionister,<br />
cyklister <strong>og</strong> andre skovgæster kan stresse dyrene, idet deres ruter<br />
<strong>og</strong> hastighed ikke er regelmæssige. Mindre dyr påvirkes kun i meget<br />
ringe grad af både motortrafik <strong>og</strong> besøgende i skoven.<br />
Indstilling<br />
Synspunkt noteret<br />
D8 Rica Jensen<br />
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at det er nødvendigt med så<br />
mange dispensationer til indvindingstilladelsen. Jeg frygter, at dispensationerne<br />
gives på bekostning af natur <strong>og</strong> miljø. Jeg vil gerne have information<br />
om belastning på natur, miljø <strong>og</strong> grundvand, samt til- <strong>og</strong> frakørselsforhold.<br />
Jeg vil gerne have tilsendt Regionplantillægget.<br />
Vurdering<br />
Nødvendige dispensationer bliver givet i overensstemmelse med gældende<br />
lovgivning. I forbindelse med tilladelse til indvinding af råstoffer,<br />
foretages en afvejning af råstoffernes kvalitet <strong>og</strong> mægtighed, mod naturværdierne<br />
i det ansøgte område.<br />
Indstilling<br />
Synspunkt noteret.<br />
D9 Ole Wøide<br />
Med de følgende indvendinger tager jeg afstand fra såvel Regionalplantillæg<br />
nr. 186 som 201 om udgravning i Tistedområdet <strong>og</strong> Rold Skovs<br />
østligste del.<br />
I tillæggene henholder man sig til, at støjgrænserne skal overholdes.<br />
Men hvilke støjgrænser? De støjgrænser er måske anvendelige i byen,<br />
hvor støj bliver tålelig fordi den opsluges af baggrundsstøjen, som byboen<br />
har vænnet sig til i et sådant omfang, at han ikke længere bemærker<br />
den.<br />
Sådan er det ikke her, hvor vi bor. Her findes der kun sjældent bag-<br />
40 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
grundsstøj. Der findes n<strong>og</strong>et sjældent værdifuldt, som vores sind næres<br />
af. Nemlig det modsatte: baggrundsstilhed. Den kan ikke måles. Ifølge<br />
videnskaben, som jo elsker det, der kan måles, må det, der ikke kan måles,<br />
nødvendigvis ikke eksistere. Men betyder det, at stilheden ikke eksisterer?<br />
Tværtimod! Så det nytter ikke n<strong>og</strong>et, at amtet vurderer i forhold til<br />
bymæssig baggrundsstøj. Det er jo ikke vores virkelighed. Derfor vil<br />
grusgravens raslende redskaber nu eksportere bystøj ud i hjertet af vores<br />
natur, ud i stilhedens hjerte. Vi skal delagtiggøres i støjen. Det vil vi ikke!<br />
Tværtimod vil vi meget hellere delagtiggøre andre i, hvorledes vi mennesker<br />
oplades af stilhedens glæder.<br />
Er dette et gammeldags synspunkt i strid med udviklingen? Nej, tværtimod.<br />
Fremtidsforskere fortæller os om fremtidens værdier. Det er dem, vi<br />
altid – indtil nu – har kendt herude. Det moderne velfærdsmenneske er i<br />
færd med at indse, at arbejde <strong>og</strong> penge ikke er alt. De nye luksusgoder,<br />
der eftertragtes, er dem, vi – indtil nu – bor her for <strong>og</strong> lever for <strong>og</strong> af.<br />
Stilhed. Bedre tid. Renere luft. (Som et apropos hører jeg lige i radioavisen,<br />
at luftforureningen i de større byer truer med at udsætte er par millioner<br />
danskere for øget risiko for lungekræft.)<br />
Der er flere mennesker, der slutter sig til os herude. Nærbanen fra Aalborg<br />
transporterer dagligt pendlere hjem til deres fristeder i storbyens<br />
omegn. Arden by har mærket denne udvikling tydeligt det sidste tiår,<br />
hvor nye parcelhuse bestandigt skyder op, så Arden Kommune befolkes i<br />
stadigt stigende grad af pendlere. Jeg er det <strong>og</strong>så selv, sammen med<br />
næste alle andre erhvervsaktive omkring mig. Hvad er det, som vi kan få<br />
her? Her er jo ikke n<strong>og</strong>et af det, man kan få øje på i byen. Nej, netop!<br />
Der er til gengæld alt det, man ikke kan få øje på, men som stadigt flere<br />
alligevel bliver opmærksomme på.<br />
Også Arden Kommune har opdaget hvilke værdier, den skal markedsføre<br />
sig på. Den skal tiltrække erhvervsaktive pendlere, som vil bosætte sig<br />
her på grund af områdets attraktioner: skoler til børnene, som ubekymrede<br />
forældre kan sende ad de ikke synderligt befærdede veje til skole.<br />
De voksne kan nyde stilheden <strong>og</strong> den friske luft, <strong>og</strong> vor attraktive skov,<br />
landets største.<br />
Hvordan vil det gå, hvis planerne realiseres? Så er det slut med attraktionerne.<br />
Astrup <strong>og</strong> Tisted vil blive omsluttet af grusgrave. Her ligger ifølge<br />
undersøgelserne grus i et 15 meter lag. Kig op i loftet <strong>og</strong> gang højden<br />
med fem. Tag over <strong>og</strong> se hvad det har gjort ved Nysum området. Det<br />
startede som en mindre udgravning. Se hvad det med effektive graveredskaber<br />
er blevet til nu. Det vil blive indgangsportalen til Tisted. Og den<br />
østlige del af Rold Skov. Sig farvel til <strong>Siem</strong> skovvej, som vil domineres af<br />
arbejdskørsel med kolonner af tunge lastbiler. Vejen skal lukkes for kørsel<br />
i nordlig retning, fordi vejen ikke er bygget til trafik af denne størrelse.<br />
Det samme gælder en af Rold Skovs smukkeste <strong>og</strong> poetiske skovveje,<br />
Thorup Hedegaardsvej. Kør ud <strong>og</strong> sig farvel til glæden ved at køre ad<br />
den bakkede vej ind i skoven. Det bliver det <strong>og</strong>så slut med. Den skal<br />
forbeholdes arbejdskørsel med store lastbiler med grus. Efter at lastbilerne<br />
har forårsaget sætningsskader på husene på Thorup Hedegaardsvej i<br />
Astrup by, mødes disse lastbiler med dem fra Tistedgravene i Astrup bys<br />
legetøjsrundkørsel. Den er – ligesom de andre rundkørsler videre vest på<br />
til motorvejen – så snæver, at trafikplanlæggerne <strong>og</strong> vejingeniørerne tydeligvis<br />
ikke har regnet med intensiv kørsel med tung lastbiltrafik her.<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 41
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Men det skal jeg love for, at der kommer – formentlig i størrelsesordenen<br />
et par hundrede kørsler frem <strong>og</strong> tilbage dagligt, altså en tusind gange på<br />
en arbejdsuge – <strong>og</strong> skoleuge. Eller om man vil, måske 50.000 lastbiler<br />
årligt. Kan n<strong>og</strong>en i deres fantasi forestille sig disse lastbiler navigere<br />
igennem rundkørslen i Astrup, hvor chaufføren skal holde tungen lige i<br />
munden for at få lastbilen gelejdet ud af Arden vejen, samtidigt med at<br />
han <strong>og</strong> skolebørnene skal se sig umanerligt godt for, for at undgå en af<br />
de farlige <strong>og</strong> stadigt mere hyppige højresvingsulykker. Men det er ikke<br />
den eneste skole, der skal passeres. Nået til Arden skal alle lastbiler passere<br />
Arden skole, igennem endnu en snæver rundkørsel, under broen –<br />
trods vejen er ny, er der ikke for megen plads; er det for at afskrække<br />
tung trafik? I så fald lykkes det ikke! Lastbilerne skal derefter igennem<br />
næste snævre rundkørsel i Arden <strong>og</strong> videre til den tredje snævre rundkørsel<br />
i Rold, indbefattet de snævre områder med vejbump.<br />
Hvorledes reagerer man nu fra politisk ansvarlig side? Ved at vaske<br />
hænder <strong>og</strong> fralægge sig ansvaret. I Regionalplantillæggene fralægger<br />
amtet sig nemlig ansvaret. Det er nemlig kommunens <strong>og</strong> politiets problem.<br />
Kommunen? Den holder alt for lav profil <strong>og</strong> bekymrer sig.<br />
Allerede i dag er tung trafik et problem på denne rute. Det er flere steder<br />
besværligt for to modgående lastbiler at passere hinanden. Hvordan ville<br />
det ikke blive med 30-50.000 lastbiler oveni? Jeg har kun et ord for det,<br />
utåleligt.<br />
I Regionalplantillæggene bekymrer amtet sig mere om levevilkårene for<br />
n<strong>og</strong>le kødædende planter <strong>og</strong> n<strong>og</strong>le frøer i moserne, samt for de døde i<br />
de gamle gravhøje. Det er n<strong>og</strong>et, der afvinder respekt <strong>og</strong> må beskyttes.<br />
Ikke os <strong>og</strong> vore børn, vi er endnu levende. Skaderne <strong>og</strong> de faldende priser<br />
på vore ejendomme – et tyveri fra hver enkelt husejer på hundredetusinder<br />
kroner – kan foregå ansvarsfrit <strong>og</strong> helt legalt. Tænk, et amt, der i<br />
sin sidste time vedtager regionplan <strong>og</strong> en række tillæg, <strong>og</strong> så ellers holder<br />
sig ansvarsfri? Konsekvenserne må bæres af den enkelte <strong>og</strong> af<br />
kommunen. Men det er det amt, der har afstedkommet situationen, som<br />
vil holde sig ansvarsfri. Vi andre, der vil forhindre den, må til gengæld<br />
bære konsekvenserne. Det gælder <strong>og</strong>så uheldene, både de øjeblikkelige<br />
i rundkørsler <strong>og</strong> på veje, <strong>og</strong> det ulideligt langsomme uheld: støjen, skidtet,<br />
frygten i det daglige de næste 30 år indtil udtømningen af ressourcerne<br />
har fundet sted, <strong>og</strong> – ja, det må jo hedde gravfreden - måske atter<br />
kan sænke sig over området. Hvor skal man d<strong>og</strong> gøre af sin retfærdighedssans?<br />
Vi kan begrave den i et af de mange store huller.<br />
Det forekommer decideret selvmodsigende <strong>og</strong> inkonsekvent, at områderne<br />
i amtets egen Regionalplan 2005 ikke er udpeget som råstofområde!<br />
Er det så ikke at slå sig for munden, når man samtidig udsender et<br />
tillæg, der omtaler det som råstofområde, <strong>og</strong> dermed tilsidesætter hvad<br />
man i Regionalplanen lige har besluttet?<br />
Det styrker ikke tilliden til en myndighed, at den modsiger sig selv, at<br />
den tillige optræder i en utroværdig dobbeltrolle som borgernes <strong>og</strong> miljøets<br />
beskytter på den ene side, på den anden side har tydelige interesser<br />
i en råstofudvinding. Men hvad har vi regionalplanlægning for, om<br />
ikke for at beskytte mennesker <strong>og</strong> miljø? Ellers kunne vi jo undvære regionalplanen<br />
– <strong>og</strong> det er rigtig nok <strong>og</strong>så dele af den, man så vil undvære<br />
med tillæggene. Uansvarligt, upålideligt <strong>og</strong> uholdbart <strong>og</strong> lidet tillidsvækkende.<br />
42 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Den daglige græmmelse over forgrimmelsen af den naturskønhed, der<br />
er særlig for Danmarks største skov <strong>og</strong> dens nærmeste omgivelser; <strong>og</strong><br />
ødelæggelsen af andre tyste værdier som ro <strong>og</strong> frisk luft samt utryghed<br />
over tung trafik, vil med sikkerhed føre til modsatte af, hvad Arden Kommune<br />
skal leve af, <strong>og</strong>så ifølge dens egne udsagn i dens nyudgivne<br />
kommuneplan 2006. Nemlig til fraflytning i stedet for tilflytning af erhvervsaktive<br />
<strong>og</strong> økonomisk ydende pendlere. Når man ikke er ligeglad<br />
med landdistrikterne, er det kun, fordi man vil hærge dem. Denne hærgen<br />
er der, så vidt jeg kan, se ikke n<strong>og</strong>en grænser for, andre end den<br />
naturlige, <strong>og</strong> gruslaget er jo femten meter i dybden. Jo, vi Tistedboere<br />
kommer til i mere end en forstand at leve på kanten af graven. Og hvilken<br />
grav: jeg kan ikke få øje på, hvorledes man vil begrænse gravningens<br />
omfang. Der er heller ikke n<strong>og</strong>le betingelser for, at det gravede<br />
grus skal anvendes i Nordjylland, endskønt man påberåber sig Nordjyllands<br />
behov.<br />
Når Pandoras æske først er åbnet, så kan ødelæggelserne, som bekendt<br />
ikke bringes til standsning. Derfor tilsiger hensynet til vores daglige lykke<br />
<strong>og</strong> levevilkår at standse disse planer nu inden denne krig i slow motion<br />
mod mennesker <strong>og</strong> landskab tager sin begyndelse. Og dette er mine<br />
indsigelser imod såvel lokalplantillæg nr. 186 som nr. 201.<br />
Vurdering<br />
De vilkår, der stilles til støjniveauet i forbindelse med råstofindvinding, er<br />
i overensstemmelse med ”Vejledning fra Miljøstyrelsen” nr. 5/1984, Ekstern<br />
støj fra virksomheder, med supplerende vejledninger nr. 5/1993 <strong>og</strong><br />
3/1996. Ændringer i disse skal vedtages i miljøministeriet.<br />
Trafikken fra råstofområdet i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove vil hovedsageligt foregå<br />
mod øst via <strong>Siem</strong> Skovvej <strong>og</strong> amtsvej 535. Herfra forventes den<br />
største del af trafikken at gå ad amtsvej 507 mod Aalborg området.<br />
Astrup <strong>og</strong> Rold vil således kun i begrænset omfang, blive påvirket af trafik<br />
fra råstofområdet i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove. Det kan d<strong>og</strong> ikke afvises,<br />
at der vil være en vis trafik i vestlig retning.<br />
Rundkørslen i Astrup er i øvrigt, ligesom alle rundkørslerne på amtsvejene,<br />
dimensioneret til at kunne afvikle tung trafik ved passende lav hastighed,<br />
evt. ved at benytte et overkørselsareal nærmest rundkørslens centrum.<br />
Indvinderen har pligt til at overholde fredningsbestemmelser omkring visse<br />
naturtyper, fortidsminder <strong>og</strong> dyrearter. Amtet kan i visse tilfælde dispensere<br />
fra disse, hvis samfundsmæssige forhold taler herfor.<br />
Desuden opstiller amtet en række vilkår således, at udnyttelsen af ressourcerne<br />
kan finde sted på en måde, hvor mennesker <strong>og</strong> natur tilgodeses<br />
bedst muligt. Dette indebærer bl.a. begrænset indvindingsområde,<br />
begrænsede driftstider, samt begrænsning af støv <strong>og</strong> støjgener.<br />
Området udlægges som regionalt råstofområde på baggrund af en konkret<br />
ansøgning om en grav på ca. 83 ha. Da ansøgningen dermed er<br />
VVM-pligtig, kunne amtet ikke tage stilling til, om hvorvidt området skulle<br />
udlægges som regionalt råstofområde, før alle forhold var tilfredsstillen-<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 43
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
de belyst. I forslag til Regionplan 2005 var planlægningsarealet markeret<br />
på kort nr. 1 som ”Råstofområde afventer regionplantillæg med VVMredegørelse”<br />
som en orientering om, at der var indkommet en ansøgning<br />
som var under VVM-bearbejdning.<br />
Amtet kan ikke stille krav om hvor råstofferne fra graveområdet anvendes,<br />
men da transportomkostninger udgør en betydelig del af råstofprisen<br />
er det i alles interesse at transportvejen minimeres.<br />
Der vil der blive givet en 30-årig tilladelse, <strong>og</strong> området bliver omfattet af<br />
den generelle del om regionale råstofområder er i regionplanretningslinie<br />
5.2.9 for de regionale råstofinteresser. Efterbehandling vil blive foretaget<br />
løbende således, at graveområdet på intet tidspunkt overstiger ca.<br />
10 ha.<br />
Indstilling<br />
Synspunkt noteret.<br />
D10 Helle Jensen <strong>og</strong> Christian Ovesen<br />
Som nybagt husejer tæt på <strong>Hellum</strong>skoven (Søvejen 4, Astrup ), bekymrer<br />
det os meget, at der nu er planer om at lave grusgrav inde midt i Rold<br />
Skov, rimelig tæt på, hvor vi har købt et ældre hus, som vi planlægger,<br />
at skulle renovere i løbet af det kommende år.<br />
Jeg ved, at amtet har udlagt andre områder til grusgravning i Nordjylland,<br />
var det ikke bedre at tømme dem først. Desuden er jeg vidende<br />
om, at en del af det grus, der bliver gravet ud i Nordjyllands Amt bliver<br />
kørt til andre landsdele. Området i skoven ligger sydligt i amtet, <strong>og</strong> der<br />
vil derfor være stor sandsynlighed for, at det samme vil ske her.<br />
Vi er <strong>og</strong>så bekymrede for trafikken af lastbiler, som skal køre til <strong>og</strong> fra<br />
området, hvordan vil det påvirke dyrelivet?<br />
Vi har netop købt hus så tæt på skoven, fordi vi virkelig nyder naturen <strong>og</strong><br />
stilheden i området, både natur <strong>og</strong> stilhed kan vi så kikke langt efter for<br />
fremtiden.<br />
Vi håber virkelig, at politikerne i amtet tænker sig grundigt om. Det ville<br />
være en stor fejl at give tilladelse til at grave efter grus inde midt i Rold<br />
Skov.<br />
Vurdering<br />
Transportomkostningerne udgør en stor del af råstofprisen, derfor er det<br />
ønskeligt, at indvindingen foregår så tæt på aftageren som muligt. Dette<br />
medvirker ligeledes til at begrænse den tunge trafik, <strong>og</strong> den deraf følgende<br />
forurening.<br />
Det vurderes, at hovedparten af trafikken fra råstofgraven, vil gå mod<br />
Aalborg-området ad amtsvej 507. Amtet kan i øvrigt ikke stille vilkår om,<br />
hvor de indvundne råstoffer anvendes.<br />
44 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Større pattedyr vil muligvis undgå området umiddelbart omkring råstofgraven<br />
i den periode der arbejdes. Mindre dyr vurderes ikke at blive påvirket<br />
af indvindingen eller kørslen til <strong>og</strong> fra råstofgraven.<br />
De vilkår, der stilles til støjniveauet i forbindelse med råstofindvinding, er<br />
i overensstemmelse med ”Vejledning fra Miljøstyrelsen” nr. 5/1984, Ekstern<br />
støj fra virksomheder, med supplerende vejledninger nr. 5/1993 <strong>og</strong><br />
3/1996.<br />
Efterbehandlingsplanen involverer etablering af levesteder for organismer<br />
med akvatisk livscyklus, samt af lysåbne biotoper. Herved kan et<br />
mere spændende naturområde med større biodiversitet <strong>og</strong> bedre sammenhæng<br />
mellem Rold Skov-komplekset <strong>og</strong> Lille Vildmoseområdet opnås.<br />
Desuden vil der på intet tidspunkt i graveperioden være mere end<br />
ca. 10 ha åbent, <strong>og</strong> der foregår således en løbende efterbehandling.<br />
De områder der er søgt om indvindingstilladelse til, ligger i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong><br />
skove, i den østlige del af Rold Skov. De berørte skovområder er i<br />
øjeblikket intensivt drevet, stedsegrøn monokultur, <strong>og</strong> vil udgøre omtrent<br />
1 % af <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove.<br />
Indstilling<br />
Synspunkt noteret.<br />
D11 Jes Olesen<br />
Underskriftsindsamling – 13 underskrifter (Beboere <strong>og</strong> brugere af ejendommen<br />
<strong>Hellum</strong> Hedevej 7, 9520 <strong>Skørping</strong>)<br />
<strong>Råstofindvinding</strong> i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove vil få meget store konsekvenser<br />
for mennesker <strong>og</strong> trafik i området med støj <strong>og</strong> støv i en meget lang årrække.<br />
Rold Skov har en væsentlig betydning for hele områdets kendetegn<br />
i form af store uforstyrrede skov- <strong>og</strong> naturområdet, der har stor<br />
værdi for turismen. Det vil derfor være katastrofalt, hvis området fremover<br />
bliver kendetegnet ved en stor, støjende <strong>og</strong> støvende grusgrav med<br />
tilhørende voldsom lastbiltrafik, specielt i sommerhalvåret i stedet.<br />
Konsekvenserne for naturen <strong>og</strong> skovens dyr <strong>og</strong> planter vil blive meget<br />
stærkt påvirket, både mens der graves <strong>og</strong> i al fremtid, da krateret efter<br />
gravning aldrig vil forsvinde. Beskyttelsen af drikkevandet vil ligeledes<br />
være påvirket negativt i al fremtid, som følge af grusgravningen.<br />
Jeg vil derfor gerne med min underskrift gøre indsigelse mod, at der sker<br />
grusgravning i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove.<br />
Vurdering<br />
Trafik-, støj- <strong>og</strong> støvpåvirkningen er beskrevet andetsteds.<br />
Det område der påvirkes, er i dag intensivt drevet nåleplantage, <strong>og</strong> udgør,<br />
når råstofgraven har sin maksimale udbredelse, ca. 10 ha, eller ca.<br />
1 % af <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove.<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 45
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
<strong>Råstofindvinding</strong> er en irreversibel proces, der medfører store terrænændringer,<br />
heriblandt en sænkning. I forbindelse med indvinding af råstoffer<br />
fra <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove, efterbehandles området således, at der<br />
bl.a. sker en udjævning af graveskrænter <strong>og</strong> etablering af flere nye vådområder.<br />
Der tilføres området et mere lysåbent præg, hvilket vil resultere<br />
i et mere spændende naturområde med større afveksling i småbiotoper,<br />
flere forskellige levesteder for dyr <strong>og</strong> planter, <strong>og</strong> dermed større biodiversitet<br />
i området. Der vil således ikke blive efterladt et krater efter endt indvinding.<br />
Tværsnit <strong>og</strong> oversigtskort over de efterbehandlede arealer findes<br />
i Regionplantillægget.<br />
Konsekvenserne for natur <strong>og</strong> dyreliv i <strong>og</strong> omkring planlægningsområdet<br />
er beskrevet andetsteds.<br />
Betydningen af råstofindvinding i området vurderes kun at få minimal<br />
indflydelse på beskyttelsen af grundvandet, mens det efterbehandlede<br />
område vil have stor gavnlig effekt på grundvandet, idet området skal<br />
efterbehandles til naturformål, med forbud mod brug af pesticider <strong>og</strong><br />
gødning. Ligeledes genudlægges moræneler i forbindelse med etablering<br />
af vådområdet, hvorved den beskyttelse de nu yder, genoprettes. Tilsvarende<br />
overgår området fra intensiv dyrkning til ekstensivt dyrkede naturområder<br />
således, at den potentielle nitratforureningsrisiko vil være<br />
mindre.<br />
Indstilling<br />
Synspunkt noteret.<br />
D12 Jette Seifert <strong>og</strong> Søren Gais Kjeldsen<br />
Undertegnede skal herved gøre indsigelse over for råstofindvinding i<br />
<strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove, idet det grundlæggende er vores opfattelse, at<br />
VVM-redegørelsen har karakter af et partsindlæg, <strong>og</strong> ikke et sagligt planlægningsgrundlag<br />
De enestående naturværdier i den østlige del af Rold Skov-området vil<br />
blive ødelagt for en meget lang årrække, <strong>og</strong> landskabet vil herefter forandres<br />
med deraf følgende betydelig ændring af den lokale flora <strong>og</strong> fauna.<br />
Vi skal desuden påpege, at VVM-redegørelsens beskrivelse af naturværdierne<br />
er mangelfuld, idet det ikke findes påvist, at der ikke findes flere<br />
af de i habitatdirektivets bilag IV nævnte arter inden for udpegningsgrundlaget<br />
for EF-habitatområde nr. 20.<br />
Området er endvidere en væsentlig del af den økol<strong>og</strong>iske korridor mellem<br />
Rold Skov-området <strong>og</strong> de store naturområder i <strong>og</strong> omkring Lille<br />
Vildmose, <strong>og</strong> en afgravning af næsten 100 ha vil have store negative<br />
konsekvenser for hele områdets biol<strong>og</strong>iske sammenhæng.<br />
Området er udpeget som område med særlige drikkevandsinteresser <strong>og</strong><br />
i nitratfølsomt område. Afgravning af langt størstedelen af overjorden vil<br />
have betydelige langsigtede <strong>og</strong> uoprettelige konsekvenser for beskyttelsen<br />
af grundvandet, <strong>og</strong> bør derfor ikke ske.<br />
46 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Hele området i <strong>og</strong> omkring <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove er præget af store naturrige<br />
<strong>og</strong> fredede områder, som er karakteriseret ved ro <strong>og</strong> stilhed, som<br />
kun opleves tilsvarende meget få steder her i landet. Denne meget væsentlige<br />
værdi for området vil blive ødelagt af støj <strong>og</strong> støv fra gravearbejdet<br />
<strong>og</strong> transport af materialer. Dette vil i høj grad være til gene i<br />
sommerhalvåret, hvor det af VVM-redegørelsen fremgår, at hovedparten<br />
af aktiviteterne må forventes at foregå.<br />
Alle de ovennævnte konsekvenser vil være aldeles uacceptable for et<br />
område, som det beskrevne, <strong>og</strong> VVM-redegørelsen bør derfor afvises således,<br />
at der ikke udstedes indvindingstilladelse.<br />
Skulle der mod forventning alligevel udstedes en indvindingstilladelse,<br />
skal denne være begrænset, således at indvinding kun kan ske i vinterhalvåret<br />
<strong>og</strong> på hverdage (mandag til fredag) i perioden fra kl. 8.00 til kl.<br />
15.00.<br />
Angående trafik skal det i så fald præciseres i indvindingstilladelsen, at<br />
denne udelukkende <strong>og</strong> alene sker som beskrevet i VVM-redegørelsen, <strong>og</strong><br />
at der ikke kan dispenseres herfra.<br />
Afslutningsvis skal vi udtrykke vor store forundring over, at området vest<br />
<strong>og</strong> syd for det foreslåede indvindingsområde er karakteriseret ved Madum<br />
Sø fredningen, Langmose fredningen, Natura 2000-område <strong>og</strong> Regionalt<br />
naturområde, samt at området er fredsskovpligtig <strong>og</strong> særligt<br />
drikkevandsområde, jf. ovenfor. Hertil kommer, at området indeholder<br />
adskillige biotoper udpeget efter Naturbeskyttelsesloven § 3. Det forekommer<br />
således aldeles uforståeligt, at området på den ene side af Tisted<br />
Hulvej er stærkt beskyttet, mens området på den anden side af Tisted<br />
Hulvej tilsyneladende ikke er omfattet af n<strong>og</strong>en som helst form for<br />
beskyttelse overhovedet.<br />
Vurdering<br />
Råstofgraven vil på ethvert givent tidspunkt have en udbredelse på ca.<br />
10 ha, svarende til ca. 1 % af <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove. De efterbehandlede<br />
arealer vil give flere fugtige områder <strong>og</strong> mere lysåbne biotoper, <strong>og</strong><br />
det vurderes, at tabet af naturværdier, på sigt, opvejes af værdien af de<br />
efterbehandlede arealer. Ligeledes vil efterbehandlingen af arealerne<br />
fjerne barrieren af stedsegrøn monokultur, hvorfor effekten af den økol<strong>og</strong>iske<br />
forbindelse mellem Rold Skov-komplekset <strong>og</strong> Lille Vildmoseområdet<br />
forbedres betydeligt. Påvirkningen af den økol<strong>og</strong>iske korridor,<br />
mens indvindingen finder sted, vurderes at være begrænset, idet råstofgravens<br />
maksimale udbredelse vil udgøre omtrent 15 % af den økol<strong>og</strong>iske<br />
korridors samlede bredde. Den økol<strong>og</strong>iske korridor har i dag barrierer<br />
for udbredelse af pattedyr <strong>og</strong> padder i form af massive nåletræsbælter,<br />
indhegnede beplantninger, samt et begrænset antal vådområder.<br />
Den økol<strong>og</strong>iske korridor vil i takt med efterbehandlingen forbedres, idet<br />
ovennævnte barrierer fjernes <strong>og</strong> nye, større vådområder etableres.<br />
EF-habitatområdet er udpeget af Skov <strong>og</strong> <strong>Naturstyrelsen</strong>, der har vurderet<br />
udbredelsen af udpegningsgrundlaget. Det er i lignende sager blevet<br />
afvist, på nuværende tidspunkt, at ændre grænserne for både EF-habitat-<br />
<strong>og</strong> EF- fuglebeskyttelsesområder.<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 47
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Indvinding af råstoffer i området vurderes ikke at have nævneværdig effekt<br />
på områdets nitratfølsomhed. Det sand, grus <strong>og</strong> sten der afgraves<br />
yder i forvejen næsten ingen beskyttelse. Nitrat stammer primært fra intensivt<br />
dyrkede landbrugsarealer eller skovbrug. De efterbehandlede<br />
arealer skal udlægges som ekstensivt dyrkede naturområder, hvorfor der<br />
vil være en mindre potentiel forureningsrisiko. Risikoen for forurening af<br />
grundvandet som følge af uheld vurderes som værende minimal. På de<br />
efterbehandlede arealer må der ikke gødskes eller anvendes pesticider,<br />
hvilket vil medvirke til sikring af grundvandsressourcen.<br />
De vilkår, der stilles til støjniveauet i forbindelse med råstofindvinding, er<br />
i overensstemmelse med ”Vejledning fra Miljøstyrelsen” nr. 5/1984, Ekstern<br />
støj fra virksomheder, med supplerende vejledninger nr. 5/1993 <strong>og</strong><br />
3/1996.<br />
<strong>Råstofindvinding</strong>en må ikke medføre støvgener uden for råstofområdet.<br />
Støvflugt skal f.eks. forhindres ved vanding af området. Amtet har ikke<br />
myndighed til at stille vilkår angående støvgener i forbindelse med transport<br />
af råstoffer.<br />
Da indvindingen i råstofgraven er afhængig af bygge- <strong>og</strong> anlægsarbejder,<br />
kan produktionen i råstofgraven ikke begrænses til vinterhalvåret.<br />
Amtet kan kun stille vilkår angående udkørsel fra råstofområdet <strong>og</strong> ikke<br />
den videre transport.<br />
Miljøministeren, i dette tilfælde Bruderupholm Statsskovdistrikt, kan dispensere<br />
fra lov om skove § 11, når særlige grunde taler derfor, ligesom<br />
denne <strong>og</strong>så fastsætter en række vilkår for dispensationen, herunder erstatningsskovens<br />
størrelse <strong>og</strong> beplantning.<br />
Planlægningsområdet indeholder ingen biotoper, der er beskyttet efter<br />
lov om naturbeskyttelse § 3, men indeholder d<strong>og</strong> 7 mindre kær, der<br />
bortgraves. Dette medfører et tab af natur, men dette tab vurderes at blive<br />
opvejet af efterbehandlingsplanen <strong>og</strong> plejeplanen for de 12 kær,<br />
samt tørvemosen, uden for råstofområdet.<br />
Skov- <strong>og</strong> Naturstyrelse udpeger habitat- <strong>og</strong> fuglebeskyttelses områder,<br />
samt Natura2000-områder. Fredninger udlægges af et fredningsnævn.<br />
Indstilling<br />
Synspunkt noteret.<br />
D13 Søren Gais Kjeldsen<br />
Underskriftsindsamling – 15 underskrifter<br />
<strong>Råstofindvinding</strong> i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove vil få meget store konsekvenser<br />
for mennesker <strong>og</strong> trafik i området med støj <strong>og</strong> støv i en meget lang årrække.<br />
Rold Skov har en væsentlig betydning for hele områdets kendetegn<br />
i form af store uforstyrrede skov- <strong>og</strong> naturområder, der har stor<br />
værdi for turismen. Det vil derfor være katastrofalt, hvis området fremover<br />
bliver kendetegnet ved en stor, støjende <strong>og</strong> støvende grusgrav med<br />
48 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
tilhørende voldsom lastbiltrafik, specielt i sommerhalvåret i stedet.<br />
Konsekvenserne for naturen <strong>og</strong> skovens dyr <strong>og</strong> planter vil blive meget<br />
stærkt påvirket, både mens der graves <strong>og</strong> i al fremtid, da krateret efter<br />
gravning aldrig vil forsvinde. Beskyttelsen af drikkevandet vil ligeledes<br />
være påvirket negativt i al fremtid som følge af grusgravningen.<br />
Jeg vil derfor gerne med min underskrift gøre indsigelse mod, at der sker<br />
grusgravning i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove.<br />
Vurdering<br />
Indsigelsen, der har samme ordlyd, er kommenteret under D11 Jes Olesen.<br />
Indstilling<br />
Synspunkt noteret.<br />
D14 Annie Ovesen<br />
Som byrådspolitiker, <strong>og</strong> med bopæl i nærheden af <strong>Hellum</strong>skoven, er jeg<br />
meget bekymret for Regionplantillæg nr. 186.<br />
Vi har i <strong>Skørping</strong> Kommune altid været kendt for at have en flot natur, så<br />
mange af vores tilflyttere kommer netop til kommunen p.g.a. naturen,<br />
derfor virker det helt grotesk at ville anlægge en grusgrav midt inde i<br />
skoven.<br />
For ikke mange år siden kæmpede vi en kamp for ikke at få en 400 kWh<br />
højspændingsforbindelse gennem skoven, højspændingsforbindelsen<br />
skulle dengang ligge meget tæt ved det område, hvor man i dag påtænker<br />
at grave grus. Vi fik ikke forbindelsen, det vigtigste argument var, at<br />
vi så fik de gamle master ned, <strong>og</strong> at man så fik uberørt jord tilbage <strong>og</strong> et<br />
landskab uden tekniske anlæg.<br />
Nu er en grusgrav selvfølgelig ikke et stationært teknisk anlæg, men d<strong>og</strong><br />
et anlæg, som i dette tilfælde vil støje <strong>og</strong> støve de næste 30-40 år. Det<br />
ville højspændingsforbindelse d<strong>og</strong> trods alt ikke have gjort, <strong>og</strong> desuden<br />
vil anlægget komme til at fylde væsentligt mere (80 HA) en 2 eller 3 højspændingsmaster.<br />
En anden ting der bekymrer mig er vandforsyningen til Langmosen.<br />
Grusgravningen er planlagt til et område meget tæt på Langmosen <strong>og</strong><br />
der må graves til 2 meter over grundvandslinien, kan man være 100 %<br />
sikker på, at man ikke kommer til at grave en endnu ikke kortlagt forbindelse<br />
mellem Langmosen <strong>og</strong> St. Blåkilde over?<br />
Hvis man sammenligner VVM redegørelserne for højspændingsforbindelsen<br />
<strong>og</strong> grusgravningen, er det forbløffende, at det er næsten det samme<br />
område redegørelserne vedrører. Områderne ligger som sagt tæt på<br />
hinanden, begge steder er i skov, men redegørelsen for Regionplantillæg<br />
nr. 186 fremhæver nærmest, at grusgravningen ville være en fordel for<br />
skoven, det finder jeg helt grotesk. Hvad vil der for eksempel ske med<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 49
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
dyrelivet de næste 30-40 år, det vil helt sikkert ændre adfærd? Jeg mener<br />
helt klart, at der her er tale om venstrehåndsarbejde.<br />
En anden bekymrende ting er den udgift den kommende Rebild Kommune<br />
vil skulle afholde, som følge af et utal af tunge lastbiler, der skal<br />
transportere grus væk.<br />
Og ikke mindst den plage, det samme antal lastbiler vil være for dyrelivet<br />
i skoven <strong>og</strong> ikke mindst for de mennesker, der bor i nærheden af de<br />
veje, der i så fald vil blive benyttet.<br />
Jeg håber virkelig, at I som ansvarlige amtsrådsmedlemmer vil tænke jeg<br />
grundigt om, hvis I påtænker at tillade grusgravning inde midt i Rold<br />
Skov.<br />
Vurdering<br />
Den planlagte råstofgrav ligger i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove i den østlige del<br />
af Rold Skov. Under produktionen vil råstofgraven have en udbredelse<br />
på ca. 10 ha, da efterbehandlingen skal foregå løbende. Det skovområde,<br />
der påvirkes, er i øjeblikket hovedsageligt intensivt drevet, stedsegrøn<br />
monokultur. Efter endt råstofindvinding vil området blive efterbehandlet<br />
til mere lysåbne biotoper, med levesteder til organismer med akvatisk<br />
livsstadie, hvilket vil resultere i et naturmæssigt mere spændende område<br />
med større biodiversitet, ligesom en større naturmæssig sammenhæng<br />
mellem Rold Skov-komplekset <strong>og</strong> Lille Vildmoseområdet, opnås.<br />
Råstofgravningen vurderes ikke at ville påvirke en eventuel, ikke kortlagt,<br />
forbindelse mellem Langmosen <strong>og</strong> St. Blåkilde, da begge disse ligger<br />
uden for det planlagte graveområde. Langmosen findes ca. 600 m vest<br />
for det planlagte råstofområde <strong>og</strong> de to områder deles af et top<strong>og</strong>rafisk<br />
vandskel. Det top<strong>og</strong>rafiske opland for Langmosen er n<strong>og</strong>enlunde sammenfaldende<br />
med gravegrænsens vestlige side, hvorfor råstofindvindingen<br />
ikke vurderes at ville påvirke Langmosens hydrol<strong>og</strong>iske balance.<br />
Den, i Regionplantillæg nr. 34, behandlede højspændingsforbindelse lå<br />
inde i det fredede område omkring Madum Sø <strong>og</strong> inde i EF-habitat nr.<br />
20, ligesom linieføringen krydsede en hydrol<strong>og</strong>isk forbindelse mellem<br />
Madum Sø <strong>og</strong> Langmosen. Planlægningsområdet i dette Regionplantillæg<br />
ligger uden for fredede områder <strong>og</strong> uden for EF-habitatområder. De<br />
to sager kan ikke sidestilles.<br />
Påvirkningerne af dyrelivet er kommenteret i f.eks. D2 Keld Adzersen, D6<br />
Jørgen <strong>og</strong> Kirsten Thorup, samt D10 Helle <strong>og</strong> Christian Ovesen.<br />
Kommunerne (vejbestyrelsen) har jf. Bekendtgørelse af lov om offentlige<br />
veje § 10 pligt til at stille infrastruktur til rådighed til afvikling af trafikken<br />
<strong>og</strong> holde sine veje i den stand, som trafikkens størrelse <strong>og</strong> art kræver.<br />
Indstilling<br />
Synspunkt noteret.<br />
D15 – D27 Bjarne Kr<strong>og</strong>h, Hanne Kr<strong>og</strong>h, Alice<br />
50 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Kr<strong>og</strong>h, Martin Overgaard Jensen, Henning Overgaard<br />
Jensen, Maibrit Overgaard Jensen, Pernille<br />
Overgaard Jensen, Kristoffer Overgaard Jensen, Ingo<br />
Jensen, Tove <strong>og</strong> Egon Jensen, Kjeld Jensen, Eigil<br />
Asp Jensen, Tove Drastrup<br />
Beskyttelse af naturen<br />
På Amtsrådsmødet d. 13/12 2005 blev Regionplanen 2005 endelig<br />
vedtaget. I regionplanen er det omtalte område udpeget som naturområde<br />
det indgår i den økol<strong>og</strong>iske forbindelse, som sammenbinder Rold<br />
Skov med skov- <strong>og</strong> andre naturområder i hhv. Lille Vildmose <strong>og</strong> Lovnkær<br />
Skov.<br />
Hvad godtgør, at Amtsrådet allerede på samme Amtsrådsmøde, nu stiller<br />
et regionsplantillæg til høring, hvor området pludselig udlægges til<br />
graveområde for råstofindvinding?<br />
Er der i det hele taget p.t. brug for, at der udlægges flere råstofområder,<br />
<strong>og</strong> hvorfor er de så ikke udpeget i Regionsplanen 2005?<br />
Kommer økonomien over naturen?<br />
Det foreslåede graveområde ligger i områder med særlige drikkevandsinteresser<br />
<strong>og</strong> i nitratfølsomt område.<br />
Det overordnede område er udpeget som ”Særligt værdifuldt landskab” i<br />
amtets fredningsplan fra 1985.<br />
Det udlagte graveområde ligger i umiddelbar forbindelse til EFhabitatområde,<br />
et så voldsomt indgreb, som graveområdet må siges at<br />
være, (2-3 største område i Nordjylland) kan ikke undgå at have indflydelse<br />
på flora <strong>og</strong> fauna i EF-habitatområdet, der ligger lige op af graveområdet.<br />
Det står anført, at der vil være en afstand af 40-80 meter fra graveområdet<br />
til EF-habitatområdet, hvad godtgør lige nøjagtig denne afstand,<br />
hvorfor er det ikke 300 m, som er den gældende grænse jf. Naturbeskyttelseslovens<br />
§ 17 ved opførelse af bebyggelse ved skove?<br />
Ikke at forglemme er området fredskov, hvor der skal være tungtvejende<br />
samfundsmæssige forhold for en dispensation. Findes denne ”tungtvejende”<br />
grund, når der findes andre alternativer i det åbne land?<br />
Det må være mere oplagt at placere råstofudvindingen i det åbne land,<br />
hvor det ikke strider mod alle ovennævnte udlægninger/udpegninger,<br />
særligt drikkevandsområde, økol<strong>og</strong>isk forbindelse, fredskov, særligt værdifuldt<br />
landskab <strong>og</strong> nærheden til EF-habitatområde 20.<br />
Udpegningen til råstofområde strider klart mod amtets egen Regionplan<br />
2005 jf. dette uddrag:<br />
Retningslinie 5.1.7 – Ændret arealanvendelse i andre områder.<br />
I jordbrugsområder <strong>og</strong> naturområder kan der ske en ændret arealanvendelse<br />
til fremme af friluftslivets udfoldelsesmuligheder, jordbrugets<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 51
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
produktionsinteresser eller råstofindvinding under den forudsætning, at<br />
ændringen ikke fjerner grundlaget for opretholdelse af særligt værdifuldt<br />
landskab <strong>og</strong> særlige kulturtræk.<br />
VVM-analyse<br />
Pkt. 5.2 i VVM-analysen beskriver, at der kan være visse støvgener ved<br />
gravningen. Støvgener i tilstødende EF-habitatområde må antages, at<br />
have stor indvirkning på bl.a. fattigkær nr. 12 samt bøgeskovbevoksningen<br />
ved samme fattigkær.<br />
Beskrivelse om, at skoven selv vil ”holde” på støvgenerne i forhold til<br />
omgivelserne/EF-habitatområdet hænger ikke sammen med, at store<br />
områder er ramt af massive stormfald specielt i område 4. Hvad gøres<br />
der specifikt for, at der ikke kommer støvgener i EF-habitatområdet?<br />
Et vigtigt element i VVM-analysen samt grundlaget for Regionplantillægget<br />
har været påvirkningen af naturen, der har bl.a. været foretaget en<br />
besigtigelse af området for at få overblik over biol<strong>og</strong>iske interesser. Denne<br />
besigtigelse er IKKE sket på et retvisende tidspunkt i forhold til at lave<br />
detaljerede botaniske undersøgelse. Der bør/skal ske en besigtigelse af<br />
naturen igen på et retvisende tidspunkt for at se, om der findes bevaringsværdige<br />
planter i området.<br />
VVM analysens beskrivelse af alternativer er meget ”fattigt”, der henvises<br />
til et andet område, der er lagt høring, Regionsplantillæg nr. 201, samt<br />
et område i Øster Hornum, hvor der ikke findes råstoffer af rimelig kvalitet.<br />
Det kan ikke passe, at der i en radius af 40 km fra Aalborg ikke<br />
er/kan findes andre alternative graveområder. Kan de nuværende tildelte<br />
graveområder ikke dække behovet? Jeg finder ikke alternativerne belyst<br />
grundigt nok.<br />
VVM analysen/forslag til Regionsplantillæg nr. 186 beskriver flot, at der<br />
vil ske naturpleje af 14 stk. fattigkær, bl.a. ved at hæve vandstand <strong>og</strong><br />
fælde invaderende kær. Jeg gør opmærksom på, at ikke alle fattigkær er<br />
ejet af Lindenborg Gods!<br />
Udkast til gravetilladelse<br />
I gravetilladelsen er der anført afstandskrav til gravhøje <strong>og</strong> Tørvemosen,<br />
jeg mener klart, at der skal være anført et eksakt afstandskrav til EFhabitatområdet.<br />
Pkt. 4 i tilladelsen meddeler Lindenborg Gods dispensation jf. naturbeskyttelsesloven<br />
§ 3, til naturpleje af 14 stk. fattigkær, men pkt. 4b siger,<br />
at det kun er fattigkær ejet af Lindenborg Gods, der vil ske naturpleje af.<br />
Såfremt tilladelsen mod forventning gives, SKAL Lindenborg Gods påtage<br />
sig naturpleje af ALLE 14 stk. fattigkær, som beskrevet i VVManalysen/forslag<br />
til regionsplantillægget (fattigkær nr. 12 er IKKE beliggende<br />
på arealer tilhørende Lindenborg Gods).<br />
I lighed med Tørvemosen bør der ske skærpet tilsyn med fattigkær nr. 12<br />
for, at der ikke skal ske en utilsigtet påvirkning. Dette fattigkær, som er<br />
uden afløb <strong>og</strong> tilløb, er det, der er tættest på graveområdet <strong>og</strong> beliggende<br />
i EF-habitatområdet. Det top<strong>og</strong>rafiske vandskel til fattigkær nr. 12<br />
grænser lige op til graveområdet/er lig graveområdets grænse mod vest<br />
i område 4. En lille forskydning i det top<strong>og</strong>rafiske vandskel i den forkerte<br />
52 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
retning, må antages at påvirke vandstanden i fattigkær nr. 12 negativt.<br />
Bliver der mod forventning givet tilladelse til graverettigheder, er det væsentligt,<br />
at der ikke sker begrænsninger i jagtrettighederne på tilstødende<br />
områder.<br />
Vurdering<br />
Området udlægges som regionalt råstofområde på baggrund af en konkret<br />
ansøgning om en grav på ca. 83 ha. Da ansøgningen dermed er<br />
VVM-pligtig, kunne amtet ikke tage stilling til, om hvorvidt området skulle<br />
udlægges som regionalt råstofområde før alle forhold var tilfredsstillende<br />
belyst. I forslag til Regionplan 2005 var planlægningsarealet markeret<br />
på kort nr. 1 som ”Råstofområde afventer regionplantillæg med VVMredegørelse”<br />
som en orientering om at der var indkommet en ansøgning,<br />
som var under VVM-bearbejdning.<br />
Med hensyn til dækning af behovet i en 24-årig periode (2 planperioder)<br />
med sand/grus/sten, er det ikke ligegyldigt, om det drejer sig om fyldsand,<br />
stabilgrus eller sand <strong>og</strong> sten til beton. Materialerne, der er kortlagt<br />
i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> Tisted adskiller sig fra de fleste af de forekomster der i øvrigt<br />
kendes fra Himmerland ved, at kvalitetsanalyser godtgør, at de kan anvendes<br />
til beton, dels på baggrund af deres kemiske sammensætning,<br />
dels på baggrund af kornstørrelsessammensætningen.<br />
Materialer af den kvalitet er i dag en mangelvare, <strong>og</strong> de er præget af ofte<br />
lange transportveje. Således hentes betonsten typisk i Thy eller på<br />
Djursland, <strong>og</strong> betonsand hentes i det centrale Vendsyssel, hvor de kendte<br />
ressourcer er små, eller på Djursland. Udlæg af de to råstofområder vil<br />
derfor medvirke til at reducere transportbehovet, <strong>og</strong> sikre bedre forsyningssikkerhed<br />
til den nordjyske betonbranche.<br />
Råstofgravningen i <strong>Siem</strong>-<strong>Hellum</strong> vil løbende opnå en udbredelse på ca.<br />
10 ha, hvilket svarer til ca. 15 % af den økol<strong>og</strong>isk korridors samlede<br />
bredde. Ved efterbehandlingen vil der anlægges mere lysåbne biotoper,<br />
samt levesteder for organismer med akvatisk livsstadie, hvilket vil føre til<br />
en større biodiversitet, samt større naturmæssig sammenhæng mellem<br />
Rold Skov-komplekset <strong>og</strong> Lille Vildmoseområdet. I takt med efterbehandlingen<br />
vil den økol<strong>og</strong>iske korridor således forbedres.<br />
Der foreligger en ansøgning om råstofindvinding fra A/S Lindenborg<br />
Gods <strong>og</strong> NCC Råstoffer A/S, hvorfor sagen behandles. Råstofforekomsten<br />
i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove er af meget høj kvalitet <strong>og</strong> adskiller sig fra<br />
de fleste andre kendte forekomster i Himmerland, idet materialerne her<br />
kan anvendes til beton. Betonsten <strong>og</strong> betonsand hentes typisk i henholdsvis<br />
i Thy eller Djursland <strong>og</strong> i det centrale Vendsyssel. <strong>Råstofindvinding</strong><br />
i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> vil derfor medvirke til at reducere transportbehovet<br />
<strong>og</strong> sikre bedre forsyningssikkerhed til den nordjyske betonbranche.<br />
Råstofgravningen vurderes at have minimal negativ indvirkning på EFhabitat<br />
nr. 20, mens indvindingen foregår. En afstand på 40-80 meter til<br />
habitatområdet er fremkommet ved, at firmaet undlader at grave i bevoksning<br />
op mod vejen.<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 53
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Projektet kræver dispensation fra skovlovens § 11til ophævelse af fredskovspligten.<br />
Dispensationen gives ikke af amtet, men af Miljøministeren,<br />
i dette tilfælde Buderupholm Statsskovdistrikt.<br />
Udpegningen til råstofområde er i overensstemmelse med regionplan<br />
retningslinie 5.1.7. Graveområdet består hovedsagelig af intensivt drevet<br />
nåleskov. <strong>Råstofindvinding</strong>en med den skitserede efterbehandlingsplan<br />
fjerner ikke grundlaget for opretholdelse af det særligt værdifulde landskab,<br />
som formodes udpeget på baggrund af de markante terrænspring<br />
på 10 – 20 meter øst for det tilladte område. Dette område berøres ikke.<br />
Ligesom det kun er to meget dårligt vedligeholdte diger, der gives dispensation<br />
til at fjerne.<br />
<strong>Råstofindvinding</strong>en må ikke forårsage støvgener uden for råstofområdet,<br />
<strong>og</strong> foranstaltninger til at modvirke dette er beskrevet i Regionplantillægget.<br />
Endvidere viser DMI´s tekniske rapport nr. 99-13, at de fremherskende<br />
vindretninger ved 4 nærliggende stationer er vestlige, ligesom det<br />
<strong>og</strong>så er fra denne retning, at de kraftigste vinde findes. De stormfældede<br />
arealer vil blive tilplantet i løbet af 2006 <strong>og</strong> 2007, da råstofferne her ikke<br />
skal indvindes foreløbig.<br />
Større pattedyr vil muligvis trække bort fra indvindingsområdet i driftstiden,<br />
mens mindre dyr <strong>og</strong> planter ikke vurderes at ville blive påvirket.<br />
Firmaets botaniske undersøgelse vurderes af amtet til at være fyldestgørende<br />
for området, da det drejer sig om intensivt drevet brugsskov.<br />
EF-habitatområde nr. 20 <strong>og</strong> planlægningsområdet afgrænses fra hinanden<br />
af en vej, hvortil der ikke må graves eller afrømmes muld nærmere<br />
end 10 m.<br />
Det er korrekt at kær nr. 12 <strong>og</strong> delvist kær nr. 10 ikke ejes af A/S Lindenborg<br />
Gods. Dette burde fremgå klarere af VVM-redegørelse. Det er<br />
rettet både her <strong>og</strong> i tilladelsen. A/S Lindenborg Gods kan ikke pålægges<br />
vedligeholdelsen af fattigkær på andet end egne arealer, men såfremt<br />
ejerne af kær nr. 12 <strong>og</strong> 10 ønsker, at dette skal indgå i plejeplanen, er<br />
Lindenborg Gods A/S <strong>og</strong> NCC Råstoffer A/S åben for dial<strong>og</strong>. Plejen af<br />
kær nr. 12 <strong>og</strong> 10 består alene i rydning af invaderede træer. Kærene er<br />
til- <strong>og</strong> afløbsløst, hvorfor der ikke forventes en ændring af vandbalancen<br />
m.h.t. gravning på naboarealerne.<br />
Amtet har ingen beføjelser i forhold til jagtrettighederne – hverken indenfor<br />
eller udenfor graveområdet.<br />
Indstilling<br />
Synspunkt noteret.<br />
54 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Klagevejledning<br />
Det endeligt vedtagne regionplantillæg vil ligge på amtets hjemmeside<br />
www.nja.dk. Der vil ske en offentliggørelse af vedtagelsen i Nordjyske <strong>og</strong><br />
Rold Skov bladet.<br />
Tillægget vil kunne rekvireres i fotokopi hos Nordjyllands Amt.<br />
Vedtagelsen af Regionplantillæg nr. 186 kan, efter planlovens § 58, påklages<br />
af enhver med retlig interesse i sagens udfald.<br />
Klage over regionplantillægget skal ske til Naturklagenævnet, Frederiksborggade<br />
15, 1360 København K. Naturklagenævnet skal have modtaget<br />
klagen senest 4 uger fra datoen for offentliggørelsen.<br />
Tilladelsen, som er givet efter §§ 7 <strong>og</strong> 10 i råstofloven, § 3 i naturbeskyttelsesloven,<br />
§ 29 i museumsloven <strong>og</strong> § 9 i Bekendtgørelse nr. 1006 af<br />
20. oktober 2005 (”Samlebekendtgørelsen”), vil kunne påklages til Naturklagenævnet<br />
både hvad angår retlige <strong>og</strong> skønsmæssige spørgsmål.<br />
Klagen skal være skriftlig (brev, telegram, e-mail eller pr. telefax). Den<br />
skal sendes til amtet, som sender den videre til de myndigheder, der skal<br />
behandle den. Fristen for at klage er 4 uger fra den dato, tilladelsen offentliggøres<br />
i den lokale ugeavis. Det sker i dette tilfælde i uge 25.<br />
Det er en betingelse for Naturklagenævnets behandling af klagen, at<br />
klageren indbetaler et gebyr på 500 kr. til Naturklagenævnet. Nævnet vil<br />
sende en opkrævning på gebyret, når nævnet har modtaget klagen. Naturklagenævnet<br />
vil ikke påbegynde behandlingen af klagen, før gebyret<br />
er modtaget. Vejledning om gebyrordninger kan findes på Naturklagenævnets<br />
hjemmeside www.nkn.dk<br />
Gebyret tilbagebetales, hvis klageren får helt eller delvist medhold i klagen.<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 55
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
56 Teknik <strong>og</strong> Miljø
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
VVM-redegørelse<br />
”<strong>Råstofindvinding</strong> i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong>”<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 57
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
58 Teknik <strong>og</strong> Miljø
VVM for råstofindvinding i <strong>Hellum</strong> <strong>og</strong> <strong>Siem</strong> <strong>Skove</strong><br />
Lindenborg Gods A/S<br />
NCC Råstoffer A/S december 2005<br />
revideret maj 2006
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Side 2 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Indholdsfortegnelse<br />
1 Baggrund................................................................................................................................... 4<br />
1.1 Indledning.............................................................................................................................. 4<br />
1.2 Indkomne bemærkninger ...................................................................................................... 4<br />
2 Beskrivelse af projektet............................................................................................................. 6<br />
2.1 Projektets omfang <strong>og</strong> placering............................................................................................. 6<br />
2.2 Geol<strong>og</strong>isk beskrivelse <strong>og</strong> råstofvurdering ............................................................................. 9<br />
2.3 Beskrivelse af naturværdierne ............................................................................................ 11<br />
2.4 Efterbehandlingsplan .......................................................................................................... 13<br />
2.5 Graveplan............................................................................................................................ 14<br />
2.6 Drift...................................................................................................................................... 15<br />
2.7 Ud- <strong>og</strong> indkørsel samt trafikforhold ..................................................................................... 20<br />
2.8 Miljøcertificering .................................................................................................................. 21<br />
3 Alternative forslag <strong>og</strong> 0-alternativet......................................................................................... 22<br />
3.1 0 – Alternativet .................................................................................................................... 22<br />
3.2 Alternative råstofforekomster .............................................................................................. 22<br />
4 Forhold til gældende lovgivning <strong>og</strong> planmæssige forhold ....................................................... 25<br />
4.1 Lovgivning ........................................................................................................................... 25<br />
4.2 Planlægning ........................................................................................................................ 28<br />
5 Vurdering af projektets virkninger på miljøet........................................................................... 30<br />
5.1 Støj...................................................................................................................................... 30<br />
5.2 Støv..................................................................................................................................... 31<br />
5.3 Kulturhistoriske interesser................................................................................................... 31<br />
5.4 Vejforhold <strong>og</strong> trafik .............................................................................................................. 33<br />
5.5 Landskabelige <strong>og</strong> geol<strong>og</strong>iske interesser ............................................................................. 33<br />
5.6 Skovdrift .............................................................................................................................. 34<br />
5.7 Naturinteresse..................................................................................................................... 35<br />
5.8 Friluftsliv .............................................................................................................................. 51<br />
5.9 Grundvand <strong>og</strong> vådområder ................................................................................................. 52<br />
5.10 Tørvemosen, hydrol<strong>og</strong>iske forhold...................................................................................... 57<br />
5.11 Lys....................................................................................................................................... 59<br />
5.12 Forbrug af ressourcer.......................................................................................................... 59<br />
5.13 Offentlig adgang til skoven.................................................................................................. 61<br />
5.14 Socioøkonomiske påvirkninger afledt af miljøpåvirkning..................................................... 61<br />
5.15 Kumulative effekter .............................................................................................................61<br />
6 Ikke Teknisk Resume.............................................................................................................. 62<br />
7 Fejl <strong>og</strong> mangler ....................................................................................................................... 64<br />
8 Referencer herunder tekniske bilag ........................................................................................ 65<br />
9 Bilagsfortegnelse..................................................................................................................... 66<br />
Side 3 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
1 Baggrund<br />
1.1 Indledning<br />
Lindenborg Gods <strong>og</strong> NCC Råstoffer A/S (NCC Roads A/S) har den 26. marts juni 2004 ansøgt<br />
Nordjyllands Amt om tilladelse til at indvinde råstoffer på et ca. 83 ha stort areal i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong><br />
<strong>Skove</strong>.<br />
Nordjyllands Amtsråd har behandlet ansøgningen <strong>og</strong> vurderet, at der skal udarbejdes et regionplantillæg<br />
med tilhørende VVM redegørelse (Vurdering af Virkningerne på Miljøet).<br />
Ansøgningen er begrundet i et ønske om mulighed for i indvindingsområdet at:<br />
• nyttiggøre de omfattende råstofforekomster i området<br />
• indvinde kvalitetsråstoffer i en afstand af mere end 1 km til nærmeste nabo<br />
• forbedre den økol<strong>og</strong>iske korridor ved at skabe et værdifuldt naturområde ved omlægning<br />
fra intensiv træproduktion til varierende natur med en kombination af mindre vådområder,<br />
løvtræ, lyng <strong>og</strong> nåletræ<br />
Amtsrådet har i forslag til Regionplan 2005 medtaget VVM-arealet i forslaget til nyt regionalt graveområde<br />
med en bemærkning, om at den endelige afgrænsning af råstofgraveområdet afventer<br />
resultatet af VVM-redegørelsen.<br />
Projektet har fra starten (år 2001) været inspireret af professor Peder Aggers tanker omkring råstofgravnings<br />
betydning for natur <strong>og</strong> miljø, som det bl.a. fremgår af /11/. Han kan bl.a. citeres for<br />
”Er indvindingen allerede under planlægningen tænkt ind i en spredningsbiol<strong>og</strong>isk struktur, vil den<br />
udover at modvirke biotoptabet <strong>og</strong>så kunne modvirke biotopmønstrets fragmentering.” Indvindingen<br />
giver mulighed for at skabe områder der fungerer som ”trædesten” for den biol<strong>og</strong>iske spredning<br />
igennem skovarealerne domineret af tæt nåleskov.<br />
I forbindelse med vinterstormen i 2005 blev mere end 25 ha stormfaldsramt <strong>og</strong> store dele af den<br />
resterende nåletræesbevoksning vurderes ikke at være stabil.<br />
Lindenborg Gods <strong>og</strong> NCC Råstoffer har bedt landskabskonsulent Keld Hansen, biol<strong>og</strong> Peter Henriksen<br />
(LIMNO consult) <strong>og</strong> Kurt Ambo (KAN-miljø) være behjælpelig med at udfærdige et projekt,<br />
hvor råstofforekomsten bliver udnyttet i et samspil med ønsker om en mere værdifuld natur.<br />
1.2 Indkomne bemærkninger<br />
Projektbeskrivelsen har været offentliggjort på Nordjyllands Amts hjemmeside i marts-april 2005,<br />
<strong>og</strong> har været annonceret i Nordjyllands Stiftidende.<br />
Amtet har i debatperioden (idéfasen) modtaget 8 skriftlige indlæg. Amtets svar på de indkomne<br />
ideer, kommentarer, ønsker eller alternative forslag til projektet fremgår af regionplantillægget.<br />
De 8 skriftlige indlæg indeholder punkter/forhold, der har indgået som vigtige input i forbindelse<br />
med vurdering af de væsentlige miljøpåvirkninger ved projektet, <strong>og</strong> som derfor indgår i den foreliggende<br />
VVM-redegørelsen.<br />
Side 4 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
N<strong>og</strong>le af de skriftlige indlæg indeholder forhold, der er beskrevet i afsnittet alternativer <strong>og</strong> andre<br />
forslag har medført at projektet er blevet ændret.<br />
Følgende konkrete bemærkninger har ført til ændringer af projektet:<br />
Sikre de kulturelle værdier<br />
Projektområdet er ændret således at råstofgravning kun sker vest for det markante nord - sydgående<br />
jorddige, derved undgås ændring af diget <strong>og</strong> samtidig undgås at diget kommer til at fremstå<br />
som et uheldigt landskabeligt element i form af en kam, hvilket ofte ses hvis der graves på begge<br />
sider af et beskyttet dige.<br />
Umiddelbart syd for arealet er der en stor koncentration af gravhøje. Den østlige del af område 3<br />
(se figur 2-3) dvs. arealerne lige umiddelbart nord <strong>og</strong> vest for området med gravhøje er udtaget af<br />
projektområdet. Projektområdet er blevet revideret således at råstofgraveområdet ikke berører<br />
gravhøjene <strong>og</strong> en zone med en radius på 100 meter omkring gravhøjene, se figur 2-2.<br />
Sikre naturværdier<br />
VVM-redegørelsen beskriver påvirkningerne af dyrelivet <strong>og</strong> forslag til forbedringer af den økol<strong>og</strong>iske<br />
korridor ved ændring fra relativ ensidig intensiv nåletræsskov til ekstensiv skovdrift med hovedsagelig<br />
løvtræer afvekslende med åbne arealer med vandhuller <strong>og</strong> hede.<br />
Der er foretaget undersøgelser <strong>og</strong> vurdering af de mulige påvirkninger <strong>og</strong> projektet er tilpasset således,<br />
at der ikke sker en påvirkning af grundvand <strong>og</strong> moser. Forslaget om at reducere invasion af<br />
skov i moserne er imødekommet <strong>og</strong> der er udarbejdet et forslag til plejeplan.<br />
Forslaget om at de efterbehandlede arealer udlægges til naturområder (afvekslende løvskov <strong>og</strong><br />
lysninger) uden gødskning <strong>og</strong> pesticidanvendelse for at sikre de særlige drikkevandsinteresser<br />
imødekommes i projektet.<br />
Sikre mod påvirkning af nærliggende habitatsområde<br />
Projektområdet er flyttet 40-80 meter mod øst således at det ge<strong>og</strong>rafiske opland til moser i det<br />
nærliggende habitatsområde ikke bliver påvirket. Forslaget til efterbehandling af råstofområdet<br />
indebærer en styrkelse af den økol<strong>og</strong>iske korridor ved at erstatte tæt monokultur af nåletræer med<br />
varierende natur bestående af skovarealer, overdrev/enge <strong>og</strong> vådområder.<br />
Side 5 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
2 Beskrivelse af projektet<br />
2.1 Projektets omfang <strong>og</strong> placering<br />
VVM-området omfatter et areal på ca. 150 ha, hvoraf projektområdet (råstofområdet) udgør en<br />
delmængde på ca. 83 ha. Projektområdet er i n<strong>og</strong>le af de følgende afsnit benævnt indvindingsområde<br />
eller graveområde. VVM-redegørelsen beskriver hele VVM-området samt evt. påvirkninger af<br />
naboarealer. Projektet omfatter indvinding <strong>og</strong> oparbejdning af 7-10 mio. m 3 råstoffer i en 20-30 årig<br />
periode. Den årlige produktion forventes at blive i gennemsnit 250.000 m 3 , men kan naturligvis<br />
afhænge af markedsforholdene <strong>og</strong> forventes derfor at svinge + 100.000 m 3 .<br />
Det sammenhængende skovområde <strong>Hellum</strong> Skov, <strong>Siem</strong> Skov, Astrup Nørskov, Elsehøj Plantage<br />
<strong>og</strong> Tisted Nørskov har et samlet areal på ca. 1300 ha. Den del som er ejet af Lindenborg Gods<br />
udgør knap 800 ha (<strong>Hellum</strong> <strong>og</strong> <strong>Siem</strong> <strong>Skove</strong>). Projektområdet udgør ca. 83 ha (44 ha i vest <strong>og</strong> 39<br />
ha i øst) svarende til ca. 6 % af skovene, hvoraf kun ca. 10 ha (mindre end 1 %) på et givet tidspunkt<br />
vil være åbent i forbindelse med råstofgravning, se figur 2-1.<br />
Projektområdet er adskilt i et østligt område (del af <strong>Siem</strong> Skov) <strong>og</strong> vestligt område (del af <strong>Hellum</strong><br />
Skov) af Thoruphedegårdsvej. Området er mod nord afgrænset af et område med n<strong>og</strong>le mindre<br />
moser (Buck Jensen’s Spor <strong>og</strong> Høvejen). Mod vest er området placeret 40-80 m øst for Thisted<br />
Hulvej. Thisted Hulvej markerer den østlige grænse af EU-habitatsområdet, se figur 2-2. Projektområdet<br />
er mod øst afgrænset af et nord-sydgående jorddige, som samtidig markerer et landskabeligt<br />
skift fra relativt fladt terræn med nåletræ i monokultur til meget kuperet terræn med en del<br />
ældre bøgebevoksning. Mod syd er indvindingsområdet i den vestlige del (<strong>Hellum</strong> Skov) begrænset<br />
af fredningszoner i forbindelse med 3 gravhøje <strong>og</strong> en §3 beskyttet mose <strong>og</strong> i den østlige del<br />
(<strong>Siem</strong> Skov) af matrikelgrænsen mod naboskoven, som samtidig udgør kommunegrænsen.<br />
Figur 2-2: Det reviderede projektområde med angivelse af de nærliggende gravhøje, diger <strong>og</strong> EUhabitatsområdet..<br />
Side 6 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Figur 2-1: Sammenhængende skovområde på 1300 ha.<br />
Side 7 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Det ovenfor beskrevne projektområde er placeret inden for det i debatperioden afgrænsede VVMområde,<br />
men området er ændret på baggrund af de modtagne høringssvar i debatperioden samt<br />
en vurdering af resultaterne af de gennemførte undersøgelser i forbindelse med udarbejdelse af<br />
VVM-redegørelsen.<br />
I det oprindelige projekt var der forslag om indvinding i 3 områder (område 1-3) på tilsammen godt<br />
80 ha, men samtidig blev et alternativt område i den sydøstligste del af <strong>Hellum</strong> Skov (område 4)<br />
inddraget i lyset af det massive stormfald (januar2005) i området, se figur 2-3.<br />
I det endelige forslag til indvindingsområde er dele af alternativområde 4 medtaget (ca. 25 ha),<br />
men til gengæld er område 1, 2 <strong>og</strong> 3 tilsvarende reduceret. Ændring af projektområdet sker med<br />
den begrundelse at alternativområde 4 er den del af skoven som er hårdest ramt af stormfald (mere<br />
end 50 % af arealet) samt et ønske om at tage kulturhistoriske, biol<strong>og</strong>iske, landskabelige <strong>og</strong><br />
hydrol<strong>og</strong>iske hensyn i områderne 1, 2 <strong>og</strong> 3.<br />
Figur 2-3: VVM-område (stiplet rød linie) <strong>og</strong> projektområde 1-4 udsendt i debatperioden.<br />
Projektområdets afgrænsning mod vest er trukket 40-80 meter mod øst således at råstofindvindingen<br />
ikke påvirker de ge<strong>og</strong>rafiske oplande til henholdsvis Langmosen <strong>og</strong> n<strong>og</strong>le mindre moser umiddelbart<br />
vest for Thisted Hulvej, se afsnit om grundvand <strong>og</strong> vådområder. Samtidig sikres, det at de<br />
forholdsvis lysåbne eksisterende plantebælter med skovfyr <strong>og</strong> lærk vest for de massive rødgransområder<br />
bliver bevaret.<br />
Den nordlige afgrænsning er trukket mod syd i respekt for moserne nord for VVM-området, således<br />
at mosernes tilstand ikke bliver påvirket af råstofindvindingen.<br />
Område 3 er i forhold til det oprindelige projekt reduceret med 16,5 ha for at imødekomme et ønske<br />
om at holde større afstand til de mange gravhøje syd <strong>og</strong> øst for VVM-området (herunder Kohøj),<br />
se figur 2.2. Af kulturhistoriske <strong>og</strong> landskabelige grunde er projektet samtidig trukket vest for<br />
et nordsydgående jorddige. Projektområdet er derved ændret således at råstofgravning kun vil ske<br />
vest for jorddiget <strong>og</strong> derved vil diget ikke blive påvirket <strong>og</strong> samtidig kommer diget ikke til at fremstå<br />
som et uheldigt landskabeligt element i form af en bakkekam, hvilket ofte ses hvis der graves på<br />
begge sider af et beskyttet dige. En konsekvens af det reviderede projektområde er, at de terræn-<br />
Side 8 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
elementer (terrænspring på 10-20 meter), som udpeger området som et ”særligt værdifuldt landskab”<br />
i forslaget til regionplan 2005 udgår af projektet.<br />
Den sydlige afgrænsning af projektområdet er korrigeret, således at de 2 sydligste skovafdelinger i<br />
alternativområde 4 er taget helt ud på grund af fundet af en biol<strong>og</strong>isk interessant fattigkærmose<br />
(kær nr. 13, spidssnuddet frø), som hidtil ikke har været registreret. Grænsen er trukket yderligere<br />
nordpå for at respektere fredningszonerne på 100 meter omkring 3 gravhøje.<br />
Den ca. 1,5 ha store mose ”Tørvemosen” i den centrale del af VVM-området <strong>og</strong> et område omkring<br />
skovf<strong>og</strong>edboligen (Thorup Hedegård) er ikke en del af råstofområdet.<br />
2.2 Geol<strong>og</strong>isk beskrivelse <strong>og</strong> råstofvurdering<br />
Dybgrunden (prækvartæret) i området består af skrivekridt, som træffes ca. 15 – 50 m.u.t. Kridtoverfladen<br />
har et relativt roligt relief beliggende mellem kote ca. - 10 m <strong>og</strong> ca. + 35 m. Under <strong>Hellum</strong><br />
Skov er kridtoverfladen ikke kortlagt ved boringer med undtagelse af Bor. DGU 41.255 tæt ved<br />
Madum Sø, hvor kridtoverfladen træffes 28 m.u.t i kote + 14,4 m. Kridtaflejringerne vil ikke blive<br />
berørt under den planlagte gravning.<br />
De kvartære aflejringer består hovedsageligt af smeltevandssand, som ofte ses overlejret direkte<br />
på kridt. Mange steder forekommer kun smeltevandssand, men indslag af moræneler er hyppige.<br />
Smeltevandssandet forekommer regionalt. Sandaflejringerne har mægtigheder på op til ca. 55 m<br />
med typiske værdier omkring 30 m. Prøveboringer i skoven i forbindelse med kortlægningen af<br />
sand/grusforekomsten har ikke gennemboret sandet eller nået grundvandsspejlet.<br />
Der er udført 18 boringer, 53 prøvegravninger <strong>og</strong> 30 km profilering med georadar. Boringerne <strong>og</strong><br />
prøvegravningerne viser, at der stedvis forekommer op til 4 m overjord i form af moræneaflejringer<br />
(sandholdigt <strong>og</strong> grusholdigt ler eller silt).<br />
Georadarundersøgelserne viser stor penetrationsdybde (12 – 30 m), hvilket bekræfter at der er<br />
begrænset eller ingen lerholdig overjord. En korrelation mellem resultaterne fra boringer <strong>og</strong> prøvegravninger<br />
med resultaterne fra georadarprofilerne har givet som resultat, at store dele af området<br />
stort set er uden overjord.<br />
Figur 2-4: I forbindelse med prøvegravningerne er der gennemført<br />
en grov sigtning af ca. 100 kg materiale pr. prøvegravning ved<br />
hjælp af en manuel rundsorterer i felten.<br />
Side 9 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Den råstofgeol<strong>og</strong>iske kortlægning viser at under minimum 200 ha af <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skov er en<br />
forekomst af råstoffer af god kvalitet. Forekomsten kan på baggrund af boringer <strong>og</strong> prøvegravninger<br />
anslås til en mængde på ca. 20 mio. m 3 sand, grus <strong>og</strong> sten, hvoraf det planlagte projekt forventer<br />
at kunne udnytte 7-10 mio. m 3 .<br />
Resultaterne fra test af prøver fra boringerne <strong>og</strong> prøvegravningerne samt en prøveproduktion af 63<br />
tons rågrus viser, at kvaliteten af råstofferne er enestående for regionen. Forekomsten er relativ<br />
hom<strong>og</strong>en <strong>og</strong> indeholder i de øverste 4-8 meter 50-60 % sten større end 4 mm.<br />
Figur 2-5: Prøvegravningerne viser at forekomsten har en høj stenprocent<br />
med mange store sten (lommeb<strong>og</strong>en er ca. 20 cm lang).<br />
Ved en gravedybde på mellem 10-15 meter forventes den gennemsnitlige stenprocent at variere<br />
fra 30-40 %. En afgørende produktionsmæssig fordel ved denne forekomst er den meget lille<br />
mængde overjord varierende fra 0-4 meter kombineret med at de råstoffer, som der er størst mangel<br />
på er mest udbredt i toppen af forekomsten. Det betyder at man i modsætning til de fleste<br />
grusgrave ikke skal flytte rundt på store mængder jord <strong>og</strong> sand for at skaffe de eftertragtede sten.<br />
Kvaliteten af materialerne er vurderet i forhold til kravene til asfalt, beton <strong>og</strong> anlægsmaterialer.<br />
Asfalttilslag<br />
Det høje indhold af sten større end 32 mm <strong>og</strong> et relativt højt granitindhold for sten større end 150<br />
mm betyder, at materialerne er meget velegnet til produktion af asfalttilslagsmaterialer.<br />
Betontilslag<br />
Der kan ved sortering <strong>og</strong> vask produceres en god klasse P-sten <strong>og</strong> ved en forholdsvis let jigning<br />
(densitetssortering) klasse M sten. Samtidig viser analyser, at betonsand med høje krav til maks.<br />
indhold af porøs flint (klasse A sand) kan produceres fra udvalgte dele af forekomsten.<br />
Anlægsmaterialer<br />
Kombinationen af den høje stenprocent <strong>og</strong> høje SE-værdier i store dele af forekomsten gør forekomsten<br />
særdeles velegnet til at producere stabilt grus <strong>og</strong> grus til andre ubundne bærelag.<br />
Det kan på den baggrund konkluderes, at der under <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove ligger en råstofforekomst<br />
der i volumen <strong>og</strong> kvalitet hæver sig væsentligt over det, der er normalt for det nordlige Jylland.<br />
Side 10 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
2.3 Beskrivelse af naturværdierne<br />
<strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove grænser mod vest op til de landskabeligt <strong>og</strong> biol<strong>og</strong>isk meget righoldige<br />
skovområder, som udgør Rold Skov Habitatområdet. Udpegningsgrundlaget for Habitatområdet<br />
har været en lang række forskellige naturtyper med mange sjældne planter <strong>og</strong> insekter, som kun<br />
lever på sådanne særlige steder. Mange af naturtyperne har haft en rivende tilbagegang i Danmark<br />
i de sidste omkring 50 år.<br />
Når de aktuelle arealer af <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> ikke er medtaget i Habitatområdet, så skyldes<br />
det, at der ikke findes de sjældne <strong>og</strong> beskyttede naturtyper, som berettiger til en udpegning. <strong>Skove</strong>ne<br />
domineres af monokulturer af intensivt drevet ung eller mellemaldrende nåletræ (89 %), <strong>og</strong><br />
flere steder sprøjtes <strong>og</strong> gødes.<br />
Imidlertid findes umiddelbart uden for graveområderne 14 bevaringsværdige <strong>og</strong> beskyttede kær<br />
mod syd <strong>og</strong> nord, hvoraf de 2 ligger uden for Lindenborg Gods ejendom. De fleste af kærene er<br />
påvirkede af afvanding, men her er en karakteristisk flora tilknyttet fattigkær. I et kær yngler Spidssnudet<br />
frø, som er særligt beskyttet i Habitatdirektivet.<br />
Figur 2-6: Typisk lille fattigkær i området. Det er udgrøftet med<br />
intakt kærvegetation i midten <strong>og</strong> invaderende græsser <strong>og</strong> træer<br />
fra de tørlagte sider.<br />
Det vurderes, at tabet af naturværdier er minimalt i selve graveområderne, men at der er væsentlige<br />
værdier at beskytte <strong>og</strong> forbedre umiddelbart uden for. Dette dels i Habitat-området dels i de 14<br />
kær nær graveområderne. Det forudsættes, at råstofprojektet ikke påvirker de nærtliggende kær<br />
eller Habitatområdet negativt.<br />
Der er i VVM-redegørelsen skitseret hvordan der ved et integreret råstof – <strong>og</strong> naturprojekt kan udføres<br />
naturpleje uden for graveområdet. Dertil kommer en plan for, hvordan der med en målrettet<br />
efterbehandlingsplan kan sikres en rig <strong>og</strong> varieret natur i de tidligere råstofgrave. Der lægges særligt<br />
vægt på at forbedre den økol<strong>og</strong>iske korridor (Langmose – Refskær) <strong>og</strong> samtidig fremme naturtyper,<br />
som er trængte i Danmark i dag.<br />
Planen er, at de efterbehandlede råstofområder vil fremstå som flade fordybninger i landskabet<br />
med en mosaik af lys skov med primært Eg <strong>og</strong> lidt Skovfyr samt indvandrede Birk, Almindelig røn<br />
m.fl. varierende med hedearealer <strong>og</strong> kær. Her vil over tid kunne opstå levesteder, hvortil planter <strong>og</strong><br />
dyr fra omgivelserne, herunder Habitatområdet, kan indvandre.<br />
Side 11 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Skov<br />
Ingen ældre løvbevoksning bliver påvirket af råstofindvindingen. Der forsvinder i gravefasen omkring<br />
71 ha nåleskov ud af oprindeligt 78 ha, <strong>og</strong> ud af omkring 8 ha yngre løvskov forsvinder omkring<br />
de 5 ha. I de efterbehandlede grusgrave plantes ny lys ”løvskovtype” (primært Eg med indslag<br />
af Skovfyr) på omkring 38 ha. Efter projektet vil der således restere omkring 8 ha med nåleskov.<br />
Fattigkær<br />
Det skitserede projekt vil allerede i forbindelse med opstart af gravearbejdet integrere naturpleje i<br />
12 delvis afvandede fattigkær (tørvemoser) på tilsammen ca. 7,1 ha, hvor disse forbedres ved at<br />
hæve vandstanden <strong>og</strong> fælde invaderende træer. I selve de efterbehandlede råstofgrave planlægges<br />
i alt 10 stk. kær med et samlet areal på op til 3 ha. Efter projektet findes dermed i alt ca. 10 ha<br />
fattigkær.<br />
Overdrev, eng <strong>og</strong> sletter(hede)<br />
Der er ingen hede tilbage i projektområdet. Ved efterbehandlingen af grusgravene skabes omkring<br />
39 ha overdrev, eng <strong>og</strong> hede i mosaik med de ovenfor nævnte kær <strong>og</strong> løvskove.<br />
Det vurderes, at arter fra omgivelserne, herunder ikke mindst Habitatområdet, vil kunne indvandre<br />
over tid <strong>og</strong> etablere sig i området. Det vides fra andre undersøgelser, at en række plante- <strong>og</strong> dyrearter<br />
kan kolonisere jomfruelige områder i løbet af få år jævnfør /5/ <strong>og</strong> /6/. Det gælder bl.a. padderne,<br />
som findes i området.<br />
Området vil desuden kunne fungere som spredningsvej for arterne mod øst til naturområder her.<br />
Areal hektar<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Før projekt<br />
Efter projekt<br />
**Kær Løvskov* Hede Nåleskov<br />
Figur 2-7: Oversigt over udviklingen i skov – <strong>og</strong> biotoptyper i forbindelse med et integreret<br />
råstof -<strong>og</strong> naturprojekt i <strong>Siem</strong>-<strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong>. *Lysåben løvskov med indslag af<br />
Skovfyr. **Kærarealet omfatter desuden 7,1 ha som ligger uden for graveområdet.<br />
Adgang <strong>og</strong> friluftsliv<br />
Befolkningen sikres adgang til det efterbehandlede grusgravsområde ved etablering af skovveje <strong>og</strong><br />
stier. Det vurderes, at befolkningens muligheder for naturoplevelser forbedres væsentligt i de efterbehandlede<br />
naturområder med en stor biodiversitet.<br />
Side 12 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
2.4 Efterbehandlingsplan<br />
Målet er ved et integrerede natur- <strong>og</strong> råstofprojekt at sikre mulighed for, at der skabes levesteder<br />
for organismer med akvatisk livsstadie <strong>og</strong> krav om lysåben biotop således at effekten af den i regionplanen<br />
udpegede økol<strong>og</strong>iske korridor bliver mangedoblet i forhold til den nuværende situation,<br />
hvor et dybt bælte af stedsegrønt monokultur udgør en effektiv barriere for spredningen af en lang<br />
række dyr <strong>og</strong> planter.<br />
Valg af efterbehandlingsplan <strong>og</strong> forslag til naturpleje af tilstødende arealer tager derfor udgangspunkt<br />
i de muligheder råstofindvindinger giver for etablering af åbne skovtyper, eng/slettearealer,<br />
samt forbedre de eksisterende kær samt supplerer med nye vådområder i de efterbehandlede områder.<br />
Efterbehandlingsplanen er under stærk påvirkning af de sidste 10 års diskussion om udviklingen af<br />
de danske skove, som kulminerede med den nye skovlov i 2004. Danmarks Naturfredningsforening<br />
beskriver bl.a. i /7/ at ”DN ønsker vandet tilbage i skovene.” <strong>og</strong> ”Der skal løvskov ind i plantagerne.<br />
Skal man opnå det langsigtede mål, at 2/3 af den danske skov skal være løvskov, må<br />
man lave en del af den i nåletræesplantagerne”.<br />
Efterbehandling på arealer påvirket af råstofindvinding<br />
Efterbehandlingsplanen er udarbejdet af landskabskonsulent Keld Hansen <strong>og</strong> de nedfot<strong>og</strong>raferede<br />
skitser er gengivet i bilag 1-4.<br />
Der er udarbejdet efterbehandlingsplaner i form af planskitser for henholdsvis delområde vest (<strong>Hellum</strong><br />
Skov), se bilag 1 <strong>og</strong> delområde øst (<strong>Siem</strong> Skov), se bilag 2 samtidig er der udarbejdet 4 tværprofiler<br />
til illustration af det efterbehandlede terræn <strong>og</strong> fordeling af de forskellige hovedelementer,<br />
se bilag 3.<br />
I takt med indvindingen vil terrænet i princippet fremstå ca. 10 m lavere end i dag <strong>og</strong> med skråninger,<br />
der langs graveområdernes periferi efterlades med hældninger mellem 1:2 <strong>og</strong> 1:7. Fladere<br />
skrænthældninger er motiveret ud fra landskabelige eller praktiske hensyn, hvilket giver variation i<br />
det fremtidige landskabsbillede <strong>og</strong> tilgængelighed.<br />
Hovedelementerne i den foreslåede efterbehandling er:<br />
• overdrev-, eng- <strong>og</strong> slettearealer(hede)<br />
• skovarealer<br />
• fattigkær <strong>og</strong> vådområder<br />
Disse forskellige landskabselementer er sat sammen i en landskabelig mosaik for at skabe både<br />
landskabelig <strong>og</strong> biol<strong>og</strong>isk mangfoldighed.<br />
Overdrev-, eng- <strong>og</strong> slettearealer<br />
Disse arealer udgør mere en halvdelen af de samlede arealer <strong>og</strong> omfatter både skråningsarealer<br />
<strong>og</strong> store, jævne flader i bunden af grusgravene.<br />
En spontan indvandring af græsser <strong>og</strong> urter vil hurtigt finde sted <strong>og</strong> gradvis vil buske <strong>og</strong> træer fra<br />
naboarealer indvandre på arealerne. Denne udvikling kan fremmes ved spredt såning eller plantning<br />
af de arter man ønsker i området. De samme arter, der foreslås i de skitserede skovbevoksninger<br />
<strong>og</strong> som tilhører oprindelige plantesamfund på lokaliteten. Blandt disse arter kan nævnes<br />
vintereg, birk, skovfyr, røn. tjørn, skovæble <strong>og</strong> buskene hvidtjørn, hunderose <strong>og</strong> hyld.<br />
Lyng hører <strong>og</strong>så til på jordbundstypen <strong>og</strong> vil formentlig indfinde sig spontant, men udviklingen mod<br />
gradvis større lyngarealer kan fremmes ved udlægning af lynghalm med modent frø i oktober måned.<br />
Side 13 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Skovarealer<br />
Skovarealerne vil udgøre godt 40 % af de efterbehandlede arealer.<br />
<strong>Skove</strong>ne etableres som lysåbne blandingsbevoksninger med lystræarterne vintereg, skovfyr <strong>og</strong><br />
birk – træarter, der både nu <strong>og</strong> i historisk tid har vokset sammen. De giver plads til hinanden <strong>og</strong><br />
ved en ringe beskygning af skovbunden tillige skabt mulighed for en righoldig skovbundsvegetation<br />
af buske, græsser <strong>og</strong> urter. En sådan vegetativ mangfoldighed er selvsagt <strong>og</strong>så gavnlig for et rigt<br />
dyre-, fugle- <strong>og</strong> insektliv.<br />
Skovtypen figurerer da <strong>og</strong>så som ønskelig på lokaliteten i det af Skov- <strong>og</strong> <strong>Naturstyrelsen</strong> udgivne<br />
”Katal<strong>og</strong> over skovudviklingstyper i Danmark” /8/. I katal<strong>og</strong>et lyder opskriften på en sammensætning<br />
med 50-60% vintereg, 20-50% skovfyr, 0-20% lærk <strong>og</strong> mindre end 10% birk.<br />
For at gøre de aktuelle skovarealer til ”ægte danske” foreslåes det at udelukke den indførte træart<br />
lærk <strong>og</strong> etablere blandingsbevoksningen med 60% vintereg, 35% skovfyr <strong>og</strong> 5% birk. Den lave<br />
birkeprocent skal ses i lyset af birkens evne til selvsåning, når først den er etableret på et areal<br />
kommer den frem under alle omstændigheder. I den fysiske udformning af skovarealerne er der<br />
lagt vægt på at skabe mange <strong>og</strong> lange skovbryn. Idet netop skovbrynene giver stor biol<strong>og</strong>isk<br />
mangfoldighed <strong>og</strong> aktivitet.<br />
Fattigkær <strong>og</strong> vådområder<br />
Fattigkær <strong>og</strong> vådområder udgør godt 3% af det samlede areal, men effekten af de ca. 2,5 ha vådområder<br />
er stor.<br />
Vådområder betinger et mangfoldigt biol<strong>og</strong>isk indhold, så det synes ønskeligt at fremme etablering<br />
af vådområder ved, som det i princippet er vist på planskitserne ved n<strong>og</strong>le steder at grave dybere<br />
<strong>og</strong> udlægge membraner af moræneler, som man vil støde på løbende i indvindingsprocessen.<br />
Bemærkninger til planskitserne<br />
Som det ses af planskitsen (bilag 1-4) vil indvindingsområdet i takt med at efterbehandlingen finder<br />
sted udgøre en sammenhængende spredningskorridor med et stort biol<strong>og</strong>isk <strong>og</strong> landskabeligt indhold,<br />
der ligner habitatområdet i vest <strong>og</strong> forbinder dette med løvskovsområdet <strong>og</strong> krat-, eng- <strong>og</strong><br />
kærområderne i øst enden af <strong>Siem</strong> Skov. Vådområderne, som de er vist på planen, skal opfattes<br />
som et udtryk for hvad der kan ske i forbindelse med grusindvindingen. Antal, nøjagtig placering,<br />
form <strong>og</strong> dybde vil afhænge af grusforekomstens nøjagtige placering samt placeringen af eventuelle<br />
vandstandsende lag.<br />
Skråningsarealer – ofte sandede – formes med varierede anlæg <strong>og</strong> tilsås/tilplantes med en kombination<br />
af løvtræ, buske samt skovfyr <strong>og</strong> Lyng.<br />
Naturpleje af tilstødende arealer<br />
Der er udarbejdet planer for et naturplejeprojekt for at beskytte <strong>og</strong> forbedre væsentlige naturværdier<br />
umiddelbart uden for råstofområdet. Projektet omfatter naturpleje af 12 delvis afvandede fattigkær<br />
(tørvemoser) på tilsammen ca. 7,1 ha, hvor disse forbedres ved at hæve vandstanden <strong>og</strong> fælde<br />
invaderende træer. Naturprojekter vil blive igangsat samtidig med påbegyndelse af den planlagte<br />
råstofindvinding. Det økonomiske fundament til projektet er d<strong>og</strong> betinget af, at råstofindvindingen<br />
igangsættes som planlagt.<br />
2.5 Graveplan<br />
Råstofgravningen vil blive påbegyndt i et af de områder, hvor der er ingen eller kun et tyndt lag<br />
overjord, derved mindskes mængderne af jord, som skal flyttes mere end en gang.<br />
Et mobilt sorteringsanlæg vil blive placeret umiddelbart op ad muld <strong>og</strong> jordvoldene, hvorved der i<br />
terrænniveau opnås den maksimale støjdæmpning. I løbet af et til to år vil gravningen være nået 8-<br />
12 meter under terræn. Det vil herefter være muligt at flytte produktionsanlæg ned i bunden af<br />
Side 14 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
grusgraven, hvilket vil resultere i en yderligere støjdæmpning af produktionen, samt mindske intern<br />
kørsel.<br />
Når gravningen har nået det omfang, hvor produktionsanlæg samt lagerbunker kan være i bunden<br />
af graven, vil overjord <strong>og</strong> eventuel bagharpede materialer blive lagt umiddelbart bag ved produktionsanlægget,<br />
hvor det kan indgå i efterbehandlingen. Således skal overjord <strong>og</strong> eventuel bagharpede<br />
materialer kun flyttes én gang.<br />
Fra dette stadie vil produktionen etapevis blive flyttet fremad. Hver gang der tages hul på et nyt<br />
areal, vil et tilsvarende areal blive efterbehandlet med muld <strong>og</strong> overjord fra det nye areal. Det afrømmede<br />
<strong>og</strong> ikke efterbehandlede areal vil til enhver tid ikke overstige 10 ha svarende til godt 1 %<br />
af <strong>Hellum</strong> <strong>og</strong> <strong>Siem</strong> Skov samlede areal.<br />
2.6 Drift<br />
Produktionsanlægget i <strong>Siem</strong>/<strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> er planlagt til at starte forholdsvis simpelt, for i løbet af<br />
en årrække at vokse i omfang i takt med, at markedsforholdene tilpasser sig grusgravens tilstedeværelse<br />
<strong>og</strong> omvendt.<br />
Det kan således ikke på forhånd afgøres, om grusgraven vil blive fuldt udbygget som nedenfor<br />
beskrevet, eller hvornår/om den enkelte produktionsenhed vil blive sat i drift.<br />
Den beskrevne produktion skal derfor betragtes som den maksimale aktivitet, <strong>og</strong> det må anses for<br />
sandsynligt, at denne produktion aldrig vil blive fuldt udbygget. På grund af VVM-reglerne beskrives<br />
anlægget i det følgende som fuldt udbygget.<br />
Afrømning <strong>og</strong> råstofgravning<br />
Muld- <strong>og</strong> overjordsafrømning<br />
Afrømning foregår typisk med en gummihjulslæsser (figur 2-8) <strong>og</strong>/eller bulldozer ved små overjordsmængder,<br />
mens der benyttes en hydraulisk gravemaskine ved større mængder. I tilfældet<br />
<strong>Siem</strong>/<strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong>, vil langt størsteparten af muld <strong>og</strong> overjorden blive flyttet væk med en bulldozer<br />
til deponering i volde. Der kan være arealer, hvor afrømningen vil foregå med hydraulisk gravemaskine.<br />
I dette tilfælde bliver mulden <strong>og</strong> overjorden kørt i depot med en dumper.<br />
Eksempel på grusgravning i skov, Bromme Plantage. NCC Råstoffers råstofgrav ved Sorø.<br />
Side 15 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Muld <strong>og</strong> overjord holdes altid adskilt <strong>og</strong> bygges ind i eventuelle støjvolde, med god mulighed for<br />
senere anvendelse i forbindelse med efterbehandling.<br />
Gravning i brink<br />
Selve råstofgravningen vil foregå med en gummihjulslæsser. Læssemaskinen kører vinkelret ind i<br />
gravefronten <strong>og</strong> fylder skovlen, der typisk rummer 6 - 8 m 3 . Herefter vil materialet blive kørt til fødekassen,<br />
hvorfra produktionslinien <strong>og</strong> forædlingen fødes med materialer.<br />
Produktion<br />
Figur 2-8: Gummihjulslæsser ved gravefront<br />
Tørsortering<br />
Der påtænkes opstillet et eller to tørsorteringsanlæg (figur 2-9), der via en række vibrerende sold<br />
skiller gruset i de fraktioner, der ønskes. De enkelte fraktioner føres via transportører monteret på<br />
tørsorteringsanlægget ud i bunker, hvorfra der kan udleveres til kunden. En eller flere af fraktionerne<br />
kan via transportører fragtes til videre forarbejdning i et vaske-, knuse-, eller doseringsanlæg.<br />
Tørsorteringsanlæg drives af en indbygget el- eller dieselmotor. På anlæg med dieselmotor, er<br />
tanken sikret imod lækage. Elforsyning kan enten komme fra det offentlige forsyningsnet eller fra<br />
en generator opstillet i grusgraven.<br />
Figur 2-9: mobilt stabilt grusanlæg, hvor tørsortering <strong>og</strong> knuser er bygget sammen.<br />
Side 16 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Knusning<br />
En stor del af forekomsten udgøres af sten større end 32 mm, der er egnede til knusning. Der vil<br />
blive behov for at opstille en kæbeknuser til 100 - 600 mm fraktionen <strong>og</strong> en kegleknuser til 0-100<br />
mm fraktionen. De knuste materialer bruges i produkter som GAB asfalt <strong>og</strong> stabilt grus.<br />
Knuseanlæg drives af en indbygget el- eller dieselmotor. På anlæg med dieselmotor er tanken<br />
sikret imod lækage. Elforsyning kan enten komme fra det offentlige forsyningsnet eller fra en i<br />
grusgraven opstillet dieseldrevet generator.<br />
Doseringsanlæg<br />
I et doseringsanlæg blandes fraktioner fra tør <strong>og</strong> vådsorteringsanlæg, således at produkter med en<br />
ønsket kornkurve opnås. Dette kan f.eks. være stabilt grus eller andre varer med særlige krav til<br />
kornkurven. Doseringsanlægget består af en række siloer, der opstilles ved siden af hinanden.<br />
Blandingen foregår ved, at en afmålt mængde af de forskellige fraktioner doseres til en fælles<br />
blander, hvorfra det færdige produkt føres ud i en lagerstak. Figur 2-9 viser et såkaldt mobilt stabilgrusanlæg,<br />
hvor tørsortering, knuser er bygget sammen. Alle processer herunder blanding sker<br />
hermed i en omgang uden flytning af materialerne med gummihjulslæsser.<br />
Vådsortering<br />
Visse kunder, såsom betonindustrien, stiller høje krav til materialernes renhed. Der må således<br />
ikke sidde nævneværdige rester på overfladen af de enkelte korn, <strong>og</strong> materialerne bliver derfor<br />
vasket i et vaskeanlæg. Vaskeanlæg eller en vådsorterer er typisk bygget op omkring en rundsorterer,<br />
hvor en række cylindriske sold roterer delvist nedsænket i et stort kar. De forskellige fraktioner<br />
falder ud efterhånden som soldenes maskevidde bliver større <strong>og</strong> større, jo længere ud i rækken<br />
af sold materialerne bevæger sig.<br />
Vandet til vaskeanlægget tages fra en vaskesø, der anlægges i grusgraven. I det aktuelle projekt,<br />
hvor indvindingen foregår over grundvandsspejlet, vil der fra tid til anden blive behov for at tage<br />
vand fra en boring til vaskesøen. Fra vaskeanlægget ledes overskudsvandet, der indeholder det<br />
overskydende finstof tilbage til et bundfældningsbassin, hvor finstoffet falder ud af vandsøjlen. Via<br />
et overløb løber vandet tilbage til vaskesøen, hvorfra det atter tages ind i anlægget. Der er altså<br />
tale om en meget høj grad af recirkulering.<br />
Figur 2-10: Vådsorteringsanlæg<br />
De materialer, som forlader anlægget indeholder en del vand, der dræner af i lagerstakken <strong>og</strong> løber<br />
tilbage til grundvandet. Desuden er vaskesøer <strong>og</strong> slambassiner anlagt over grundvandsspejl<br />
ofte utætte, så der fra anlægget kan tabes en del vand, der infiltrerer tilbage til grundvandet. Umiddelbart<br />
ser vandforbruget derfor stort ud, men det er væsentligt, at langt størstedelen af det oppumpede<br />
vand efter relativt kort tid ender i grundvandet igen.<br />
Side 17 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Vasket sand<br />
Sandhjul, Aquamator el. lign.<br />
I et sandhjul skylles <strong>og</strong> drænes sand i en række ”spande” der roterer som et vandmøllehjul. Under<br />
processen fjernes uønsket fint materiale samt evt. organisk materiale.<br />
I en aquamator fjernes lette materialer (såsom planterødder) fra råstofferne ved en simpel vaskeproces,<br />
hvor materialer føres ned på vibrerende bånd i et kar med vand, der kører op igen i en skrå<br />
vinkel.<br />
Ved indvinding i områder, hvor der tidligere har stået træer med stor roddybde, kan der blive behov<br />
for at frasortere planterødder, ligesom en lettere vaskeproces kan fjerne fraktioner fra visse produkttyper,<br />
der anvendes i industrier, hvor vedhæftning er væsentlig.<br />
Jigging<br />
Til fremstilling af visse betontyper til udsatte miljøer, stilles der krav om et lavt indhold af korn med<br />
en massefylde på mindre end 2400 kg/ m 3 . Disse korn anses for at yde risiko for frostsprængninger.<br />
For at fjerne kornene fra en given fraktion anvendes jiggning. I en jig foregår der en sortering<br />
efter kornenes massefylde ved hjælp af en pulserende vandstrøm, der tilføres materialerne nedefra,<br />
imens de passerer gennem et svagt hældende bassin. De lette korn søger imod toppen af materialestrømmen<br />
<strong>og</strong> sorteres fra via et spjæld. Ligesom vaskeanlægget, anvender jiggen i udstrakt<br />
grad cirkuleret vand. De frajiggede sten finder anvendelse i f.eks. anlægsmaterialer <strong>og</strong> i betontilslag,<br />
hvor de ikke udgør en risiko for betonkvaliteten.<br />
Generelt om generatorer<br />
Generatorer opbevares i udluftede containere med tæt bund, således at emissionerne holdes på et<br />
minimalt niveau <strong>og</strong> spild af olieprodukter til omgivelserne undgås. Drivmidlet i generatorerne er<br />
dieselolie.<br />
Forbrug, opbevaring <strong>og</strong> bortskaffelse af affald, energikilder <strong>og</strong> hjælpestoffer<br />
Brændstoftanke<br />
Tankning, olieskift <strong>og</strong> lignende af grave- <strong>og</strong> læssemaskiner samt dumpere <strong>og</strong> andre selvkørende<br />
maskiner skal foregå uden for selve gravearealet. Det samme gælder så vidt muligt for service <strong>og</strong><br />
reparation.<br />
Sorteringsanlæg, generatorer <strong>og</strong> andre mere stationære anlæg kan tankes fra en ADR godkendt<br />
tank, der medbringes ved hver tankning. Tankanlægget skal være indrettet så spild undgås, <strong>og</strong><br />
tankning skal foregå under konstant tilsyn.<br />
Køretøjer <strong>og</strong> andre maskiner skal holdes i god stand, så der normalt ikke forekommer oliedryp.<br />
Tanke, beholdere <strong>og</strong> tankanlæg med olieprodukter, benzin <strong>og</strong> lignende skal opbevares forsvarligt<br />
uden for selve gravearealet, så der ikke er risiko for forurening af jord <strong>og</strong> grundvand eller regn- <strong>og</strong><br />
spildevandssystemer. Opsætning af olietanke skal anmeldes til kommunen.<br />
Kun efter nærmere aftale med tilsynsmyndigheden, kan der i særlige tilfælde gives tilladelse til<br />
opbevaring af olieprodukter, benzin <strong>og</strong> lignende inden for selve gravearealet.<br />
Side 18 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Intern transport, lager <strong>og</strong> udlevering<br />
Den interne transport af materialer i grusgraven vil foregå med dumpere i det omfang behovet ikke<br />
kan dækkes af transportører <strong>og</strong> jordbånd. Udlevering vil foregå med læssemaskiner med indbygget<br />
vægt. Udlevering vil foregå fra lagerbunker eller direkte fra gravefronten.<br />
Forholdsregler i forbindelse med adgang til grusgraven<br />
I det åbne graveområde som maksimalt er 10 ha på et givet tidspunkt vil der være begrænset offentlig<br />
adgang pga. af fare ved gravefront <strong>og</strong> maskinanlæg.<br />
Side 19 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
2.7 Ud- <strong>og</strong> indkørsel samt trafikforhold<br />
Udkørslen fra indvindingsområdet vil foregå mod øst via <strong>Siem</strong> Skovvej til hovedvej 535, se figur 2-<br />
11. Ved den skitserede udkørsel undgås kørsel tæt på naboer, der opnås nem tilkørsel til det overordnede<br />
vejnet, <strong>og</strong> gode oversigtsforhold ved udkørslen.<br />
Figur 2-11: Ind <strong>og</strong> udkørsel direkte til amtsvejen uden at passere n<strong>og</strong>en beboelsesejendomme. På kortet til højre ses<br />
amtets overordnede regionale vejnet markeret med rødt.<br />
Projektet har planlagt foranstaltninger, som skal sikre den angivne udkørsel anvendes. Foranstaltninger<br />
skal sikre at det ikke er muligt at anvende Thoruphedegårdsvej i begge retninger <strong>og</strong> <strong>Siem</strong><br />
Skovvej i nordgående retning mod <strong>Siem</strong>. I forbindelse med indvinding i den vestlige del af råstofområdet<br />
krydses Thoruphedegårdsvej.<br />
Side 20 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
2.8 Miljøcertificering<br />
NCC Råstoffer A/S har været ISO 14001 certificeret af BVQI siden 2001, hvilket bl.a. indebærer at<br />
virksomhedens politik, mål <strong>og</strong> handlingsplaner for mindskning af miljøpåvirkningerne minimum 1<br />
gang årligt bliver auditeret.<br />
NCC Råstoffer miljøpolitik gældende pr. maj 2005<br />
Side 21 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
3 Alternative forslag <strong>og</strong> 0-alternativet<br />
3.1 0 – Alternativet<br />
Hvis der ikke opnås tilladelse til grusgravning, vil den råstofreserve, der er fundet i området, blive<br />
liggende uudnyttet, <strong>og</strong> Lindenborg Gods vil fortsat drive arealerne som kommerciel skovdrift.<br />
Undlader man at indvinde råstofferne, betyder det, at der skal køres længere til forbrugerne.<br />
Det vil medføre flere lastbiler på vejene, hvilket vil resultere i et større energiforbrug, øget risiko for<br />
uheld <strong>og</strong> større vejslid. Endvidere vil det gøre bygge- <strong>og</strong> anlægsprojekter dyrere, da en forholdsvis<br />
stor del af råstofpriserne udgøres af transport.<br />
3.2 Alternative råstofforekomster<br />
St. Brøndum – Tisted – Korup<br />
Nordjyllands Amt har kortlagt sand/grus/sten forekomsterne omkring St. Brøndum, Tisted <strong>og</strong> Korup<br />
/10/.<br />
I forbindelse med vurdering af resultaterne <strong>og</strong> sammenligning med data fra <strong>Hellum</strong> <strong>og</strong> <strong>Siem</strong> skove<br />
skal følgende forbehold bemærkes: ”Formålet har været at få et overblik over råstofforekomsterne i<br />
et større område. Afgrænsningen af de råstofholdige arealer, <strong>og</strong> de mængder, der er angivet, er<br />
udtryk for et groft skøn. Når der skal foregå en konkret indvinding anbefales det, at der bliver udført<br />
mere detaljerede undersøgelser af forekomsternes udbredelse <strong>og</strong> af overjordstykkelsen.”<br />
”Ved St. Brøndum fandtes der kun interessante forekomster i få boringer. Et groft skøn på et spinkelt<br />
grundlag siger, at der muligvis kan findes op til 1,5 mio. m 3 groft sand <strong>og</strong> grus i den vestlige del<br />
af området. Indvindingsmulighederne begrænses d<strong>og</strong> af højtliggende kalkaflejringer, boliger, tekniske<br />
anlæg <strong>og</strong> veje, samt at forekomsterne ligger spredt på meget store arealer.”<br />
”Grusindholdet (>2 mm) ligger mellem 1 <strong>og</strong> 10 % i den østlige del, <strong>og</strong> mellem 35% <strong>og</strong> 65% i de<br />
grove forekomster i den vestlige del.”<br />
”I området ved Tisted er der centralt i området fundet fra 10-15 meter fin- <strong>og</strong> mellemkornet sand<br />
<strong>og</strong> grus med et grusindhold på mellem 10 <strong>og</strong> 20 %. Der er generelt under 2 meter overjord over<br />
sandforekomsten. Når der tages hensyn til bebyggelse, tekniske anlæg <strong>og</strong> veje skønnes det, at det<br />
vil være muligt at indvinde op til 5 mio. m 3 sand <strong>og</strong> grus i området.”<br />
”Forekomsterne er begrænset til et op til ca. 1.000 meter bredt bælte nordvest for Tisted. De bjergartsanalyser,<br />
der er lavet i forekomsten viser, at det vil være muligt at anvende sandet som tilslag<br />
til beton, mens stenmaterialerne kræver en omhyggelig bearbejdning, hvis de skal anvendes til<br />
beton.”<br />
”Området ved Korup er for størsteparten uinteressant i råstofgeol<strong>og</strong>isk henseende. Relativt store<br />
overjordsmægtigheder i forhold til den mængde råstoffer, der kan indvindes, <strong>og</strong> relativt finkornede<br />
materialer med et for stort indhold af skadelige bjergarter i forhold til anvendelse som tilslag til beton<br />
betyder, at de fundne sandforekomster i den nordlige <strong>og</strong> vestlige del ikke er interessante for<br />
indvinding.”<br />
”Øst for Korup findes, ifølge vandværksboringer o. lign. stadig en rest af den forekomst, der tidligere<br />
har været genstand for indvinding nord for byen. Den nærmere udstrækning af denne forekomst<br />
er ikke undersøgt i forbindelse med kortlægning. Det skønnes, at der i dette område kan indvindes<br />
op til 1.0 mio. m 3 når der tages hensyn til bebyggelse, tekniske anlæg <strong>og</strong> veje.”<br />
Side 22 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Vurdering af alternative forekomster med det aktuelle projekt (<strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove)<br />
Det skal indledningsvis bemærkes, at NCC Råstoffer har gennemført en mere detaljeret undersøgelse<br />
af forekomsterne, hvilket indebærer, at der foreligger en mere sikker dokumentation af forekomstens<br />
udbredelse, mægtighed <strong>og</strong> kvalitet i forhold til Tisted, Korup <strong>og</strong> St. Brøndum.<br />
For at gennemføre en sammenligning er der i nedenstående tabel foretaget et skøn omkring forekomsternes<br />
gennemsnitlige egenskaber, hvilket ofte kan dække over store variationer.<br />
Resultatet af sammenligningen mellem forekomsterne viser at maksimalt 0,8 mio. m 3 stabilt grus<br />
kan produceres ved udnyttelse af hele forekomsten ved både St. Brøndum <strong>og</strong> Korup i forhold til 4<br />
mio. m 3 i <strong>Hellum</strong>/<strong>Siem</strong> skove. Asfaltskærver kan ikke forventes produceret fra St. Brøndum, Korup<br />
eller Tisted, som alternativ til <strong>Hellum</strong>/<strong>Siem</strong>. Det skal bemærkes at afstandskrav til nærmeste bolig<br />
<strong>og</strong> evt. lodsejere som ikke ønsker indvinding på ejendommen vil reducere råstofmængderne for de<br />
alternative områder.<br />
Analyseresultater <strong>og</strong> prøveproduktion viser, at sand <strong>og</strong> sten fra <strong>Hellum</strong>/<strong>Siem</strong> kan anvendes til beton,<br />
<strong>og</strong> der findes kun et alternativ til betonsand ved Tisted.<br />
Konklusionen er at de af Nordjyllands Amt kortlagte forekomster ikke kan udgøre et alternativ til<br />
<strong>Hellum</strong>/<strong>Siem</strong> for at sikre regionen råstofforekomster til beton, asfalt <strong>og</strong> vejbygning.<br />
En evt. udlægning af en eller flere af de alternative forekomster, som råstofområder i fremtidige<br />
regionplaner kan derfor kun betragtes, som supplement til <strong>Hellum</strong>/<strong>Siem</strong> råstofområdet.<br />
Egenskab St. Brøndum Tisted Korup <strong>Hellum</strong>/<strong>Siem</strong><br />
mængde, mio. m 3 1,5 *) 5,0 1,0 7,0 (op til 10)<br />
Grusindhold (>2<br />
mm)<br />
40% 10% 15% 60%<br />
Sten til knusning ><br />
32 mm<br />
15% 0% 5% 20%<br />
Overjord, m 2-5 0-3 0-6 0-4<br />
Mægtighed, m 5-7 10-15 7-12 10-15<br />
Sand til beton Nej Ja Nej Ja<br />
Sten til beton Nej (ja) Nej Ja<br />
Asfaltskærver Nej**) Nej Nej Ja<br />
Stabilt grus Ja Nej, mangler<br />
knusesten<br />
ja Ja<br />
Stabilt grus<br />
mængde ***)<br />
0,6 mio. m 3 - 0,2 mio m 3 Ca. 4. mio. m 3<br />
*) Mængden på de 1,5 mio. er usikker, da der ikke i det aktuelle område er foretaget boringer.<br />
**) Stenene er af for dårlig kvalitet til asfalt.<br />
***) En teoretisk betragtning af den forventede mængde stabilt grus, som kan produceres ud fra en<br />
forekomst under forudsætning af en så stor del af forekomsten som muligt anvendes til produktion<br />
af stabilt grus. Det er en forudsætning, at kravene til egenskaberne for stabilt grus (SGII) iht. vejregler<br />
skal være opfyldt (maks. fillerindhold, kornkurve, SE-værdi <strong>og</strong> knusningsgrad). For at foretage<br />
en sammenligning er der anvendt følgende simple rågruskornkurve som forudsætning:<br />
30% mindre end 2 mm, 40% fra 2-32 mm samt 30% større end 32 mm.<br />
Side 23 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Alternative forekomster i udlagte råstofområde ved Øster Hornum<br />
I forbindelse med udlægningen af råstofområdet ved Øster Hornum undersøgte NCC Råstoffer A/S<br />
to arealer i 2002, der begge ligger i det reducerede graveområdes sydøstlige del mellem Hjedsbækvej,<br />
Gl. Viborgvej <strong>og</strong> Østermarksvej. På ingen af arealerne var der tale om økonomiske forekomster.<br />
Der var store mængder overjord <strong>og</strong> metertykke ler/siltlag internt i forekomsten. Grus <strong>og</strong><br />
stenprocenterne var lave, det blev skønnet at der samlet set var < 10% grus i forekomsten.<br />
Konklusion<br />
På den baggrund kan det konkluderes, at disse arealer ikke er et alternativ til Hellem/<strong>Siem</strong> forekomsten.<br />
Side 24 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
4 Forhold til gældende lovgivning <strong>og</strong> planmæssige forhold<br />
Planlægningsområdet omfatter et areal på ca. 154 ha, hvoraf det ansøgte areal udgør ca. 83 ha.<br />
Området er i regionplanen udpeget som naturområde.<br />
4.1 Lovgivning<br />
Råstofloven<br />
<strong>Råstofindvinding</strong>en kræver en tilladelse til erhvervsmæssig indvinding efter råstoflovens § 7 stk. 1.<br />
Tilladelsen udstedes af amtsrådet, i dette tilfælde Nordjyllands Amt.<br />
Amtsrådet stiller efter råstoflovens § 10 vilkår til råstofindvindingen med henblik på at begrænse<br />
miljømæssige gener <strong>og</strong> forebygge forurening af grundvandet <strong>og</strong> jorden. Der skal samtidig stilles<br />
sikkerhed for, at området bliver efterbehandlet.<br />
Amtet skal efter råstoflovens § 31 føre tilsyn med, at vilkårene i råstoftilladelsen overholdes.<br />
Skovloven<br />
Hele det ansøgte areal er ifølge skovlovens § 3 omfattet af fredskovpligt. Råstofgravning er som<br />
udgangspunkt forbudt efter Skovlovens § 11. Ministeren kan ifølge Skovlovens § 38 dispensere fra<br />
bestemmelserne i § 11 når særlige grunde taler for det.<br />
Forudsætningen for ophævelse af fredsskovpligten er, at den ønskede ændrede anvendelse ikke<br />
kan ske uden for fredskov, <strong>og</strong> hvis andre samfundsmæssige hensyn er vigtigere end hensynet til,<br />
at arealet bevares med fredskovspligt.<br />
Af bemærkningerne til skovlovens § 38 fremgår: ”Dispensation gives efter gældende praksis kun,<br />
hvis det ansøgte ikke kan placeres andre steder end i fredskov, <strong>og</strong> hvis de samfundsmæssige<br />
hensyn, der er forbundet med byggeriet eller anlægget, er vigtigere end hensynet til at bevare<br />
fredskoven. Hvis det stykke skov, der berøres af byggeriet mv., er over en vis størrelse, skal der<br />
stilles krav om erstatningsskov.<br />
Ved samfundsmæssige hensyn tænkes bl.a. på etablering af vejanlæg <strong>og</strong> ledningsanlæg til forsyning<br />
med el, gas <strong>og</strong> vand. Der gives som regel <strong>og</strong>så tilladelse til erhvervsmæssig råstofgravning,<br />
hvis området i regionplanen er udlagt som et regionalt graveområde. Det forudsættes i så fald, at<br />
hensynet til råstoffer er afvejet overfor hensynet til at bevare fredskoven i forbindelse med udarbejdelse<br />
af regionplanen”.<br />
Netop råstofgravning opfylder forudsætningen for, at aktiviteten ikke kan foregå andre steder, idet<br />
råstoffernes placering er givet på forhånd.<br />
Udarbejdelsen af nærværende regionplantillæg med tilhørende VVM-redegørelse opfylder de øvrige<br />
forudsætninger i ovenstående for at opnå dispensation.<br />
Af §39 stk. 2 i skovloven <strong>og</strong> den tilhørende vejledning til loven fremgår det, at der kan stilles vilkår<br />
om, at fredskovspligten genindtræder, <strong>og</strong> at arealet skal retableres i overensstemmelse med skov-<br />
Side 25 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
lovens formål, hvis den brug, der er givet tilladelse til med ophævelsen, på et tidspunkt ophører.<br />
Dette kan især blive aktuelt i forbindelse med tilladelser til meget langvarige aktiviteter, f.eks. større<br />
erhvervsmæssige råstofindvindinger, hvor alene varigheden af aktiviteten gør det mest nærliggende<br />
at ophæve fredskovspligten, men hvor det byggeri eller anlæg, der gives tilladelse til, ligger som<br />
en integreret del af skoven.<br />
I forbindelse med en midlertidig ophævelse af fredskovpligten bliver der i lovgivningen stillet krav<br />
om, at der skal beplantes et erstatningsareal. Miljøministeren fastsætter vilkårene for dette erstatningsareal<br />
herunder størrelsen af arealet <strong>og</strong> krav til eventuelle beplantningsplaner.<br />
I vejledningen til skovlovens §39 – erstatningsskov står: ”Efter bekendtgørelsen skal erstatningsarealet<br />
som udgangspunkt være mindst 110 pct. af det areal, der skal erstattes, stigende til 200<br />
pct. i nærmere bestemte tilfælde. Imidlertid kan det i n<strong>og</strong>le tilfælde, hvor kravet om erstatningsskov<br />
i sig selv er rimeligt, d<strong>og</strong> være urimeligt at kræve 110 pct. erstatningsskov. Fx bør der i forbindelse<br />
med en større råstofgravning, hvor arealerne løbende inddrages til gravning <strong>og</strong> efterbehandles,<br />
kunne tages højde for at arealerne løbende retableres med skov, når der udmåles erstatningsskov.”<br />
Jævnfør ovenstående er der ingen konflikt med skovloven, idet loven <strong>og</strong> de relevante bekendtgørelser<br />
åbner mulighed for råstofindvinding af denne type. Såfremt dispensation efter skovloven<br />
medfører krav om udlæg af erstatningsskov vil dette kunne klares ved etablering af ny fredskov på<br />
hidtil ubevokset jord eller ved pålæg af fredskovspligt på allerede tilplantet, men endnu ikke fredskovspligtig<br />
jord. Fremgangsmåden vil blive nærmere afklaret med Statsskovdistriktet.<br />
I dette tilfælde er det planen, at råstofgravningen på intet tidspunkt lægger beslag på et areal større<br />
end 10 ha. Det er de 10 ha, der bør ligge til grund for beregningen af erstatningsarealets størrelse.<br />
Åbne arealer i fredskov<br />
Ifølge skovlovens § 10 stk. 4 kan der etableres åbne naturarealer på op til 10 % af det fredskovpligtige<br />
areal. Dette areal regnes ud over det, der var uden træbevoksning ved lovens ikrafttræden.<br />
I tilfældet med <strong>Hellum</strong> <strong>og</strong> <strong>Siem</strong> <strong>Skove</strong>, hvor den fredskovpligtige areal er på ca. 800 ha vil der kunne<br />
holdes yderligere 80 ha uden skovbeplantning.<br />
Selve graveområdet er på ca. 83 ha, hvoraf godt halvdelen forventes efterbehandlet til åbne arealer.<br />
Der er således i den netop vedtagne skovlov hjemmel til netop den type tiltag, der foreslås i<br />
dette projekt.<br />
Vandindvinding<br />
Der skal gives en tilladelse efter vandforsyningslovens § 20 såfremt der skal produceres vaskede<br />
materialer.<br />
Nedsivning<br />
Som det fremgår af beskrivelsen af produktionen, mistes en del af vaskevandet til nedsivning.<br />
Denne aktivitet vil derfor kræve en tilladelse efter miljøbeskyttelseslovens § 19. Det nedsivede<br />
vand vil hverken indeholde hjælpestoffer eller andre miljøfremmede stoffer.<br />
Side 26 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Beskyttede naturtyper<br />
I VVM-området er der en del moser/søer, som er beskyttet i.h.t. naturbeskyttelseslovens §3, men<br />
de vil ved den aktuelle placering af projektområdet ikke blive påvirket af projektet. Der er ikke registreret<br />
andre beskyttede naturtyper i området. Naturpleje ved vandstandshævning <strong>og</strong> rydning af<br />
flere delvist afvandede fattigkær udenfor projektområdet, kræver en dispensation fra Amtet efter<br />
naturbeskyttelseslovens § 3.<br />
Museumsloven<br />
Fortidsminder i Danmark er beskyttet af Museumsloven. Ifølge Museumsloven har råstofindvinderen<br />
ret til - mod betaling - at få lavet en såkaldt større arkæol<strong>og</strong>isk forundersøgelse af de arealer,<br />
der skal graves råstoffer på. Hvis det viser sig, at der er fortidsminder på arealet, kan arealerne<br />
enten fredes eller de fundne fortidsminder kan udgraves på råstofindvinderens bekostning. Efter en<br />
eventuel arkæol<strong>og</strong>isk undersøgelse <strong>og</strong> registrering, kan råstofferne på arealet indvindes.<br />
Forud for afrømning af overjord er det indvinderens ret, mod betaling, at få udført arkæol<strong>og</strong>iske<br />
forundersøgelser. Hvis en sådan forundersøgelse afslører vigtige fortidsminder, kan råstofindvinderen<br />
vælge at betale museet for at lave en egentlig arkæol<strong>og</strong>isk undersøgelse <strong>og</strong> udgravning<br />
forud for råstofgravningen, eller undlade at indvinde på det berørte areal.<br />
Beskyttede diger<br />
Fjernelse af diger er beskyttet efter museumslovens § 29 kræver dispensation fra amtet.<br />
I VVM-områdets findes en række diger, som er beskyttet jf. museumslovens § 29. Der er registreret<br />
tre øst-vest gående diger i den vestlige del af projektområdet. Dele af de to øst-vest gående<br />
diger, som ligger i projektområdet forudsættes fjernet i forbindelse med råstofindvinding.<br />
Side 27 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
4.2 Planlægning<br />
Regionplanlægning<br />
Regionplanens retningslinier for benyttelse <strong>og</strong> beskyttelse i det åbne land danner grundlag for amtets<br />
administration af råstofloven.<br />
De retningslinier, der specielt har betydning er:<br />
5.1.7 Ændret arealanvendelse i andre områder<br />
5.2.7 Miljøhensyn ved råstofudnyttelse<br />
5.2.8 <strong>Råstofindvinding</strong> <strong>og</strong> drikkevandsinteresser<br />
5.2.9 Regionale råstofinteresser<br />
5.2.10 <strong>Råstofindvinding</strong> udenfor de regionale råstofområder.<br />
5.3.5 Naturområder<br />
5.3.5 Natura 2000 områder<br />
5.3.6 Beskyttede naturarealer <strong>og</strong> landskaber<br />
5.3.7 Økol<strong>og</strong>iske forbindelser<br />
5.3.8 Barrierer for dyre- <strong>og</strong> plantelivet<br />
5.3.12 Særligt værdifulde landskaber<br />
Drikkevandsbeskyttelse<br />
I regionplanen skelnes mellem tre områder vedrørende drikkevandsbeskyttelse:<br />
• Områder med særlige drikkevandsinteresser<br />
• Områder med drikkevandsinteresser<br />
• Områder med begrænsede drikkevandsinteresser<br />
Derudover er indvindingsoplande til de almene vandværker vist i regionplanen.<br />
Det ansøgte område er udpeget som område med særlige drikkevandsinteresser. Der ligger ingen<br />
indvindingsoplande i eller i nærheden af det ansøgte område.<br />
Naturinteresser<br />
Området er i regionplanen udpeget som naturområde <strong>og</strong> indgår i den økol<strong>og</strong>iske forbindelse, der<br />
sammenbinder Rold Skov med skov- <strong>og</strong> andre naturområder i hhv. Lille Vildmose <strong>og</strong> Lovnkær<br />
Skov.<br />
Fredningsplanen<br />
Området er i fredningsplanen beliggende planlægningsområde i 17.3 Rold Skovs østlige del.<br />
Det overordnende område er udpeget som ”særligt værdifuldt landskab” i amtets fredningsplan fra<br />
1985.<br />
Denne udpegning er bl.a. foretaget på baggrund af de særlige geol<strong>og</strong>iske forhold i området. Særlig<br />
tydeligt er et terrænspring på 10-20 meter, som træder markant frem øst for det ansøgte område.<br />
Side 28 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Internationale naturbeskyttelsesområder<br />
Det ansøgte område ligger ca. 30 - 100 meter vest for EF-Habitatområde nr. 20, Rold Skov, Lindenborg<br />
Ådal <strong>og</strong> Madum Sø.<br />
Tilladelser <strong>og</strong> dispensationer<br />
Udover tilladelse til råstofindvinding er følgende tilladelser <strong>og</strong> dispensationer nødvendige, for at<br />
indvinding af sand, grus <strong>og</strong> sten kan foregå på de foreslåede arealer:<br />
• Dispensation til at fjerne diger beskyttet i henhold til museumslovens § 29. Dispensationen<br />
gives af Nordjyllands Amt.<br />
• Tilladelse til vandindvinding efter Vandforsyningslovens § 20. Tilladelsen gives særskilt af<br />
Nordjyllands Amt.<br />
• Tilladelse til nedsivning efter miljøbeskyttelseslovens § 19. Tilladelsen gives sammen med<br />
en vandindvindingstilladelse af Nordjyllands Amt.<br />
• Dispensation fra naturbeskyttelseslovens § 3 til naturpleje ved vandstandshævning <strong>og</strong> rydning<br />
af 12 delvist afvandede fattigkær. Dispensationen gives af Nordjyllands Amt.<br />
• Dispensation fra skovlovens § 11 til ophævelse af fredskovspligten. Dispensationen gives<br />
af Miljøministeren, i dette tilfælde Buderupholm Statsskovdistrikt.<br />
• Vejadgangen til området skal være godkendt af <strong>Skørping</strong> Kommune.<br />
Side 29 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
5 Vurdering af projektets virkninger på miljøet<br />
5.1 Støj<br />
Støj fra grusproduktion kommer først <strong>og</strong> fremmest fra forarbejdningsanlæg <strong>og</strong> kørende materiel,<br />
hvilket primært vil sige læssemaskiner. Derudover vil der være et bidrag fra læsning <strong>og</strong> fra lastbiler<br />
(kunder). Støjen fra kildetyperne varierer, idet produktionsanlæg har en konstant støjbelastning,<br />
mens kørende materiels støjbelastning stiger <strong>og</strong> falder med motoromdrejningerne.<br />
Af råstoftilladelsen kommer det til at fremgå, hvilke støjkrav der gælder, <strong>og</strong> på hvilke tidspunkter de<br />
gælder. Endvidere kan der kræves dokumentation for, at indvinderen overholder de opstillede støjvilkår.<br />
Denne dokumentation består af målinger udført af et af Miljøstyrelsen akkrediteret laboratorium.<br />
Der er beregnet støjudbredelse for to scenarier. Begge scenarier overholder Miljøstyrelsens vejledning<br />
på området.<br />
Startfasen: I startfasen, hvor produktionen i praksis vil foregå i jordniveau, er der regnet med et<br />
effektniveau (LW,A) på 109 - 110 dB, svarende til indvinding med 2 læssemaskiner <strong>og</strong> et dieseldrevet<br />
tørsorteringsanlæg (Powerscreen).<br />
Udbredelse af støj i dB(A) ved produktion i terræn,<br />
effektniveau (LW,A) på 109-110 dB<br />
Støj Afstand fra kilden<br />
35 dB(A) 650 m<br />
40 dB(A) 425 m<br />
45 dB(A) 250 m<br />
Efter en periode, hvor anlæg <strong>og</strong> rullende materiel befinder sig i terrænniveau eller tæt på, vil hele<br />
produktionen blive flyttet til bunden af grusgraven ca. 10 m under terræn. Derved opnås en betydelig<br />
støjdæmpning, idet gravefronter <strong>og</strong> skrænter giver en markant skærmvirkning.<br />
Udbredelse af støj i dB(A) ved produktion i 10 m<br />
dybde,<br />
effektniveau (LW,A) på 109-110 dB<br />
Støj Afstand fra kilden<br />
32 dB(A) 650 m<br />
37 dB(A) 425 m<br />
43dB(A) 250 m<br />
Ifølge lovgivningen må en produktion af denne art ikke støje mere end 55 dB(A) i dagtimerne ved<br />
boliger i landzone. Som det fremgår overholdes dette krav ved den nærmeste bolig uden for skoven<br />
allerede ved produktion i terrænniveau. Der er således ingen problemer med at overholde de<br />
gældende regler for støj fra produktionen.<br />
Side 30 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
5.2 Støv<br />
Støvgener fra grusproduktion opstår først <strong>og</strong> fremmest i forbindelse med afblæsning fra bunker <strong>og</strong><br />
pladser under kraftig blæst i tørre perioder. Endvidere kan der være tale om ophvirvlet støv fra<br />
kørsel på tørre grusveje eller ubefæstede rabatter.<br />
Ved indvindingen i <strong>Hellum</strong> <strong>og</strong> <strong>Siem</strong> skove er der den store fordel, at arealerne findes i et skovområde,<br />
der i sig selv bremser <strong>og</strong> sier vinden med reduceret støvflugt til følge. Endvidere er der imellem<br />
graveområdet <strong>og</strong> nærmeste nabo ca. 1000 m med skov <strong>og</strong> bevoksning, hvilket effektivt vil virke<br />
som sedimentfang <strong>og</strong> betyde at støv <strong>og</strong> finsand lægger sig. I tilfælde af, at der forekommer<br />
støvgener, bekæmpes problemet ved vanding med vandv<strong>og</strong>n samt eventuelt sprinkling af lagerbunker.<br />
Det skal bemærkes, at under meget kraftig blæst f.eks. storm <strong>og</strong> orkan, vil der kunne forekomme<br />
ukontrollerbar fygning fra bunker. Under meget kraftig blæst kan man få støvflugt <strong>og</strong> sandflugt fra<br />
våde overflader. Sand <strong>og</strong> støvflugt fra nyanlagte jordvolde <strong>og</strong> overjordsdepoter dæmpes ved såning<br />
<strong>og</strong> beplantning.<br />
5.3 Kulturhistoriske interesser<br />
Placeringen af de kendte kulturhistoriske interesser er vist på figur 5-3.<br />
Ingen af de kendte synlige fortidsminder i området er truet af råstofindvindingen. Eventuelle fortidsminder,<br />
der bliver truffet under gravningen, er beskyttede.<br />
Nordjyllands Historiske Museum /15/ udtaler ”I betragtning af mængden af erkendte fortidsminder i<br />
planlægningsområdet anser museet det for meget sandsynligt, at der kan forekomme yderligere,<br />
ikke erkendte fortidsminder på de berørte arealer.”<br />
Det endelige projektområdet er karakteriseret ved at arealer har været under omdrift mange gange<br />
inden for de sidste 100 år <strong>og</strong> store arealer anvendes til juletræsproduktion, hvor dybdepløjning <strong>og</strong><br />
planering er nødvendig for en økonomisk rentabel drift. Dele af indvindingsområdet har været forpagtet<br />
ud til agerdyrkning frem til år 1959. Samtidig har skoven været ramt af stormfald flere gange,<br />
hvilket bevirker at jorden har været kultiveret bl.a. i forbindelse med fjernelse af stød.<br />
Figur 5-1: Videnskabernes selskab, 1768-1805, det aktuelle<br />
område er det hvide felt (agerjord) syd for Torup Gd.<br />
Side 31 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
På den baggrund anses for mindre sandsynligt, at der i det aktuelle område forekommer væsentlige<br />
ukendte fortidsminder.<br />
Figur 5-2: Historisk kortblad fra perioden 1887-1897. Det fremgår at det aktuelle projektområde er markant adskilt fra det<br />
kuperede terræn mod øst af et nord – sydgående dige. Projekt området er domineret af agerjord (hvidt) <strong>og</strong> hede (lyserødt).<br />
Træffes der fortidsminder under indvindingen er det råstofindvinderens pligt at standse gravningen<br />
<strong>og</strong> tilkalde det lokale museum.<br />
Beskyttede diger<br />
I VVM-området findes en række diger (figur 5-3), som er beskyttet jf. museumsloven.<br />
NJA beskrivelse af digernes tilstand i <strong>Hellum</strong> skov/15/:<br />
Det sydligste øst - vestgående dige er velbevaret jorddige med grøft på nordsiden. Ca. 1 m højt,<br />
ca. 2,5 m bredt samt grøft på ca. 1,5 bredde. Bevokset med blåbær, skovsyre, violer.<br />
Det mellemste øst - vestgående dige er i dårlig stand. De vestligste 30 m er forsvundet. En lille del<br />
er tilbage ca. 17 m - her af samme dimensioner som det sydligste. Den østlige halvdel er bedst<br />
bevaret. Lærketræer plantet (før 1992)<br />
Det nordligste øst - vestgående dige. Velbevaret østlig del (hasselkrat). Den vestlige halvdel tilplantet<br />
med lærketræer (før 1992) <strong>og</strong> delvist fjernet.<br />
Det vil sige, at størstedelen af de registrerede diger findes bevaret, de er d<strong>og</strong> ikke i lige god stand.<br />
Den del der er fjernet vurderes at være lovligt fjernet før 1992 (vurderet ud fra lærketræernes alder).<br />
Side 32 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Gennemførelse af projektet fordrer dispensation for at delvis fjernelse af ovenstående diger. Når<br />
indvindingen er afsluttet er der mulighed for at digerne kan blive reetableret.<br />
Gravhøje<br />
Informationer fra henholdsvis dkconline.dk <strong>og</strong> nja.dk giver forskellige modstridende oplysninger om<br />
antal <strong>og</strong> placering af gravhøje i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong>. Der er i forbindelse med dette projekt foretaget<br />
en verificering af gravhøjenes placering /16/. Formålet med dette notat er at få fastslået antal,<br />
placering <strong>og</strong> fredningsstatus for gravhøjene i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong>. Det kan konstateres, at der<br />
er god overensstemmelse mellem NJA’s registrering <strong>og</strong> skovens registrering (Skovkortene). Figur<br />
5-3 viser den korrekte placering af Gravhøjene.<br />
NCC Råstoffer har sammen med Annemarie Christensen (NJA) bekræftet positionen af gravhøjene<br />
<strong>og</strong> har efterfølgende ved personlig kommunikation med Birthe Nygaard fra KUA konstateret at<br />
dkconlin.dk kort angiver de aktuelle gravhøj med en fejl på mere end 100 meter i forhold til KUA’s<br />
interne registreringsdatabase.<br />
5.4 Vejforhold <strong>og</strong> trafik<br />
Udkørslen fra indvindingsområdet vil foregå mod øst via <strong>Siem</strong> Skovvej til hovedvej 535, se figur 2-<br />
11. Ved den skitserede udkørsel, undgås kørsel tæt på naboer, der opnås nem tilkørsel til det<br />
overordnede vejnet, <strong>og</strong> gode oversigtsforhold ved udkørslen.<br />
Ved et gennemsnitlig salg på 250.000 m 3 om året, vil det medføre en trafik svarende til 57 lastbiler<br />
med 20 m 3 hver om dagen fordelt på 220 arbejdsdage om året. Da leverancer til bygge- <strong>og</strong> anlægsbranchen<br />
i et vist omfang varierer med årstiderne, må det forventes, at den største del af trafikken<br />
bliver afviklet i perioden april til november, <strong>og</strong> at aktiviteten bliver n<strong>og</strong>et lavere i vintermånederne.<br />
Den største del af trafikken ventes at gå derfra til hovedvej 507 mod Aalborg området. Via hovedvej<br />
535 kan der naturligvis forekomme trafik mod vest, men det forventes kun at forekomme i tilfælde<br />
af lokale projekter med råstofbehov, idet det ikke forekommer sandsynlig med trafik længere<br />
mod vest. Eventuel trafik mod vest af amtsvejen forventes at blive meget begrænset, idet transporterne<br />
vil passere grusgravene i Nysum-området. Da transportprisen udgør en 2 cifret procentdel af<br />
råstofprisen vil den ekstra kørsel fra <strong>Siem</strong>/<strong>Hellum</strong> begrænse transporten i den retning.<br />
5.5 Landskabelige <strong>og</strong> geol<strong>og</strong>iske interesser<br />
Landskabet i graveområdet vil selvsagt blive ændret. Først <strong>og</strong> fremmest vil terrænniveauet blive<br />
sænket i det område, hvor der graves grus. Præcis i hvilken kote bunden af grusgraven kommer til<br />
at ligge efter endt gravning afhænger af, hvor meget bagharpet materiale, der skal lægges tilbage,<br />
når de salgbare råstoffer er taget ud.<br />
Sammenlignet med råstofindvinding på åbne arealer som landbrugsjord, er påvirkningen i graveperioden<br />
lille, fordi den ikke er erkendbar før beskueren står tæt på råstofgraven. Det færdiggravede<br />
<strong>og</strong> efterbehandlede område vil være et terræn med en mere rigt varieret flora <strong>og</strong> fauna end nu.<br />
Påvirkning af jorden <strong>og</strong> de geol<strong>og</strong>iske lag kan betragtes som kernen i projektet. <strong>Råstofindvinding</strong>en<br />
vil naturligvis påvirke jordbundsforholdene <strong>og</strong> de geol<strong>og</strong>iske lag i området. Bortgravningen vil medføre<br />
en landskabelig ændring. Ved gravningen bliver de geol<strong>og</strong>iske lag blottet, <strong>og</strong> besøgende vil i<br />
gravefronterne kunne se de geol<strong>og</strong>iske lags interne strukturer.<br />
Side 33 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Påvirkning af jord <strong>og</strong> de geol<strong>og</strong>iske lag vurderes ikke at udgøre et problem, da der ikke er andre<br />
miljømæssige interesser knyttet til disse lag end de ovenfor beskrevne.<br />
5.6 Skovdrift<br />
De stormfaldsramte arealer vil blive drevet forstmæssigt videre indtil n<strong>og</strong>le få år før råstofindvinding<br />
i et givet areal er planlagt, se oversigt over træartsfordeling på kortet, bilag 4 samt udsnit af<br />
skovkortet figur 5-4 <strong>og</strong> 5-5. Det betyder samtidig at de stormfaldsramte områder vil blive genplantet.<br />
Det vil typisk være med nåletræs kulturer herunder juletræer.<br />
<strong>Hellum</strong> Skov<br />
Det aktuelle råstofgraveområde omfatter den østlige del af <strong>Hellum</strong> Skov mellem Tisted Hulvej <strong>og</strong><br />
Thoruphedegårdsvej/Langsiggårdsvej.<br />
Den del af <strong>Hellum</strong> Skov er domineret af nåletræs bevoksning i alderen fra år 1934-1984. 17 ha<br />
svarende til ca. 40 % af arealet er enten ramt af fladefald eller spredt fald, se figur 5-4.<br />
Den planlagte råstofindvinding vil ikke påvirke arealerne i en afstand varierende fra 40-80 meter fra<br />
Thisted Hulvej (grænsen til EU habitatet området). Derved bliver de eksisterende beplantningsbælter<br />
med skovfyr <strong>og</strong> lærk vest for de massive rødgranområder bevaret.<br />
Placeringen af de enkelte skovafdelinger fremgår af bilag 4 <strong>og</strong> figur 5-4.<br />
Skovafdeling 635, 636, 637, 642, 643 <strong>og</strong> 644<br />
Arealerne er domineret af rødgran. Arealerne er kun i mindre omfang påvirket af vinterstormen,<br />
d<strong>og</strong> er næsten 30 % af afdeling 643 ramt af stormfald. Den nordlige del af skovafdeling 635, som<br />
er opland til mosearealerne i skovafdeling 634 vil ikke blive berørt af indvindingen.<br />
Skovafdeling 646 <strong>og</strong> 649<br />
Et mindre moseområde (< 0,1ha) i den sydlige del af 649 er planlagt udtaget af råstofgraveområdet.<br />
Området er præget af et meget stort stormfald, som udgør mere end 50 % af området. Det<br />
vurderes, at de resterende arealer vil være ustabile, <strong>og</strong> det kan blive nødvendigt at skove den resterende<br />
del inden for en periode på 5-10 år.<br />
Skovafdeling 651 <strong>og</strong> 652<br />
Arealerne er ekstremt præget af stormfald, idet mere end 60 % enten er fladefald eller spredte fald.<br />
De resterende arealer forventes at være ustabile. Det øst - vestgående jorddige mellem 652 <strong>og</strong><br />
653 samt 651 <strong>og</strong> 654 vil blive gennemgravet i forbindelse med råstofindvindingen. Det vurderes at<br />
de resterende arealer vil være ustabile, <strong>og</strong> det kan blive nødvendigt at skove den resterende del<br />
inden for en periode på 5-10 år.<br />
Skovafdeling 653 <strong>og</strong> 654<br />
Råstofgraveområdet skal minimum holde en zone på 100 meter fra gravhøjene. Mere end 30 % af<br />
det øvrige areal er stormfaldsramt. Det vurderes at de resterende arealer vil være ustabile, <strong>og</strong> det<br />
kan blive nødvendigt at skove den resterende del inden for en periode på 5-10 år.<br />
<strong>Siem</strong> Skov<br />
Det aktuelle råstofområde omfatter skovafdelingerne i den sydvestligste del af <strong>Siem</strong> Skov dvs. øst<br />
for Thoruphedegårdsvej, syd for Høvejen <strong>og</strong> vest for det markante nord - sydgående jorddige, som<br />
blandt andet adskiller skovafdelingerne 690 <strong>og</strong> 686.<br />
Den aktuelle del af <strong>Siem</strong> Skov er på knap 40 ha, hvoraf 14 ha er juletræer, 8,5 ha er stormfaldsramt<br />
<strong>og</strong> den resterende er hovedsagelig nåletræsbeplantning med en alder fra år 1951 – år 1987,<br />
se skovkort, figur 5-5. Der forekommer desuden mindre bevoksningsbælter med løvskov, hvoraf<br />
Side 34 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
den vestlige del, som grænser op til Thoruphedgårdsvej, bevares. Tørvemosen skovafdeling 689<br />
vil ikke blive berørt af råstofgravningen.<br />
De dele af skovafdelingerne 676, 689, 690 <strong>og</strong> 691, som ikke er stormfaldsramt forventes ikke på<br />
sigt at være stabile <strong>og</strong> planlægges skovet inden for de næste 3-5 år.<br />
5.7 Naturinteresse<br />
Nedenstående vurdering er fra den tekniske baggrundsrapport om vurdering af effekter på flora <strong>og</strong><br />
fauna af råstofgravning i <strong>Hellum</strong> <strong>og</strong> <strong>Siem</strong> skove udarbejdet af Limno Consult v/ Peter W. Henriksen<br />
for NCC Råstoffer A/S /14/. Det skal bemærkes at projektområdet er reduceret siden rapporten<br />
blev udarbejdet, idet ca. 8 ha rødgran i skovafdelingerne 637, 636 <strong>og</strong> 635 i den nordlige del af <strong>Hellum</strong><br />
Skov udgår. Projektets reviderede afgrænsning fremgår af figur 5-3.<br />
Figur 5-3: Projektområde, som angivet i figur 2-2, men med luftfoto som baggrundskort.<br />
Grundlaget for beskrivelser <strong>og</strong> vurderinger<br />
Skov- <strong>og</strong> <strong>Naturstyrelsen</strong> har udpeget området vest for projektområdet som habitatområde på grund<br />
af den store biol<strong>og</strong>iske kompleksitet med værdifulde biotoptyper som rene søer, højmoser, kilder<br />
<strong>og</strong> bevaringsværdige planter <strong>og</strong> dyr. Nordjyllands Amt har udpeget et stort regionalt naturområde<br />
til en økol<strong>og</strong>isk korridor, som går igennem <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove. Nordjyllands Amt har ikke kendskab<br />
til, at der foreligger detaljerede biol<strong>og</strong>iske undersøgelser i den aktuelle del af <strong>Siem</strong>-<strong>Hellum</strong><br />
<strong>Skove</strong>, men der er kendskab til eksistensen af ekstrem fattigkær.<br />
Det blev derfor besluttet at foretage et antal besigtigelser i VVM-området samt i området i en afstand<br />
af omkring 0,5 km herfra. Her blev i alt 14 af de største kær undersøgt. I alt 7 mindre biotoper,<br />
findes på Skovkortene, men blev ikke besøgt. Det skyldtes, at de enten ud fra luftfotos blev<br />
Side 35 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
skønnet at være af mindre biol<strong>og</strong>isk betydning, eller fordi de ikke kunne stedfæstes i felten. Nordjyllands<br />
Amt havde ikke registreret dem.<br />
Formålet med besigtigelserne var at få et overblik over biol<strong>og</strong>iske interesser så som beskyttede<br />
<strong>og</strong>/eller bevaringsværdige biotoptyper <strong>og</strong> tilstedeværelsen af rød- <strong>og</strong> gullistede dyr eller planter.<br />
Besigtigelserne fandt af praktiske grunde sted den 27.09.2004 samt den 20.04.05 <strong>og</strong> 27.04.05.<br />
Derfor var detaljerede botaniske undersøgelser ikke mulige, men en kvalitativ bedømmelse af kærtyperne<br />
var d<strong>og</strong> mulig særligt på baggrund af besigtigelsen i efteråret 2004.<br />
Tidspunktet var gunstigt mht. padder, som blev eftersøgt i foråret 2005. Der blev fundet frøæg af<br />
Spidssnuddet frø i ét kær, som ligger uden for projektområdet (nr. 13, se figur 5-10).<br />
Side 36 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Figur 5-4. Skovkort over del af <strong>Hellum</strong> Skov. Stiplet linie angiver afgrænsningen til habitatområdet mod vest.<br />
De røde <strong>og</strong> lyserøde arealer er fladefald henholdsvis spredt fald i forbindelse med stormen januar 2005.<br />
Side 37 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Figur 5-5. Skovkort over del af <strong>Siem</strong> Skov. De røde <strong>og</strong> lyserøde arealer er fladefald<br />
henholdsvis spredt fald i forbindelse med stormen januar 2005.<br />
Side 38 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Resultater samt vurderinger af det nuværende naturindhold<br />
<strong>Skove</strong>n i graveområdet<br />
Graveområdet fremstår som et kuperet morænelandskab. Undergrunden er næringsfattig, sandet<br />
<strong>og</strong> stenet, hvilket formentlig <strong>og</strong>så er grunden til, at området er udlagt som skov <strong>og</strong> tilplantet hovedsageligt<br />
med nåletræ. Stormfald har igennem årene (senest i 2005) betydet store spredte fald <strong>og</strong><br />
sine steder fladefald, hvilket er medvirkende til, at skoven generelt er ung.<br />
Projektområdet ligger øst for Rold Skov Habitatområdet. Dette omfatter hele Rold Skov mod vest<br />
ind i <strong>Hellum</strong> Skov indtil Tisted Hulvej, se figur 2-1, side 7. <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> er dermed sammenhængende<br />
med de landskabeligt <strong>og</strong> biol<strong>og</strong>isk meget righoldige skovområder mod vest. Udpegningsgrundlaget<br />
for Habitatområdet har bl.a. været: Næringsfattige søer <strong>og</strong> vandhuller, højmoser,<br />
overdrev <strong>og</strong> enge af forskellig type, vandløb, kilder, kær <strong>og</strong> skovtyper med aldrende bøge- <strong>og</strong><br />
egeskove på forskellig jordbund. Dertil kommer en række sjældne planter <strong>og</strong> insekter, som er tilknyttet<br />
sådanne biotoper med en betydelig udviklingstid. Biotoptyper som har haft en rivende tilbagegang<br />
i Danmark i de sidste omkring 50 år.<br />
Hektar<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Rødgran Norman Ædelgran Lærk Skovfyr Sitka Nål i alt Bøg Eg<br />
Figur 5-6: Antal hektar af træarterne i graveområderne samt de randbeplantninger, der udelades af graveområderne,<br />
jævnfør beplantningsliste /1/ <strong>og</strong> NCC /3/. Grønsøjle: Antal hektar med træarten i afdelingen. Sort søjle: Antal hektar som<br />
fældes eller stormramt.<br />
<strong>Skove</strong>n i projektområdet består primært af nåletræ. I alt ca. 78 ha (89 %) er tilplantet med Rødgran,<br />
Normangran, Ædelgran, Lærk, Skovfyr <strong>og</strong> Sitkagran. Rødgran alene udgør omkring 63 % af<br />
arealerne med nåletræ jævnfør figur 5-6 <strong>og</strong> figur 5-7. Kun samlet ca. 8 ha (9 %) er beplantet med<br />
løvskov Bøg <strong>og</strong> Eg. Omkring halvdelen af løvskoven bevares som bælter langs graveområderne.<br />
<strong>Skove</strong>n i projektområdet er generelt ung med store arealer med nåletræ, som er plantet inden for<br />
de sidste 10 – 20 år. D<strong>og</strong> findes i afdeling 651, 652, 654, 655, 656 <strong>og</strong> 688 samlet ca. 7 ha Rødgran<br />
<strong>og</strong> Sitkagran plantet i 1940´ene <strong>og</strong> 1950´erne. Der er ingen aldrene bøge i den planlagte indvindingsområde.<br />
En del mellemaldrende Lærk i bræmmen langs Tisted Hulvej i afdeling 637, 642,<br />
646 <strong>og</strong> 649 planlægges bevaret. Det samme gælder bræmmen med Bøg <strong>og</strong> Eg langs Thoruphedegårdsvej<br />
i afdeling 677, 679, 689 <strong>og</strong> 690. Bevaring af disse bræmmer er hovedårsagen til, at<br />
graveområderne ikke kommer til at dække det totale areal af de berørte afdelinger jævnfør figur 5-<br />
6. Der anvendes kemiske bekæmpelsesmidler <strong>og</strong> gødning i flere unge nåletræskulturer.<br />
Side 39 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Figur 5-7. Hyppigheder af bevoksninger i graveområderne i <strong>Hellum</strong> –<strong>og</strong> <strong>Siem</strong> <strong>Skove</strong> 2005, jævnfør<br />
bevoksningslister /1/.<br />
Træart Areal, ha Relativt, %<br />
Rødgran 55,4 62,9<br />
Ædelgran 4,6 5,2<br />
Lærk 4,5 5,1<br />
Normangran 11,1 12,6<br />
Skovfyr 1,8 2,1<br />
Sitka gran 0,8 0,9<br />
Nåletræ i alt 78,2 88,8<br />
Bøg 5,5 6,3<br />
Eg 2,8 3,2<br />
Løvtræ ialt 8,3 9,4<br />
Kær 0,6 0,7<br />
Græs, krat, blandet 0,9 1,0<br />
Total 88 100<br />
Efter stormen i 2005 blev store dele af skovene hårdt ramt af spredte fald eller fladefald. Godset<br />
anslår, at flertallet af bevoksningerne med spredte fald er så hårdt medtagne, at de er ustabile <strong>og</strong><br />
må fældes.<br />
Hele skoven er fredskov <strong>og</strong> omfattet af Skovloven. Der vil formentlig blive stillet krav om et vederlagsareal<br />
på de arealer, der ikke genskabes som skov i de efterbehandlede råstofgrave.<br />
Mindre arealer på omkring 1 ha består af mindre pletter med græs/krat.<br />
Botanik<br />
Botanikken i VVM-området er ikke tidligere undersøgt af Amtet.<br />
Det skønnes, ved besigtigelser at det næppe er sandsynligt, at der findes større botaniske seværdigheder<br />
i skoven, som er præget af tætte, intensivt drevne nåletræsbevoksninger.<br />
Skovfugle <strong>og</strong> pattedyr<br />
I Rold Skov som helhed kendes en meget artsrig fuglefauna med ynglende rovfugle som duehøg,<br />
Spurvehøg, Musvåge <strong>og</strong> Hvepsevåge samt Natugle <strong>og</strong> Skovhornugle. Skovsnepper er meget almindelige<br />
jævnfør /4/. Fuglefaunaen inden for det aktuelle indvindingsområde er præget af den<br />
massive nåletræes bevoksning <strong>og</strong> er derfor yderst sparsom. Tidligere undersøgelser viser at fuglefaunen<br />
er mere artsrig <strong>og</strong> hyppig i den vestlige del af <strong>Hellum</strong> Skov (EU-habitatsområde) pga. de<br />
karakteriske ”øer” af bøgeskov /12/.<br />
Her findes desuden en stor bestand af råvildt <strong>og</strong> kronvildt findes i en pæn bestand. Derudover findes<br />
de almindelige rovdyr som ræv, grævling, husmår, ilder, lækat <strong>og</strong> brud, jævnfør /4/.<br />
Insekter<br />
I selve graveområdet foreligger, så vidt vides, ikke undersøgelser af insektlivet. Perspektiverne for<br />
en rig insektfauna synes umiddelbart små.<br />
Side 40 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Kærene i graveområderne<br />
I graveområdet på vestsiden af Thoruphedegårdsvej er registreret i alt 7 små kær som er angivet<br />
på skovkortet. Ifølge bevoksningslisten (/1/) har de et samlet areal på ca. 0,6 ha dvs. et gennemsnitligt<br />
areal på 0,09 ha. Kærene blev overset ved besigtigelserne, bl.a. fordi de er meget vanskelige<br />
at erkende som kær ud fra luftfoto. Det synes som om, de er delvis overgroet med nåleskov <strong>og</strong><br />
af mindre biol<strong>og</strong>isk betydning. Kærene ligger i afdelingerne 651, 652, 643, 644 <strong>og</strong> 649.<br />
Kærene uden for graveområderne<br />
Inden for en afstand på ca. 0,5 km fra VVM-området er i alt 14 af de største kær med et samlet<br />
areal på 7,1 ha (middelstørrelse 0,59 ha) blevet besigtiget. Bemærk at kær nr. 10 <strong>og</strong> 12 (i alt 0,5<br />
ha) ligger uden for Lindborg Gods ejendom, se figur 5-10. De 2 kær uden for Lindenborg Gods<br />
ejendom er beskrevet, men indgår ikke i plejeplanen.<br />
De 9 mod nord er mere eller mindre indbyrdes forbundne af afvandingssystemer mens de 5 mere<br />
isolerede ligger mod vest. På kortet figur 5-10 er de betydende grøfter indtegnet, <strong>og</strong> vandstrømmens<br />
retning angivet. De fleste grøfter var tørre i april 2005, <strong>og</strong> afvandede formentlig mindre lavninger<br />
I skoven.<br />
Kærene ligger højt i terrænet <strong>og</strong> er formentlig ombr<strong>og</strong>ene dvs., at de primært tilføres vand med<br />
nedbøren, som falder direkte på dem eller i meget små oplande. De er alle ekstremfattigkær af<br />
højmosetypen. De mindre er formentlig opstået ved opvækst af tørvemos (Sphagnum sp.) i flade<br />
lavninger i terrænet, mens de større <strong>og</strong> dybere (op til omkring 3 m) er udviklet ved vækst fra bredderne<br />
med etablering af hængesæk (særligt kær nr. 1 <strong>og</strong> Tørvemosen).<br />
Floraen i de bedst bevarede rummer karakteristiske arter for højmoser <strong>og</strong> skillearter mod ekstremfattigkær.<br />
Kvaliteten af kærene er i dag stærkt svingende som følge af afvanding. N<strong>og</strong>le er stort set<br />
tørlagte, mens andre er forholdsvist intakte med højt vandspejl <strong>og</strong> en veludviklet flora <strong>og</strong> tørvedannelse<br />
d<strong>og</strong> uden tuer <strong>og</strong> høljer. I de mest afvandede kær ses tydeligt indvandring på mosefladen af<br />
kæruld <strong>og</strong> arter af græsser <strong>og</strong> star.<br />
På moseoverfladerne dominerede:<br />
• Sphagnum sp.<br />
• Hedelyng<br />
• Klokkelyng<br />
• Rosmarinlyng (nr. 1)<br />
• Tranebær<br />
• Rundbladet soldug (nr. 1 <strong>og</strong> 3)<br />
• Smalbladet Kæruld<br />
• Bukkeblad (kun nr. 4)<br />
I randzonerne dominerede:<br />
• Hedelyng<br />
• Klokkelyng<br />
• Revling (i nr. 1 <strong>og</strong> 2)<br />
• Tyttebær<br />
• Ørnebregne (nr. 1)<br />
Side 41 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Desuden var der tæt på kærene skov af især Rødgran. På mosefladerne voksede selvsåede Rødgran,<br />
Skovfyr <strong>og</strong> Birk en del steder.<br />
Vandet var ekstremt næringsfattigt <strong>og</strong> ret surt med en pH på omkring 5.<br />
Der blev observeret en del unge individer af Skubtudse <strong>og</strong> brune frøer (september 2004) samt Almindeligt<br />
firben <strong>og</strong> Stålorm (ved Langmosen).<br />
I kær nr. 13 blev den 27. april 2005 observeret ægklumper fra Brune frøer. Haletudser opdrættet i<br />
laboratoriet kunne senere (ultimo maj) bestemmes til Spidssnudet frø (Rana arvalis). Denne er<br />
særligt beskyttet jævnfør Habitatdirektivets bilag 4.<br />
Kær nr. 14 ”Tørvemosen” (Afdeling 689)<br />
Syd for Skovf<strong>og</strong>edboligen ligger en ca. 1,5 ha stor tørvemose af hængesæktypen med højmosepræg<br />
<strong>og</strong> sporadisk tendens til en mosaik af tuer <strong>og</strong> høljer. En gammel udgrøftning har sænket<br />
vandspejlet med anslået 0,5 – 1 m, hvorved den vestlige ende (ca. 1/3 af mosen) i dag er meget<br />
tør <strong>og</strong> domineret af græsser <strong>og</strong> star. Den østlige del er stadig så våd, at tørvemos dominerer<br />
sammen med en flora karakteristisk for højmoser med bl.a. tranebær, klokkelyng, hedelyng <strong>og</strong><br />
smalbladet kæruld. Tørvelagets tykkelse er i østenden omkring 2 m <strong>og</strong> i vestenden n<strong>og</strong>et mindre.<br />
Kæret har jævnfør Godset, ikke været anvendt til tørvegravning. Der var n<strong>og</strong>en indvandring på<br />
mosefladens tørreste dele af rødgran, fyr <strong>og</strong> birk.<br />
Figur 5-8: Afløbsgrøften fra Tørvemosen. Vandspejlet<br />
er sænket med omkring 1 m, men kan nemt<br />
genskabes med et stigbord eller en simpel tærskel.<br />
Der var ved besigtigelsen i april ikke åbent vand bortset fra n<strong>og</strong>le ganske få kvadratmeter ved afløbsgrøften.<br />
Der var ingen vandføring i april. Ved besigtigelsen i september 2004 blev i randzonen<br />
observeret 5 – 10 unge individer af skrubtudse <strong>og</strong> brun frø (arten af brune frøer kunne ikke fastslås<br />
på de unge dyr). Der kunne ikke observeres ynglende dyr eller æg i det sparsomme åbne vand i<br />
april, hvorfor det er sandsynligt, at her var tale om fouragerende dyr klækket i andre mere egnede<br />
Side 42 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
ynglevandhuller i nærheden, sandsynligvis kær nr. 13. I randzonen blev desuden set enkelte individer<br />
af almindeligt firben.<br />
Kær nr. 1 (Afdeling 634)<br />
Den største af den nordlige mosaik af 9 kær. Areal ca. 1 ha Kæret er tæt omkranset af ca. 20 årig<br />
rødgran. Den modtager vand via grøfter fra vest <strong>og</strong> syd, men holdes ret tør af et afløb mod øst.<br />
Dette holder vandspejlet 0,5 – 1 m under det oprindelige niveau, hvilket har betydet, at kæret i dag<br />
er uden åbne vandspejl <strong>og</strong> har opvækst af græsser, star <strong>og</strong> hedelyng på næsten hele mosefladen.<br />
Denne domineres d<strong>og</strong> stadig af tørvemos, <strong>og</strong> på de vådeste steder vokser bl.a. rosmarinlyng,<br />
klokkelyng, revling <strong>og</strong> rundbladet soldug.<br />
Her er ingen ynglemuligheder for padder i dag. I randområdet ses almindeligt firben.<br />
Kær nr. 2 (Afdeling 661)<br />
Tørvemose med et areal på omkring 0,1 ha Ret fugtig særlig i midten, hvor der er en lille veludviklet<br />
flade med tørvemos. Hist <strong>og</strong> her er birk <strong>og</strong> nåletræer ved at indvandre.<br />
Kær nr. 3 (Afdeling 660)<br />
Tørvemose med et areal på ca. 0,1 ha Stadig ret våd med veludviklet tørvemosflade i midten. Her<br />
voksede bl.a. rundbladet soldug. Ingen åbne vandspejl.<br />
Kær nr. 4. (Afdeling 625)<br />
Tørvemosen på ca. 0,1 ha modtager meget vand via grøft fra kær nr. 5. I april var der fortsat et lille<br />
åbent vandspejl i kæret (ca. 20 m 2 ) <strong>og</strong> en lille vandføring (< 1 l/s) i grøften. Her fandtes larver af<br />
slørvingen Nemuora sp, stikmyg (Culex sp.) samt små vandbiller <strong>og</strong> deres larver ( Acilius sp. <strong>og</strong><br />
Helodes sp.). Alle ret almindelige insekter, hvoraf en del kendes fra sommerudtørrende rene vandhuller<br />
<strong>og</strong> små vandløb.<br />
Der var ingen padder eller æg.<br />
Kær nr. 5. (Afdeling 625)<br />
Tidligere tørvemose på ca. 0,4 ha effektivt afvandet sådan, at mosefladen i dag er så tør at tørvemosser<br />
kun forekommer sporadisk. Mosefladen domineres af græsser <strong>og</strong> star. Kun et lille åbent<br />
vandspejl på 10 m 2 , hvor afvandingskanalen starter. Ingen padder set.<br />
Kær nr. 6. (Afdeling 634)<br />
Tørlagt tørvemose på omkring 0,2 ha Som kær nr. 5, men under tilgroning med rødgran. Lidt vand<br />
i afvandingskanal. Ingen padder men smådyr som i kær nr. 4 plus den almindelige vårflue Limnephilus<br />
stigma.<br />
Kær nr. 7. (Afdeling 633)<br />
Tidligere tørvemose på ca. 0,5 ha, der i lighed med nr. 5 <strong>og</strong> 6 er effektivt udgrøftet <strong>og</strong> tørlagt. Domineres<br />
af græsser <strong>og</strong> star. Lidt vand i afvandingskanalen. Ingen padder. Ret tilgroet med 10 – 15<br />
årig rødgran.<br />
Kær nr. 8. (Afdeling 660)<br />
Ret våd tørvemose på ca. 0,4 ha Vandstanden er sænket, men der er en veludviklet sphagnumflade<br />
med kæruld I midten. Ret store arealer langs siderne mest med græsser/star. En randzone på<br />
omkring 0,2 ha er afvandet via grøft mod øst. Midt I kæret er sandsynligvis et sølehul anvendt af<br />
kronvildt.<br />
Kær nr. 9. (Afdeling 660)<br />
Lille kær på omkring 0,1 ha med god spagnumflade I midten. N<strong>og</strong>et påvirket af afvanding via grøft<br />
<strong>og</strong> en del græsser/star. Forbundet med kær nr. 8 via grøft, som var tør i april.<br />
Side 43 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Kær nr. 10. (uden for Lindenborg Gods ejendom)<br />
Tørvemose på ca. 0,2 ha beliggende sydvest for VVM-området. I de centrale dele findes stadig en<br />
intakt moseflade med tørvemos, men den er n<strong>og</strong>et udtørret i randområdet, som domineres af<br />
græsser. Kæret er kun lidt påvirket af tilgroning. Afløb ikke fundet.<br />
Kær nr. 11. (Afdeling 613/611)<br />
Vældagtigt aflangt kær/vandhul på ca. 1 ha i dalen mellem kær nr. 10 <strong>og</strong> Langmosen.<br />
Der var et åbent vandspejl på omkring 200 m 2 den 20.04.05, men lille vanddybde på 10 – 20 cm.<br />
Ved besigtigelse den 27.04.05 var vandstanden allerede faldet 10 cm. Grundig eftersøgning gav<br />
ingen padder eller æg. Det er sandsynligt, at lokaliteten udtørrer før haletudser kan nå at forvandle<br />
sig til landlevende padder.<br />
Kær nr. 12. (uden for Lindenborg Gods ejendom)<br />
Rektangulært kær på omkring 0,3 ha, ret fugtigt med en del sphagnum, men domineret af tuedannende<br />
græsser <strong>og</strong> star. Afløbsløs <strong>og</strong> vandstand er derfor styret af naturgivne forhold.<br />
Kær nr. 13. (Afdeling 655)<br />
Tørvemose på ca. 0,4 ha. Meget våd <strong>og</strong> vanddækket på ca. 1/3 af arealet med vanddybde på op til<br />
omkring 0,5 m ved undersøgelsen den 27.04.05. Mosefladen var domineret af sphagnum med<br />
lysesiv <strong>og</strong> græs/star her <strong>og</strong> der. En del unge birk var på vej midt på mosefladen. Desuden lå en del<br />
stormfældede rødgraner ind over kæret.<br />
I vandet blev fundet larver af guldsmed (Aeschna sp.), stikmyg (Culex sp.), vårfluer (Limnephilus<br />
stigma) <strong>og</strong> voksne rygsvømmere, bugsvømmere <strong>og</strong> vandkalve. Desuden blev ved grundig eftersøgning<br />
fundet 31 ægklumper af But –eller Spidssnuddet frø. N<strong>og</strong>le var lagt for 1 – 2 uger siden<br />
med næsten svømmefærdige haletudser, andre var helt friske <strong>og</strong> lagt få dage forinden.<br />
En lille portion æg blev hjemtaget <strong>og</strong> klækket <strong>og</strong> haletudser opdrættet frem til ultimo maj, hvor<br />
artsbestemmels fandt sted. Der viste sig at være tale om Spidssnudet frø (Rana arvalis).<br />
Figur 5-9: En større sammenhængende ægmasse lagt af flere spidssnudede frøer i kær nr. 13.<br />
Side 44 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Figur 5-10: Oversigtskort med angivelse af de nummererede kær<br />
Side 45 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Naturforvaltning i et integreret råstof -<strong>og</strong> naturprojekt<br />
Generelt<br />
Det skitserede projekt er fremkommet, fordi der er et ønsket om at kapitalisere <strong>og</strong> udnytte råstofforekomsterne<br />
i områderne. Der er samtidig ønske om ikke bare at bevare et højt naturindhold, men<br />
om at fremme områdets samlede biol<strong>og</strong>iske mangfoldighed. I det efterbehandlede område kan der<br />
skabes levesteder for organismer med akvatisk livsstadie <strong>og</strong> krav om lysåben biotop. Derved vil<br />
effekten af den udlagte økol<strong>og</strong>iske korridor blive mangedoblet i forhold til den nuværende situation,<br />
hvor et dybt bælte af stedsegrønt i monokultur udgør en uheldig barriere for spredningen af en lang<br />
række dyr <strong>og</strong> planter.<br />
Skovarealet, som mistes ved råstofgravning, rummer et meget lille naturindhold, <strong>og</strong> en stor del af<br />
det ville alligevel skulle fældes på grund af stormskader. <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> adskiller sig således<br />
fra Habitatområdet mod vest ved at mangle den variation <strong>og</strong> det naturindhold, som netop har<br />
været grundlaget for at trække grænsen for Habitatområdet langs Tisted Hulvej, jævnfør skovkort<br />
figur 5-4.<br />
Naturinteresserne i de nære omgivelser knytter sig til 12 kær på samlet omkring 7,1 ha, som ligger<br />
umiddelbart uden for graveområderne. De trues derfor ikke direkte af gravningen. Kun meget små<br />
overgroede kær med et samlet areal på omkring 0,6 ha findes i selve det vestlige graveområde.<br />
Ingen af disse er registrerede af Nordjyllands Amt som beskyttede efter naturbeskyttelsesloven §3.<br />
Gravning til 10 – 15 m under det nuværende terrænniveau kan imidlertid teoretisk påvirke vandsspejlet<br />
i de kær, der ligger nær graveområdet bl.a. den store Tørvemosen. Dette afhænger af,<br />
hvorvidt kærene har permeabel bund, <strong>og</strong>/eller om de afhængige af afstrømning fra oplande i graveområderne,<br />
se afsnit 5.8. Men da de er beliggende højt i terrænet er det naturgivet, at de er tætte<br />
i bunden <strong>og</strong> primært modtager det regnvand der falder direkte på dem, hvilket bl.a. er dokumenteret<br />
ved en prøveboring gennemført den 27.04.05 (i kær nr. 1), hvor der kan ses et tæt lag reduceret<br />
ler under op til ca. 3 m tørv. Kærene kan derfor bevares selvom der graves grus i indvindingsområdet.<br />
Det integrerede projekt indebærer, at vandstanden føres tilbage til det oprindelige i de kær, som er<br />
udgrøftede, men d<strong>og</strong> under hensyntagen til, at det ikke overdrives så resultatet bliver søer eller<br />
den omkringliggende skov bliver skadet af våd jordbund. Der vil derfor blive iværksat en styret opstemning,<br />
således at vandstanden netop bliver sådan, at mosefladerne bliver våde <strong>og</strong> enkelte åbne<br />
vandspejl opstår i de laveste dele samt at den omkringliggende skov ikke bliver våd.<br />
Herved sikres sphagnumfladerne med deres karakteristiske flora, <strong>og</strong> padder kan få ynglemuligheder<br />
i partierne med åbent vand. Der vil kunne sikres i alt 7,1 ha sphagnummoser <strong>og</strong> i alt 3,3 ha,<br />
som i dag er ødelagte af afvanding, vil kunne genskabes.<br />
<strong>Skove</strong>ne<br />
<strong>Skove</strong>ne i det ansøgte graveområde har en historik <strong>og</strong> driftsform som betyder, at de næppe rummer<br />
bevaringsværdige naturværdier. Omkring 78 ha (89 %) af skoven består af ungt eller mellemaldrende<br />
nåletræ <strong>og</strong> flere steder gødes <strong>og</strong> sprøjtes. Her er plante <strong>og</strong> dyrelivet fattigt. De omkring 8<br />
ha (9 %) med bøg <strong>og</strong> eg er ligeledes mellemaldrende. En oversigt over bevoksningerne ses i tabellen,<br />
figur 5-7.<br />
De nye skove planlægges at blive en sammensætning med løvtræ som især eg samt skovfyr<br />
(skovudviklingstype 23 /8/), der vil kunne udvikle sig til lysåbne skovtyper (egekrat) med en artsrig<br />
urteflora <strong>og</strong> insektfauna. Over tid forventes indvandring af selvsåere som birk, tørn, alm. røn m.fl.<br />
Der etableres den ovennævnte skovtype på samlet omkring 40 % af råstofgravene (plus det bevarede<br />
areal på omkring 4 ha) svarende til i alt omkring 38 ha jævnfør tabellen, figur 5-11. Der mi-<br />
Side 46 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
stes omkring 5 ha ud af de oprindeligt 8 ha, hvorfor der opnås en nettotilvækst i løvskovsarealet på<br />
omkring 33 ha.<br />
Figur 5-11: Oversigt over udviklingen i graveområdets naturtyper. Data fra figur 5-7. *Løvskov eller lys skov med primært<br />
Eg <strong>og</strong> Skovfyr. **De 7,1 ha af kærene ligger uden for graveområdet.<br />
Naturtype Før projektet, ha Bevares, ha Netto efter<br />
Projekt, ha<br />
Nåleskov 78,2 8,2 8,2<br />
*Løvskov 8,3 3,0 35+3 =38<br />
Græs, krat mv. 1<br />
0<br />
Hede 0<br />
0<br />
38,8<br />
**Kær 0,6 0 3 (+7,1 udenfor)<br />
Total afrundet 88 11 88<br />
Skovtypen er generelt attraktiv for fugle <strong>og</strong> pattedyr, som forventes at kunne opnå en betydeligt<br />
større individtæthed <strong>og</strong> artsdiversitet sammenlignet med nåleskoven.<br />
Også bestandene af krybdyr <strong>og</strong> padder (herunder den rødlistede Spidssnudede frø) vil kunne trives<br />
betydeligt bedre i de mere varierede <strong>og</strong> lysåbne omgivelser.<br />
Der vil formentlig forekomme indvandring af selvsåede Rødgran, Sitkagran m.fl. Over tid kan det<br />
blive nødvendigt at foretage rydning af disse, hvis de udgør et problem for udviklingen af de ønskede<br />
naturtyper.<br />
Kærene<br />
I den vestlige del af VVM-området findes i alt 7 stk. små kær, som efter luftfotos <strong>og</strong> besigtigelser i<br />
felten vurderes at være af lille betydning for områdets naturindhold. Deres samlede areal var omkring<br />
0,6 ha jævnfør bevoksningslisten, figur 5-7.<br />
Uden for VVM-området findes derimod en række moser/kær af stor betydning. De 14 undersøgte<br />
var alle beliggende nærmere end omkring 0,5 km fra VVM-området. De var alle af typen fattigkær<br />
(ekstrem fattigkær) med en størrelse varierende fra omkring 0,1 ha til 2,5 ha, med et total areal på<br />
omkring 7,1 ha jævnfør tabel, figur 5-11. De var opbygget af Sphagnumtørv igennem et langt<br />
tidsperspektiv, <strong>og</strong> fremstår i dag som tørvemoser.<br />
Grundet årstiden kunne der kun gives et kvalitativt skøn for floraens sammensætning, men den var<br />
karakteristisk for højmoser <strong>og</strong> fattigkær med skillearter mod ekstremfattigkær. Sphagnum sp. dominerede<br />
med hyppige indslag af arter som: Hedelyng, Klokkelyng, Rosmarinlyng, Revling, Tranebær,<br />
Rundbladet soldug <strong>og</strong> Smalbladet kæruld.<br />
Af de 12 kær var de 8 stærkt påvirkede af afvanding igennem et udbygget system af kanaler. Typisk<br />
var der kun tilpas fugtighed tilbage på mindre arealer for en karakteristisk kærvegetation,<br />
mens græsser, star <strong>og</strong> træer indvandrede på de tørrere dele. Samlet omkring 3,4 ha ( ca. 45 %)<br />
var så påvirkede af afvanding, at de var ved at forsvinde.<br />
Kun 1 kær havde et åbent vandspejl. Her blev der fundet ynglende Spidssnudet frø.<br />
Side 47 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Figur 5-12: Kær nr. 13 var ikke afvandet, <strong>og</strong> her var åbne<br />
vandspejl med æg fra Spidssnudet frø<br />
I kærenes lysåbne omgivelser blev flere steder fundet unge Skrubtudser <strong>og</strong> brune frøer samt Almindeligt<br />
firben <strong>og</strong> Stålorm.<br />
Sådanne fattigkær er gået meget kraftigt tilbage i Danmark ved afvanding <strong>og</strong> tørvegravning i de<br />
sidste 50 - 100 år. Interessen for at bevare <strong>og</strong> restaurere de tilbageværende er derfor stor. En del<br />
af udpegningsgrundlaget for Habitatområdet i Rold Skov mod vest har da <strong>og</strong>så netop været tilstedeværelsen<br />
af fattigkær herunder tørvemoser.<br />
Et integreret råstof –<strong>og</strong> naturprojekt skal derfor ses i sammenhæng med Habitatområdet mod vest,<br />
som netop er ret rigt på fattigkær. Projektet giver derfor mulighed for restaurering af de 12 kær,<br />
sådan at arter fra bl.a. Habitatområdet kan spredes ind i de nye biotoper.<br />
Der er mulighed/behov for at hæve vandspejlet i 10 af de 12 kær. Desuden er der behov for at fælde<br />
invaderende træer på mosefladerne i de fleste. Som det fremgår af tabel (figur 5-13), kan der<br />
opnås en betydelig fremgang i kærarealet på de 3,3 ha, som er påvirket af afvanding. De 0,6 ha<br />
kær der mistes i graveområdet kompenseres herved.<br />
Det vurderes, at de fleste af kærene kan opnå længerevarende åbne vandspejl, sådan at bl.a.<br />
Spidssnudet frø kan anvende dem til yngleområder. Herved er der mulighed for, at arten kan opnå<br />
stor fremgang i området sammen med andre padder.<br />
Restaureringen af kærene vil blive påbegyndt samtidig med start af gravearbejdet, sådan at disse<br />
kan bidrage med erstatningsbiotoper fra første gravedag.<br />
Side 48 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Figur 5-13: Samlet oversigt over tilstanden <strong>og</strong> anbefalinger til naturpleje i de 14 kær nær projekt-området, inkl. kær 10 <strong>og</strong><br />
12. Se kort, figur 5-10. • : Af lille betydning, •• : Moderat betydning. ••• : Stor betydning.<br />
Kær nr. Areal<br />
Total<br />
ha<br />
Tørve-<br />
mosen<br />
Areal<br />
udtørret<br />
ha<br />
Generelt<br />
påvirket af<br />
afvanding<br />
Tilgroet med<br />
træer/<br />
behov fældning<br />
Behov for at<br />
hæve vandspejlet<br />
2,5 1,0 •• Lidt ••<br />
1 1,0 0,5 ••• Ingen •••<br />
2 0,1 0 •• Lidt •••<br />
3 0,4 0 • N<strong>og</strong>en ••<br />
4 0,1 0,1 ••• N<strong>og</strong>en •••<br />
5 0,4 0,4 ••• Ingen •••<br />
6 0,2 0,2 ••• N<strong>og</strong>en •••<br />
7 0,5 0,5 ••• N<strong>og</strong>en •••<br />
8 0,4 0 • Lidt •<br />
9 0,1 0,1 ••• Ingen •••<br />
10 0,2 0,1 Lidt Afløbsløs<br />
11 1,0 0,5 ••• Ingen •••<br />
12 0,3 0 N<strong>og</strong>en Afløbsløs<br />
13 0,4 0 N<strong>og</strong>en Afløbsløs<br />
Total 7,6 3,4<br />
Lindenborgs<br />
arealer<br />
7,1 3,3<br />
Insektlivet blev ikke undersøgt, men det vurderes, at der er mulighed for en stor artsrigdom tilknyttet<br />
kærene.<br />
Moser/kær på mere end 2500 m 2 er omfattet af naturbeskyttelseslovens paragraf 3. Sådanne<br />
småbiotoper, som er beliggende i fredskov er beskyttet uanset størrelse i henhold til Skovloven.<br />
Det betyder, at kærene er beskyttede <strong>og</strong> ikke kan ændres uden dispensation fra myndighederne.<br />
I det efterbehandlede råstofområde kommer bunden til at ligge minimum 10 m højere end grundvandspejlet.<br />
Der planlægges etableret lavere fugtige partier med stedvis blankt vand, skiftende<br />
med mere tørre ved at variere bundens beliggenhed. Egentlige kær vil formentlig ikke kunne opstå<br />
af sig selv med mindre der findes naturlige lerlag. Hvis der ikke findes naturligt vandstandsende lag<br />
i bunden af råstofgravene, etableres kær ved udlægning af lermembraner i udgravede fordybninger.<br />
Moræneler findes i området, <strong>og</strong> vil successivt kunne udlægges i lavere dele af gravene efterhånden<br />
som gravefronten flytter sig, <strong>og</strong> overskydende ler alligevel skal transporteres væk.<br />
Det planlægges at etablere omkring 10 kær i alt med et areal på ca. 2.000 m 2 pr. kær. D.v.s. et<br />
samlet areal på omkring 2 - 3 ha De udformes som ”dybe tallerkner” med en største dybde på omkring<br />
0,5 - 1 m, jævnfør /2/. Indvandring af sphagnummos <strong>og</strong> udvikling mod egentlige tørvemoser<br />
vil kunne foregå over en meget lang tidshorisont. I de første mange år vil kolonisering formentlig<br />
ske med højere planter, som i løbet af få år kan etablere samfund af arter tilpasset fattig bund. Den<br />
naturlige succession vil herefter forløbe i et langsomt tempo grundet de næringsfattige betingelser.<br />
Overdrev, eng <strong>og</strong> hede<br />
Bortset fra smalle bræmmer langs n<strong>og</strong>le af kærene, (særligt ved nr. 1) fandtes der ikke hede eller<br />
hedelignende biotoper i VVM-området. Deres samlede areal var < 1 ha.<br />
Side 49 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Der skitseres i efterbehandlingsplanen et projekt, hvor de efterbehandlede grusgrave kommer til at<br />
fremstå med en mosaik af løvskove fattigkær, overdrev <strong>og</strong> hede. Der planlægges skov på i alt omkring<br />
38 ha, hvorfor der (excl. 3 ha kær) bliver plads til omkring 39 ha hede/overdrev jævnfør tabel,<br />
figur 5-11. De etableres f.eks. ved at udlægge lyngris med modne frø i efteråret jævnfør /2/.<br />
Samlet vurdering<br />
<strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skov er sammenhængende med de landskabeligt <strong>og</strong> biol<strong>og</strong>isk meget righoldige<br />
skovområder mod vest, som udgør Rold Skov Habitatområdet. Udpegnings-grundlaget for Habitatområdet<br />
har bl.a. været en lang række typer af biotoper <strong>og</strong> skov med en række sjældne planter <strong>og</strong><br />
insekter, som er tilknyttet sådanne biotoper. Biotoptyper som har haft en rivende tilbagegang i<br />
Danmark i de sidste omkring 50 år.<br />
Skovarealerne i området er på ca. 1300 ha. Selve graveområderne for råstoffer udgør ca. 83 ha<br />
(44 ha i vest <strong>og</strong> 39 ha i øst) svarende til ca. 6 % af skoven, se afgrænsning på skovkort, figur 5-4<br />
<strong>og</strong> figur 5-5. Når den del af <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> Skov som er råstofområde ikke er medtaget i habitatområdet,<br />
så skyldes det, at disse ikke rummer de sjældne <strong>og</strong> beskyttede naturtyper som berettiger<br />
til en udpegning. Den del af skoven er domineret af monokulturer af intensivt drevet ung eller mellemaldrende<br />
nåletræ.<br />
Imidlertid findes uden for råstofområdet bevaringsværdige <strong>og</strong> beskyttede kær mod syd <strong>og</strong> nord.<br />
Her er en karakteristisk flora tilknyttet fattigkær <strong>og</strong> i et kær yngler Spidssnudet frø som er særligt<br />
beskyttet i habitatsdirektivet.<br />
Det vurderes, at tabet af naturværdier er minimalt i graveområderne, men at der er væsentlige<br />
værdier at beskytte <strong>og</strong> forbedre umiddelbart uden for. Det konkluderes i 5.8, at der ikke sker en<br />
negativ påvirkning på områderne omkring, -herunder habitatområdet-, i form af ændringer i vandbalancen<br />
mv.<br />
Skov<br />
Der forsvinder i gravefasens periode omkring 71 ha nåleskov ud af oprindeligt 78 ha, <strong>og</strong> ud af omkring<br />
8 ha løvskov forsvinder omkring de 5 ha jævnfør tabel, figur 5-11. I det efterbehandlede råstofområde<br />
plantes ny lys ”løvskovtype”, som beskrevet af Skov <strong>og</strong> <strong>Naturstyrelsen</strong>, som en skovudviklingstype<br />
23 på omkring 38 ha. Efter projektet vil der således restere omkring 8 ha med nåleskov.<br />
Fattigkær<br />
Det skitserede projekt vil allerede i forbindelse med opstart af gravearbejdet integrere naturpleje i<br />
12 fattigkær, hvor disse forbedres ved at hæve vandstanden <strong>og</strong> fælde invaderende træer. Herved<br />
genoprettes omkring 3,3 ha afvandede eller tilgroede fattigkær, som ligger i tilknytning til de ca. 3,8<br />
ha, der er rimeligt intakte (i alt 7,1 ha kær).<br />
I løbet af råstofgravefasen forsvinder omkring 0,6 ha nødlidende kær i det vestlige graveområde,<br />
men det opvejes af, at der i de efterbehandlede grusgrave etableres op til 3 ha nye kær. Det vil<br />
sige en nettotilvækst på afrundet omkring (3 + 3,3) – 0,6 ha = knap 6 ha kær, som desuden er af<br />
en væsentligt bedre kvalitet sammenlignet med de små <strong>og</strong> meget skyggede kær, der forsvinder.<br />
Efter projektet findes dermed i alt omkring 10 ha fattigkær.<br />
Side 50 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Areal hektar<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Før projekt<br />
Efter projekt<br />
**Kær Løvskov* Hede Nåleskov<br />
Figur 5-14. Oversigt over udviklingen i skov – <strong>og</strong> biotoptyper i forbindelse med et integreret råstof -<br />
<strong>og</strong> naturprojekt i <strong>Siem</strong>-<strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong>. *Lysåben løvskov med indslag af Skovfyr. **I kærarealet er<br />
medtaget de 7,6 ha uden for graveområdet.<br />
Overdrev, eng <strong>og</strong> hede<br />
Der er ingen hede tilbage i området. Ved efterbehandlingen af grusgravene skabes omkring 39 ha<br />
hede/overdrev i mosaik med de ovenfor nævnte kær <strong>og</strong> løvskove jævnfør /5/.<br />
Det vurderes, at arter fra omgivelserne, herunder ikke mindst habitatområdet, vil kunne indvandre<br />
over tid <strong>og</strong> etablere sig i området. Det vides fra andre undersøgelser, at en række plante <strong>og</strong> –<br />
dyrearter kan kolonisere jomfruelige områder i løbet af få år jævnfør /5/ <strong>og</strong> /6/. Det gælder bl.a.<br />
padderne, som findes i området.<br />
Området vil desuden kunne fungere som spredningsvej for arterne mod øst til naturområder her<br />
(økol<strong>og</strong>iske korridor).<br />
5.8 Friluftsliv<br />
Der er ikke foretaget konkrete undersøgelser af friluftslivet i skoven.<br />
Friluftsliv er defineret i Natur- <strong>og</strong> Miljøpolitisk Redegørelse 1999, Miljø- <strong>og</strong> Energiministeriet, Kap.<br />
31: ”Betegnelsen friluftsliv bruges især om en lang række menneskelige aktiviteter, der foregår i<br />
fritiden udenfor hjemmet, arbejdspladsen <strong>og</strong> sportspladsen, <strong>og</strong> som vælges af lyst”.<br />
Af ”Holdninger <strong>og</strong> ønsker til Danmarks natur – Nordjylland <strong>og</strong> hele landet”, Arbejdsrapport nr. 45,<br />
Skov & Landskab (FSL), fremgår at gåture var den mest populære friluftsaktivitet for 65 % af befolkningen<br />
i Nordjylland. Resultaterne er baseret på en landsdækkende spørgeskemaundersøgelse<br />
i 2002.<br />
I private skove skal offentligheden kunne færdes frit ad veje <strong>og</strong> stier fra kl. 7.00 til solnedgang.<br />
Side 51 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Da gravningen foregår løbende i etaper på ca. 10 ha., vurderes projektet ikke at udgøre en egentlig<br />
begrænsning for besøgende i skoven i graveperioden.<br />
Når man, på stier eller skovveje, passerer det aktive graveområde vil man få indblik i hvorledes<br />
råstofgravning foregår. Det aktive graveområde vil til enhver tid kun udgøre ca. 1/8 af det samlede<br />
foreslåede areal. Efterbehandlingen foregår løbende. Dvs. det resterende areal på ca. 70 ha enten<br />
er efterbehandlet jf. efterbehandlingsplanen, eller ikke udgravet skovområde, hvortil der er offentlig<br />
adgang.<br />
Befolkningen sikres adgang til det efterbehandlede grusgravsområde ved etablering af skovveje <strong>og</strong><br />
stier. Det vurderes, at befolkningens muligheder for naturoplevelser forbedres i de efterbehandlede<br />
naturområder.<br />
5.9 Grundvand <strong>og</strong> vådområder<br />
Nedenstående vurdering er baseret på den tekniske baggrundsrapport ”Geol<strong>og</strong>i, hydrol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> vådområder<br />
<strong>Hellum</strong> <strong>og</strong> <strong>Siem</strong> <strong>Skove</strong>” udarbejdet af KANmiljø v/Kurt Ambo /13/.<br />
Grundvand<br />
Med udgangspunkt i boredata fra Jupiter databasen er der optegnet et kort over vandspejlet i de<br />
kvartære sandaflejringer, se kort figur 5-15. Til optegnelsen er udelukkende anvendt boringer, som<br />
er filtersat i de øvre sandlag, <strong>og</strong> alle benyttede boringer har frit vandspejl.<br />
På grund af et begrænset antal boringer er koten til vandspejlet bestemt usikkert, men der er d<strong>og</strong><br />
en god konsistens i pejlingerne. Grundvandsspejlet ligger højt, omkring kote + 50 m centralt i skoven<br />
udenfor graveområdet. Herfra falder grundvandspejlet i alle retninger. I graveområdet træffes<br />
grundvandsspejlet omkring kote + 30 til +35 m, <strong>og</strong> den umættede sandmægtighed udgør ca. 15 –<br />
30 m.<br />
Prøveboringer i skoven i forbindelse med kortlægningen af sand/grusforekomsten har ikke gennemboret<br />
sandet eller nået grundvandsspejlet.<br />
Grundvandsspejlet vil ikke blive påvirket af den planlagte råstofgravning.<br />
Når geol<strong>og</strong>iske lag, der ligger over et grundvandsmagasin, fjernes er det normalt opfattelsen, at<br />
beskyttelsen af magasinet forringes. I dette tilfælde er forringelsen d<strong>og</strong> minimal, idet der ikke må<br />
spredes miljøfremmede stoffer i forbindelse med grusproduktionen.<br />
Råstoftilladelsen vil angive vilkår for at sikre en forsvarlig brændstofhåndtering. Endvidere er der<br />
forbud imod at modtage jord i grusgraven, <strong>og</strong> der skal træffes effektive foranstaltninger, der forhindrer<br />
forurening af området.<br />
Risikoen for at forurene grundvandet er minimal så længe de krav <strong>og</strong> reguleringer, der vil blive<br />
stillet, bliver overholdt.<br />
Side 52 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Figur 5-15. Grundvandsspejlet koté angivet i meter.<br />
Modeller for geol<strong>og</strong>isk opbygning af moser<br />
Der er to mulige geol<strong>og</strong>iske hovedtyper af moser karakteriseret ved den geol<strong>og</strong>iske opbygning<br />
som beskrevet i det følgende. Begge typer forudsætter, at mosens bund ligger over grundvandsspejlet<br />
i det underliggende grus.<br />
Type 1. Mosen ligger direkte på sand<br />
Type 1 er vist på figur 5-16. I denne situation modtager mosen kun vand fra nedbøren (N), idet den<br />
nedbør, der falder udenfor mosen bliver til nettoinfiltration (I) til grundvandet. Der er ingen vandret<br />
tilstrømning fra overfladisk tilstrømning til mosen på grund af sandets høje infiltrationskapacitet.<br />
Mosen mister vand ved fordampning <strong>og</strong> evapotranspiration (E), dræning (D), <strong>og</strong> ved nedsivning til<br />
grundvandsmagasinet gennem en umættet zone (G).<br />
Vandbalancen for en Type 1 mose er<br />
N - E = D + G<br />
En grusgravning til mosens kant vil ikke påvirke n<strong>og</strong>en af leddene i mosens vandbalance. Nettoinfiltrationen<br />
I til grundvandet i graveområdet vil øges på grund af fjernelse af overjord <strong>og</strong> vegetation.<br />
Side 53 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Type 2. Mosen ligger på ler.<br />
Figur 5-16. Type 1 mose, geol<strong>og</strong>isk opbygning.<br />
Type 2 mosen er vist på figur 5-17. Mosen er beliggende på ler. Leret betyder, at der kan være et<br />
bidrag af overfladisk tilstrømning (O) til mosen. Dette bidrag, som i den uberørte tilstand må formodes<br />
at være lille på grund af bevoksning, forsvinder i det omfang leret fjernes. Vandbalancen for<br />
en Type 2 mose er<br />
N – E – O = D + G<br />
Nettotilgangen reduceres altså med en del af O i forhold til en Type 1 mose, når der fjernes lerdække.<br />
Til gengæld vil nedsivningen til grundvandet øges væsentligt i områder, hvor leret er bortgravet.<br />
Der kan forekomme kombinationer af Type 1 <strong>og</strong> 2, hvor en del af mosen eller det top<strong>og</strong>rafiske<br />
opland er ler, <strong>og</strong> resten sand.<br />
Figur 5-17. Type 2 mose, geol<strong>og</strong>isk opbygning.<br />
Side 54 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Beskrivelse af vådområdernes geol<strong>og</strong>i<br />
Georadarundersøgelserne viser stor penetrationsdybde (12 – 30 m), hvilket bekræfter at der er<br />
begrænset eller ingen lerholdig overjord. En korrelation mellem resultaterne fra boringer <strong>og</strong> prøvegravninger<br />
med resultaterne fra georadarprofilerne har givet som resultat, at en penetration på 17<br />
m eller mere kan tages som tegn på manglende overjord. De områder, hvor der på denne måde er<br />
konstateret manglende er vist på kort, figur 5-18 sammen med top<strong>og</strong>rafiske oplande for udvalgte<br />
moseområder. Det top<strong>og</strong>rafiske opland til den mindre mose vest for Tørvemosen <strong>og</strong> umiddelbart<br />
vest for gravefronten er beliggende på overjord.<br />
I <strong>og</strong> omkring graveområderne findes et antal moser, som næsten alle drænes via gravede grøfter.<br />
På grund af disse mosers begrænsede størrelse <strong>og</strong> den forventede dybde til grundvandsspejlet må<br />
det forventes at moserne har hængende vandspejl båret oppe af lavpermeable lag af nedskylsmateriale<br />
(ler, silt) <strong>og</strong> gytje. Da moserne således ikke forventes at have kontakt til grundvand <strong>og</strong> gravningen<br />
vil foregå tørt, vil gravningen have en begrænset effekt på mosernes hydrol<strong>og</strong>i.<br />
Figur 5-18. Top<strong>og</strong>rafiske oplande for moser <strong>og</strong> områder med få cm muld <strong>og</strong> overjord (
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Foranstaltninger til bevaring af vådområdernes nuværende tilstand<br />
Grusgravningen vil blive tilrettelagt på en sådan måde, at moserne uden for råstofområdet ikke<br />
berøres. Da moserne er drænede <strong>og</strong> har været det i årtier, er mosernes nuværende tilstand præget<br />
af denne dræning. Vandstanden kan derfor hæves ved fjerne reducere dræningen.<br />
For Langmosen gælder, at det top<strong>og</strong>rafiske opland er adskilt fra det planlagte graveområde <strong>og</strong><br />
samtidig er afstanden til Langmosen fra en kommende gravefront relativt stor (ca. 500 m). Derfor<br />
vil gravningen ikke påvirke Langmosens tilstand.<br />
For de mindre moser i den nordlige del af graveområdet, gælder at de ligger uden for råstofområdet<br />
<strong>og</strong> kun meget lille del af det top<strong>og</strong>rafiske opland berøres. Disse moser vil derfor ikke blive berørt<br />
af gravningen.<br />
Den mindre mose vest for råstofområdet (nr.12, figur 5-19) har et top<strong>og</strong>rafisk opland, som ligger<br />
uden for råstofområdet <strong>og</strong> mosens tilstand vil derfor ikke blive påvirket af råstofindvinding.<br />
Side 56 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
5.10 Tørvemosen, hydrol<strong>og</strong>iske forhold<br />
Tørvemosen er beliggende centralt i råstofområdet, se figur 5-19.<br />
Mosen er en Type 2 (helt eller delvis på ler) vil blive berørt i det omfang et lerdække bortgraves fra<br />
det top<strong>og</strong>rafiske opland, idet et bidrag fra overfladisk afstrømning reduceres. En del af det top<strong>og</strong>rafiske<br />
opland mangler d<strong>og</strong> overjord, se figur 5-19. Det betyder at reduktionen at overfladisk afstrømning<br />
vil være begrænset <strong>og</strong> have beskeden indflydelse på mosens tilstand, da det samlede<br />
bidrag fra overfladisk tilstrømning er lille i forhold til bidraget fra den direkte nedbør på mosen.<br />
Figur 5-19. Tørvemosen <strong>og</strong> mose vest for råstofområde med angivelse af vandskel <strong>og</strong> områder uden ler.<br />
Foranstaltninger til forbedringer af Tørvemosens tilstand<br />
I henhold til den biol<strong>og</strong>iske beskrivelse af udført af Limno Consult /14/ af Tørvemosen, se side 42<br />
har den intensive dræning af Tørvemosen betydet at der i april 2005 ikke kunne observeres frit<br />
vand, hvilket er betingelsen for at mosen kan fungere som yngleområde for bl.a. padder.<br />
Målet med forbedringer er at der er et frit vandspejl på minimum 30 % af mosens areal hvert år den<br />
1. april <strong>og</strong> at mosen på intet tidspunkt har en vanddybde på mere end 0,5 meter for at reducere<br />
risikoen for invasion af fisk <strong>og</strong> derved undgå prædation af padder i akvatisk livsstadie.<br />
<strong>Råstofindvinding</strong> kan ikke påbegyndes inden for den temporære gravegrænse før minimum 2 års<br />
monitering af Tørvemosens hydrol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> biol<strong>og</strong>iske tilstand er gennemført. Den temporære<br />
gravegrænse er defineret ved det top<strong>og</strong>rafiske opland til Tørvemosen med overjord af lavpermeable<br />
lag (ler, silt, moræneler <strong>og</strong> gytje).<br />
Side 57 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Geol<strong>og</strong>i<br />
De geol<strong>og</strong>iske undersøgelser af Tørvemosen viser, at den har et hængende vandspejl båret oppe<br />
af lavpermeable lag nedskylsmaterialer (ler, silt <strong>og</strong> gytje) med en meget lokal horisontal udbredelse.<br />
I boringer få meter fra mosen er disse sedimenter ikke antruffet.<br />
Hydrol<strong>og</strong>i<br />
Tørvemosen vil indgå i den samlede plan for genopretning af de mange fattigkær (i alt 3,3 ha), som<br />
er effektivt drænet ved udgrøftning. Vandstanden tilstræbes hævet ca. 0,3-0,5 meter i forhold til det<br />
nuværende niveau. Samtidig indeholder projektet en efterbehandlingsplan, som indebærer etablering<br />
af ca. 10 nye kær med et samlet areal på 2-3 ha.<br />
Det betyder at projektet vil give en netto tilvækst på ca. 6 ha kær.<br />
Restaurering<br />
Restaurering består at en lukning af den eksisterende dræning via grøfter <strong>og</strong> etablering af et stigbord<br />
for at sikre mod for høj vandstand. Samtidig fældes indvandrende træer på mosefladerne. Der<br />
er stor sandsynlighed for at de fleste kær derved vil opnå længerevarende åbne vandspejl, sådan<br />
at bl.a. spidssnudet frø kan anvende dem til yngleområder. Herved er der mulighed for at arten kan<br />
opnå stor fremgang i området sammen med andre padder. Restaureringen af kærene vil blive påbegyndt<br />
samtidig med start af råstofindvinding.<br />
Hydrol<strong>og</strong>isk moniteringspr<strong>og</strong>ram af Tørvemosen<br />
1. Etablering af en boring på ca. 2 meters dybde 10-15 meter inde i mosen, boringen må ikke<br />
føres igennem dyndlaget.<br />
2. Boring filtersættes med perforering hele vejen, mindste diameter 2”<br />
3. Filteret afsluttes ca. 1 meter over terræn.<br />
4. Datal<strong>og</strong>ger monteres med adgang til jævnlig upload <strong>og</strong> sikring mod hærværk<br />
5. Datal<strong>og</strong>ger indstilles til at registrere minimum 1 gang dagligt kombineret med nedbørsmålinger<br />
fra nærmeste vejrstation.<br />
6. Etablering af vandstandsbrædt<br />
7. Monitering foretages i 3 år eller så længe der graves inden for den temporære gravegrænse.<br />
8. Indvinder skal anvende faglige eksperter til udførelse <strong>og</strong> rapportering af den hydrol<strong>og</strong>iske<br />
monitering. Rapport fremsendes 1 gang årligt til tilsynsmyndighed.<br />
9. Ved afvigelser rapporteres til råstofmyndigheden, hvis registreringer viser at målet ikke er<br />
opfyldt eller andre afvigelser, som kan få negativ effekt på mosens tilstand med angivelse<br />
af hvilke korrektioner der er planlagt for at bringe mosens tilstand i retning mod det ønskede<br />
mål.<br />
Biol<strong>og</strong>isk moniteringspr<strong>og</strong>ram af Tørvemosen<br />
Det er en forudsætning for råstofprojektet at naturforholdene i mosen ikke påvirkes negativt. Som<br />
en integreret del af råstofprojektet søges vandspejlet desuden hævet i et forsøg på at genskabe<br />
mosen, som pt. er delvis afvandet <strong>og</strong> under begyndende tilgroning med urter, birk, rødgran mv.<br />
Monitering foretages hvert år i 5 år. Første gang inden restaurering ved lukning af dræn <strong>og</strong> etablering<br />
af stigbord.<br />
Botanik: Overvågning af effekten af det nye vandspejl på floraens artssammensætning <strong>og</strong> fordeling<br />
på mosefladen. Det gøres kvantitativt/semikvantitativt ved ”linietaksering” langs en række linier<br />
langt tværs over mosen. Der lægges 5–8 faste linier henover mosen langs hvilke, arterne <strong>og</strong> deres<br />
udbredelse bedømmes en gang om året i juli måned.<br />
Side 58 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Padder: Det forventes, at der opstår en del åbne vandspejl ved hævning af vandspejlet. Her er der<br />
gode muligheder for at de padder, der er fundet i området, vil yngle. Det gælder bl.a. Spidssnudet<br />
frø. Frøerne eftersøges bedst i yngletiden i april måned. Her kan artsbestemmes ved at lytte efter<br />
stemmer <strong>og</strong> fanges dyr. Bestanden kvantificeres ved at tælle ægklumper <strong>og</strong>/eller kvækkende hanner.<br />
Salamandre observeres lettest en måneds tid senere, hvor de har forladt vinteropholdsstederne på<br />
land <strong>og</strong> har stor aktivitet i vandet.<br />
Der fremsendes en gang årligt en rapport med beskrivelse af resultatet af moniteringen til tilsynsmyndighed.<br />
5.11 Lys<br />
Der kan ved råstofindvinding i vinterhalvåret være behov for belysning ved graveområdet i almindelig<br />
arbejdstid.<br />
Belysningen vurderes ikke at give anledning til gener, da lyspåvirkningen er minimal.<br />
5.12 Forbrug af ressourcer<br />
Energi<br />
Energiforbruget i en grusgrav består primært af dieselolie til kørende materiel <strong>og</strong> dieseldrevne generatorer.<br />
Da denne redegørelse skal vurdere en på nuværende tidspunkt ikke-eksisterende produktion,<br />
er brændstofforbruget anslået ud fra erfaring fra igangværende grusgrave.<br />
NCC Råstoffer A/S driver mere end 10 grusgrave, hvorfra nedenstående middeltal for energiforbruget<br />
er hentet. Middeltallet for dieselforbrug per produceret m 3 er opgjort til 1,06 l diesel, hvoraf<br />
de 0,87 l bliver brugt til rullende materiel, fortrinsvis læssemaskiner <strong>og</strong> dumpere, mens generatorer<br />
forbruger 0,20 l per produceret m 3 . Gennemsnittet dækker over n<strong>og</strong>le store variationer fra en ren<br />
sandgrav uden væsentlig oparbejdning til grusgrave med knuseanlæg.<br />
Den interne l<strong>og</strong>istik, udnyttelsesprocenten <strong>og</strong> mængden af overjord har samtidig en afgørende<br />
betydning.<br />
På basis af den foreliggende viden om forekomsten, hvor der forventes en mere effektiv drift pga.<br />
høj udnyttelsesprocent (tæt på 100 %) <strong>og</strong> den lille overjordsmængde, som d<strong>og</strong> delvis modsvares<br />
af et ønske om høj grad af oparbejdning ved knusning <strong>og</strong> jigning forventes et dieselforbrug på 0,9 l<br />
pr. m 3 grus. Ved en årlig gennemsnitlig produktion på 250.000 kr giver det et dieselforbrug på<br />
225.000 liter/år.<br />
Generatorer<br />
Generatorerne vil typisk være af en type, der yder 250 kVA. En enkelt generator kan typisk drive et<br />
stabilgrusværk eller et antal transportører samt en knuser. Generatorer har den fordel i en grusgrav,<br />
at de flytter med de mobile anlæg. Ved at anvende mobile anlæg kan der opretholdes en god<br />
l<strong>og</strong>istik med et tilhørende lavt energiforbrug i grusgraven.<br />
I en grusgrav med fuldt udbygget produktion skal der opstilles 2 - 3 generatorer af ovennævnte<br />
type.<br />
Side 59 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Luft<br />
Luftforureningen fra grusgravsdrift stammer fra kørsel med såkaldt ikke-vejkørende materiel såsom<br />
læssemaskiner <strong>og</strong> dumpere. Derudover vil der være et forbrug af diesel i generatorer <strong>og</strong> dieseldrevne<br />
anlæg.<br />
I tilfælde af, at det årlige forbrug af diesel bliver 225.000 l fås gennem beregning følgende værdier<br />
for emissioner af NOx, SO2, CO2, CO, kulbrinter <strong>og</strong> partikler /17/.<br />
Stof Emission i tons per år<br />
NOx<br />
11,9<br />
SOx 0,017<br />
CO2<br />
626,7<br />
CO 1,6<br />
Kulbrinter 0,4<br />
Partikler 0,25<br />
Beregningen kan opfattes som en størrelsesorden, idet <strong>og</strong>så andre faktorer har indflydelse på de<br />
endelige værdier: Motortypen, motorens alder, vedligeholdelsestilstanden <strong>og</strong> førerens adfærd samt<br />
arbejdets karakter. F.eks. giver hyppige accelerationer højere emissioner end en jævn drift.<br />
Til sammenligning med de ovenstående værdier kan det nævnes, at en 5 km lang motortrafikvej<br />
giver ophav til følgende emissioner /18/:<br />
Stof Emission i ton per år<br />
NOx<br />
697<br />
CO 1352<br />
Kulbrinter 171<br />
Partikler 32<br />
Luftforurening opfattes normalt ikke som et problem ved grusgravsdrift, <strong>og</strong> heller ikke i dette tilfælde<br />
vil udledningen give problemer med lugt eller lignende. Desuden skal emissionen fra produktionen<br />
holdes op imod den mindre emission fra lastbiltransport som produktionen vil give, når råstofforsyningen<br />
i området bliver væsentligt forbedret med åbning af en ny grusgrav.<br />
Vand<br />
Ved grusvask, støvbekæmpelse <strong>og</strong> vanding af anlægsmaterialer forventes det, at der skal bruges<br />
ca. 60.000 m 3 vand om året. Vandet hentes fra en boring, der placeres i grusgraven, hvorfra det<br />
ledes til det enkelte anlæg. I anlægget anvendes vandet til at fjerne finkornet materiale fra råvaren<br />
eller det benyttes i forbindelse med densitetssortering. Efter anvendelse ledes vandet med det finkornede<br />
materiale i suspension retur til et slambassin, hvor det finkornede materiale bundfælder.<br />
Fra slambassinet løber vandet via et overløb eller et stigbord til et vandbassin, hvorfra det genanvendes.<br />
Det tilbageledte vand forventes erfaringsmæssigt at udgøre 93 % af det indvundne vand.<br />
Der tabes en vis vandmængde med materialerne, ligesom der fordamper vand under processen.<br />
Fra bassinerne tabes en vis mængde vand som løber retur til grundvandet.<br />
En typisk markvandingstilladelse er på 600-1000 m 3 per ha. Forbruget fra den fuldt udbyggede<br />
produktion svarer altså til markvandingen på et landbrug på 60-100 hektar. På den baggrund <strong>og</strong><br />
med viden om, at størstedelen af det anførte vandforbrug er recirkuleret, samt at en meget stor del<br />
af procesvandet tabes til grundvandet, må vandindvindingen anses for at være af mindre miljømæssig<br />
betydning.<br />
Side 60 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Frembringelse af affald<br />
Der bliver ikke frembragt væsentlige mængder affald ved grusproduktion. Det affald der forekommer,<br />
koncentreres om fedtpatroner <strong>og</strong> smøreolie. Dette affald behandles efter <strong>Skørping</strong> Kommunes<br />
affaldsregulativ. Fra en tilsvarende produktion produceres der årligt nedenstående mængder<br />
affald. Tallene er erfaringstal fra eksisterende produktionssteder <strong>og</strong> skal betragtes som størrelsesordner.<br />
Affaldstype Anslået mængde<br />
Brændbart affald 5 t<br />
Oliefiltre 200 kg<br />
Motorolie fra maskiner 250 l<br />
Affaldsproduktion fra grusgrave vurderes normalt ikke at udgøre et problem. Affaldsmængderne er<br />
ganske små i forhold til produktionens størrelse.<br />
5.13 Offentlig adgang til skoven<br />
Lindenborg Gods vurderer, at besøgstallet i denne del af skoven er væsentlig lavere pga den ensartede<br />
nåletræskultur. Områder med løvtræer, overdrev, heder <strong>og</strong> moser er langt mere besøgt.<br />
Det vurderes at befolkningens muligheder for naturoplevelser forbedres væsentligt på grund af<br />
planlagte øgede naturværdier. Der vil sikres adgang til det efterbehandlede område successivt i<br />
gennem årene således at kun maks. 10 ha af indvindingsområdet er vanskeligt tilgængeligt, hvilket<br />
er mindre en 1 % af skovområdet.<br />
5.14 Socioøkonomiske påvirkninger afledt af miljøpåvirkning<br />
Lindenborg Gods vil kunne fastholde sit nuværende aktivitetsniveau <strong>og</strong> den fortsatte pleje af skoven<br />
med de beskæftigelsesmæssige aspekter, der følger med den aktivitet. Grusgravningen i sig<br />
selv forventes at skabe 2 til 4 arbejdspladser eksklusiv den følgebeskæftigelse, der er for lokale<br />
leverandører som elektrikere, smede m.v.<br />
5.15 Kumulative effekter<br />
Der er ingen kumulative effekter.<br />
Side 61 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
6 Ikke Teknisk Resume<br />
Projekt<br />
NCC Råstoffer A/S <strong>og</strong> Lindenborg Gods A/S har ansøgt Nordjyllands Amt om tilladelse til at udnytte<br />
de råstofforekomster der ligger under en del af <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong>. Nordjyllands Amt vurderede,<br />
at der skulle udarbejdes en VVM redegørelse for projektet.<br />
VVM-området omfatter et areal på ca. 150 ha, hvoraf projektområdet (råstofområdet) udgør en<br />
delmængde på ca. 83 ha. VVM-redegørelsen beskriver hele VVM-området samt evt. påvirkninger<br />
af naboarealer. Projektet omfatter indvinding <strong>og</strong> oparbejdning af 7-10 mio. m 3 råstoffer i en 20-30<br />
årig periode. Den årlige produktion forventes at blive i gennemsnit 250.000 m 3 , men kan naturligvis<br />
afhænge af markedsforholdene.<br />
Det sammenhængende skovområde <strong>Hellum</strong> Skov, <strong>Siem</strong> Skov, Astrup Nørskov, Elsehøj Plantage<br />
<strong>og</strong> Tisted Nørskov har et samlet areal på ca. 1300 ha. Den del som er ejet af Lindenborg Gods<br />
udgør knap 800 ha (<strong>Hellum</strong> <strong>og</strong> <strong>Siem</strong> <strong>Skove</strong>). Projektområdet udgør ca. 83 ha (44 ha i vest <strong>og</strong> 39<br />
ha i øst) svarende til ca. 6 % af skovene, hvoraf kun ca. 10 ha (mindre end 1 %) på et givet tidspunkt<br />
vil være åbent i forbindelse med råstofgravning.<br />
Figur 6.1 Projektområdets ge<strong>og</strong>rafiske placering i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong>.<br />
Råstofvurdering<br />
Der er foretaget geol<strong>og</strong>iske undersøgelser, laboratorietest <strong>og</strong> prøveproduktion. På den baggrund<br />
kan det konkluderes at materialerne i forekomsten vil være velegnet til asfalt, beton <strong>og</strong> anlægsmaterialer.<br />
Forekomsten er unik ved et meget højt indhold af sten samt god kvalitet kombineret med<br />
en lille mængde overjord.<br />
Side 62 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
Naturværdier<br />
<strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> skove grænser mod vest op til de landskabeligt <strong>og</strong> biol<strong>og</strong>isk meget righoldige<br />
skovområder, som udgør Rold Skov Habitatområdet. Udpegningsgrundlaget for Habitatområdet<br />
har været en lang række forskellige naturtyper med mange sjældne planter <strong>og</strong> insekter, som kun<br />
lever på sådanne særlige steder.<br />
Når de aktuelle arealer af <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> ikke er medtaget i Habitatområdet, så skyldes<br />
det, at der ikke findes de sjældne <strong>og</strong> beskyttede naturtyper, som berettiger til en udpegning. <strong>Skove</strong>ne<br />
domineres af monokulturer af intensivt drevet ung eller mellem aldrende nåletræ (89 %), <strong>og</strong><br />
flere steder sprøjtes <strong>og</strong> gødes.<br />
Det vurderes, at tabet af naturværdier er minimalt i selve graveområderne, men at der er væsentlige<br />
værdier at beskytte <strong>og</strong> forbedre umiddelbart uden for. Det vurderes, at råstofprojektet ikke påvirker<br />
de nærtliggende kær eller habitatområdet negativt.<br />
Der er i VVM-redegørelsen skitseret hvordan der ved et integreret råstof – <strong>og</strong> naturprojekt kan udføres<br />
naturpleje uden for graveområdet. Dertil kommer en plan for, hvordan der med en målrettet<br />
efterbehandlingsplan kan sikres en rig <strong>og</strong> varieret natur i de tidligere råstofgrave. Der lægges særligt<br />
vægt på at forbedre den økol<strong>og</strong>iske korridor <strong>og</strong> samtidig fremme naturtyper, som er trængte i<br />
Danmark i dag.<br />
Efterbehandling<br />
Målet er, at der skabes levesteder for fauna med krav om lysåbne arealer <strong>og</strong> vådområder. Derved<br />
forbedres den udpegede økol<strong>og</strong>iske korridor væsentligt i forhold til den nuværende situation, hvor<br />
et dybt bælte af stedsegrønt monokultur udgør en effektiv barriere for spredningen af en lang række<br />
dyr <strong>og</strong> planter.<br />
Side 63 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
7 Fejl <strong>og</strong> mangler<br />
Det er meget vanskeligt at forudse, hvad der vil ske på råstofmarkedet over en periode på 30 å.<br />
Ligeledes kan der dukke geol<strong>og</strong>iske forhold op i forekomsten, der ikke er fundet ved kortlægningen.<br />
Derfor kan investeringstempoet i en råstofgrav ikke forudses. For eksempel kan rækkefølgen i<br />
opstillingen af det planlagte produktionsanlæg ændres. Det er tilsigtet at beskrive den udvikling,<br />
der har den største virkning på miljøet.<br />
Produktionen er som tidligere nævnt planlagt til at løbe over 30 år. Det må i den periode forudses,<br />
at der vil komme en række landvindinger indenfor grus- <strong>og</strong> råstofteknol<strong>og</strong>i. Da det af indlysende<br />
grunde er umuligt at forudsige, hvor sådanne teknol<strong>og</strong>iske fremskridt vil komme, kan der opstå<br />
situationer, hvor der, for at opretholde en bæredygtig <strong>og</strong> lønsom produktion, skal opstilles produktionsanlæg<br />
<strong>og</strong> udstyr, der ikke er beskrevet i denne redegørelse.<br />
Beskrivelse af naturværdier <strong>og</strong> efterbehandlingsplan er baseret på 88 ha. Arealet er i det endelige<br />
projekt blevet reduceret yderligere med 5 ha således at indvindingsarealet er på ca. 83 ha. Området<br />
er reduceret i den nordlige del af <strong>Hellum</strong> Skov <strong>og</strong> op til EU-habitatsområdet. Den tekniske baggrundsrapport<br />
fra Limno Consult er baseret på et indvindingsområde på 88 ha. Denne ændring<br />
betyder n<strong>og</strong>le mindre ændringer i beskrivelse af det påvirkede areal, men får ingen betydning for<br />
konklusionerne. De 5 ha er en rødgranbeplantning, som næsten ikke blev berørt af stormen i 2005.<br />
Miljøpåvirkninger i forbindelse med skovning af arealerne forud for råstofindvinding er ikke medtaget<br />
i vurderingen, idet det antages, at denne påvirkning vil være til stede uanset om der skal foretages<br />
råstofgravning eller ej.<br />
Det forventes ikke, at der bliver givet dispensation for fjernelse af det sydlige øst-vest gående dige<br />
inden for projektområdet, <strong>Hellum</strong> Skov. Det forventes derfor at diget bevares, hvilket får betydning<br />
for grave- <strong>og</strong> efterbehandlingsplaner. Kort <strong>og</strong> skitser (se bilag) er ikke ændret i VVM-redegørelsen,<br />
men efterbehandlingen vil blive ændret således at diget bevares, samtidig med at den overordnede<br />
idé til efterbehandling af området fastholdes.<br />
Side 64 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
8 Referencer herunder tekniske bilag<br />
/1/ Lindenborg Gods 2005. Skovkort <strong>og</strong> bevoksningsliste 2005 over <strong>Siem</strong> Skov <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> Skov.<br />
/2/ Hansen Kjeld 2005. Efterbehandlingsskitse i forbindelse med råstofgravning i <strong>Siem</strong> Skov <strong>og</strong><br />
<strong>Hellum</strong> Skov.<br />
/3/ NCC, 2003. Forslag til råstofindvinding <strong>og</strong> naturforbedring i <strong>Hellum</strong> Skov <strong>og</strong> <strong>Siem</strong> Skov.<br />
/4/ Staun, H. & Møller, F. P. 2001. De danske skove. Politikens Forlag A/S.<br />
/5/ Henriksen, P.W. 2004. Biol<strong>og</strong>isk monitering af erstatningssø i grusgrav ved Laen, Glesborg.<br />
Samlet status for planter, smådyr <strong>og</strong> padder 2 år efter etablering. Projekt udført af Limno<br />
Consult for NCC Råstoffer A/S.<br />
/6/ Henriksen, P.W. 2003. Biol<strong>og</strong>isk vurdering af effekter på flora <strong>og</strong> fauna af råstofgravning ved<br />
Pederseje Stenværk Nordfalster. Tillæg til VVM redegørelse august 2003. Projekt udført af<br />
Limno Consult for NCC Råstoffer A/S.<br />
/7/ Flora <strong>og</strong> Fauna hæfte 3, 2004, Naturhistorisk Forening for Jylland: Nåleskovens velsignelser<br />
<strong>og</strong> forbandelser.<br />
/8/ Skov <strong>og</strong> <strong>Naturstyrelsen</strong> <strong>og</strong> J. Bo Larsen, 2005: Katal<strong>og</strong> over skovudviklingstyper i Danmark<br />
/9/ Se /12/.<br />
/10/ Råstofkortlægning i Nordjyllands Amt, rapport nr. 31, 2005<br />
/11/ Råstof erfaringer, Roskilde Universitet, 1997, side 247-260: Peder Agger, Råstofgravning i<br />
fredningsbiol<strong>og</strong>isk perspektiv.<br />
/12/ Lindenborg Gods, udarbejdet af Ornis Consult A/S, 1998: En ornitol<strong>og</strong>isk undersøgelse af<br />
forekomsten af skovfugle i Nordre Purker <strong>og</strong> dele af <strong>Hellum</strong> Skov.<br />
/13/ KANmiljø v/Kurt Ambo, 2005: ”Geol<strong>og</strong>i, hydrol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> vådområder <strong>Hellum</strong> <strong>og</strong> <strong>Siem</strong> <strong>Skove</strong>”<br />
/14/ Henriksen, P.W. 2005: Råstofgravning i <strong>Hellum</strong> <strong>og</strong> <strong>Siem</strong> skove, nuværende naturindhold i<br />
området <strong>og</strong> potentiale for mere natur ved et integreret natur- <strong>og</strong> råstofprojekt. Limno Consult<br />
/15/ Christensen, Annemarie, notat, maj 2005: Besigtigelse af gravhøje <strong>og</strong> diger i <strong>Siem</strong> Skov<br />
/16/ NCC Råstoffer, Lars Møller Nielsen, juni 2005: Afklaringsnotat: Gravhøje, <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong><br />
<strong>Skove</strong>.<br />
/17/ CEQA air quality handbook, 1997. San Louis Obipo air pollution control district, California;<br />
Guidelines for assesing impacts of projects and plants, 1985, Bay Area Air Quality.<br />
/18/ Cowi, 2001<br />
Side 65 af 66
Lindenborg Gods/NCC Råstoffer A/S <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong> 2005<br />
9 Bilagsfortegnelse<br />
Bilag 1: Efterbehandlingsplan for det vestlige område (<strong>Hellum</strong> Skov)<br />
Bilag 2: Efterbehandlingsplan for det østlige område (<strong>Siem</strong> Skov)<br />
Bilag 3: Efterbehandlingsplan, tværprofiler <strong>Hellum</strong> <strong>og</strong> <strong>Siem</strong> skove<br />
Bilag 4: <strong>Skove</strong>ns tilstand <strong>og</strong> fordeling af træarter år 2005<br />
Side 66 af 66
Bilag 1: Efterbehandlingsskitse for det vestlige område (<strong>Hellum</strong> Skov)
Bilag 3, side 2 af 2: Efterbehandlingsskitse, tværprofiler <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong>
Bilag 4: <strong>Skove</strong>ns tilstand <strong>og</strong> træartsfordeling i år 2005. Det planlagte graveområde indtegnet på planen med en sort streg.
Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong><br />
Råstoftilladelse<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø 59
NCC Råstoffer A/S<br />
Ejby Industrivej 8<br />
2600 Glostrup<br />
CVR-nr. 26 70 84 35<br />
Niels Bohrs Vej 30<br />
Postboks 8300 9220 Aalborg Øst<br />
Telefon 9635 1000 - Telefax 9815 6089<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø<br />
Grundvandskontoret<br />
E-mail nja@nja.dk<br />
Den 19 juni 2006<br />
Ref. Birgitte Kloppenborg/ims<br />
Jnr. 8-70-3-843-0001-04<br />
8-50-12-22-843-0005-05<br />
Firmaets ansøgning den 29. marts 2004 om at indvinde sand, grus <strong>og</strong><br />
sten på en del af matr.nre. 1 <strong>og</strong> 2 Thorup Hedegård, <strong>Siem</strong>, <strong>Skørping</strong><br />
Kommune.<br />
Tilladelse<br />
Amtet giver firmaet tilladelse til at indvinde sand, grus <strong>og</strong> sten på betingelse af, at<br />
firmaet respekterer de vilkår, der står neden for <strong>og</strong> i det bilag med vilkår, der er sendt<br />
med.<br />
Arbejdet må d<strong>og</strong> ikke starte, før amtet har givet en speciel tilladelse til det. Inden det<br />
kan ske, skal følgende vilkår være opfyldt:<br />
• Det er en forudsætning for tilladelsen, at fredskovspligten ophæves på arealet.<br />
Kopi af dispensationen skal sendes til amtet.<br />
• Der skal laves en grave- <strong>og</strong> efterbehandlingsplan, som Grundvandskontoret skal<br />
godkende.<br />
• Amtet skal have sikkerhed i form af garanti fra et pengeinstitut eller kautionsforsikring.<br />
Sikkerhedens størrelse kan først beregnes af Grundvandskontoret,<br />
når en grave- <strong>og</strong> efterbehandlingsplan er godkendt.<br />
• Området, hvor indvindingen skal ske, skal være sat af i marken efter nærmere<br />
aftale med Grundvandskontoret.<br />
• Der skal foreligge en godkendt vejadgang fra <strong>Skørping</strong> Kommune.<br />
• Det firma, som skal indvinde, skal være registreret i den told- <strong>og</strong> skatteregion,<br />
hvor firmaet har sin adresse. Kopi af registreringsbevis skal sendes til Grundvandskontoret.
• Firmaet skal sende en noteret check på 1.400,00 kr. til amtet. Den skal være udstedt<br />
til Tinglysningskontoret i Terndrup, Hadsundvej 7, 9575 Terndrup.<br />
De 1.400,00 kr. dækker afgiften for tinglysning af deklaration om vilkår for<br />
indvindingen.<br />
Tilladelsen gælder fra den 19.juni 2006 til den 19. juni 2036. Hvis indvindingen ikke<br />
er startet inden 3 år fra den 19. juni 2006, gælder tilladelsen ikke længere. Den falder<br />
<strong>og</strong>så bort, hvis den ikke har været brugt i 3 år i træk.<br />
Vilkårene, der er knyttet til tilladelsen, vil blive taget op til vurdering efter henholdsvis<br />
10 <strong>og</strong> 20 år. En evt. vilkårsændring vil blive offentliggjort i Nordjyske <strong>og</strong> i den<br />
lokale ugeavis.<br />
I henhold til Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 1006 af 20. oktober 2005 (samlebekendtgørelsen)<br />
om vurdering af større anlægs virkning på miljøet (VVM-redegørelse)<br />
skal der foretages en vurdering af, om en tilladelse til råstofindvinding fra åbne brud<br />
på grund af art, dimensioner eller placering må forventes at få væsentlig indvirkning<br />
på miljøet.<br />
Da det samlede areal overstiger 25 ha er ”Regionplantillæg nr. 186 med VVMredegørelse<br />
for råstofindvinding i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong>” blevet udarbejdet. Det tilladte<br />
område er udlagt som regionalt råstofområde i Regionplan 2005.<br />
Offentliggørelse <strong>og</strong> klagegang<br />
Tilladelsen er givet efter §§ 7 <strong>og</strong> 10 i råstofloven, § 3 i naturbeskyttelsesloven, § 29 i<br />
museumsloven <strong>og</strong> § 9 i bekendtgørelse 1006 af 20. oktober 2005 (”Samlebekendtgørelsen”).<br />
Vurderingen om påvirkningen af miljøet er foretaget efter planlovens § 6c <strong>og</strong> kapitel<br />
2 i Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 1006 af 20. oktober 2005 (samlebekendtgørelse).<br />
Afgørelserne skal offentliggøres, <strong>og</strong> det sørger amtet for. Eventuelle klager behandles<br />
af Naturklagenævnet efter reglerne i råstofloven <strong>og</strong> planloven.<br />
Alle, der må antages at have en væsentlig individuel interesse i sagens udfald, kan<br />
klage over tilladelsen. Enhver med retlig interesse i sagens udfald kan klage over afgørelsen<br />
efter planloven.<br />
Fristen for at klage er 4 uger fra den dato, tilladelsen offentliggøres i den lokale ugeavis.<br />
Det sker i dette tilfælde i uge 25.<br />
Det er en betingelse for Naturklagenævnets behandling af klagen, at klageren indbetaler<br />
et gebyr på 500 kr. til Naturklagenævnet. Nævnet vil sende en opkrævning på gebyret,<br />
når nævnet har modtaget klagen fra amtet. Naturklagenævnet vil ikke påbegynde<br />
behandlingen af klagen, før gebyret er modtaget. Vejledning om gebyrordningen<br />
kan findes på Naturklagenævnets hjemmeside www.nkn.dk.
Gebyret tilbagebetales, hvis klageren får helt eller delvis medhold i klagen.<br />
Klagen skal være skriftlig (brev, telegram, mail eller pr. telefax). Den skal sendes til<br />
amtet, som sender den videre til de myndigheder, der skal behandle den.<br />
Først når fristen for at klage er udløbet, <strong>og</strong> der ikke er kommet klager over tilladelsen,<br />
kan den udnyttes.<br />
Hvis der bliver klaget over tilladelsen fra trediemand, vil vi orientere om det. Har<br />
firmaet ikke modtaget en sådan orientering inden eller umiddelbart efter klagefristens<br />
udløb, er der ikke indkommet n<strong>og</strong>en klage.<br />
Hvis firmaet vil indbringe afgørelsen for domstolene til prøvelse, skal dette i så fald<br />
ske inden 6 måneder efter, at denne tilladelse er offentliggjort i den lokale avis.<br />
Amtets bemærkninger<br />
I tilladelse til indvinding af råstoffer er der lagt vægt på,<br />
• at arealerne indeholder sten <strong>og</strong> grusforekomster egnede til stabilt grus, asfaltskærver<br />
<strong>og</strong> sten til beton.<br />
• at der er udarbejdet "Regionplantillæg nr. 186 med VVM-redegørelse for <strong>Råstofindvinding</strong><br />
i <strong>Siem</strong> <strong>og</strong> <strong>Hellum</strong> <strong>Skove</strong>.<br />
• at arealet ligger indenfor områder med særlige drikkevandsinteresser. Der må derfor<br />
ikke anvendes gødning eller pesticider/sprøjtemidler på de efterbehandlede<br />
arealer.<br />
Med venlig hilsen<br />
Birgitte Kloppenborg-Skrumsager<br />
Geol<strong>og</strong>
Bilag:<br />
Til alle:<br />
- Vilkår<br />
- Oversigtskort i mål 1:25.000<br />
- Luftfoto i mål ca. 1:4.000<br />
Til ansøger:<br />
- Uddrag af lov om museer<br />
- Udkast til garanti<br />
- Udkast til deklaration<br />
- Vejledning i grave- <strong>og</strong> efterbehandlingsplaner<br />
Kopi til:<br />
Direktør Henrik Thorlacius Ussing, A/S Lindenborg Gods, Østergade 32, 9510 Arden<br />
<strong>Skørping</strong> Kommune Kommune<br />
Danmarks Naturfredningsforening, Masnedøgade 20, 2100 København Ø<br />
Aalborg Historiske Museum, Algade 48, 9000 Aalborg<br />
Skov- <strong>og</strong> <strong>Naturstyrelsen</strong>, Landsplanafdelingen, Haraldsgade 53, 2100 København Ø<br />
Buderupholm Statsskovdistrikt<br />
Dansk Ornitol<strong>og</strong>isk forening, København natur@dof.dk<br />
Dansk Ornitol<strong>og</strong>isk forening, Lokalafdeling Nordjylland, fugle@dofnord.dk<br />
Told <strong>og</strong> Skat,<br />
Region Aalborg, Vurderingsmyndigheden, Skibsbyggerivej 5, 9000 Aalborg
NCC Råstoffer A/S<br />
Ejby Industrivej 8<br />
2600 Glostrup<br />
Vilkår<br />
Niels Bohrs Vej 30<br />
Postboks 8300 9220 Aalborg Øst<br />
Telefon 9635 1000 - Telefax 9815 6089<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø<br />
Grundvandskontoret<br />
E-mail nja@nja.dk<br />
Den 19. juni 2006<br />
Ref. Birgitte Kloppenborg/<br />
Jnr. 8-70-3-843-0001-04<br />
8-50-12-22-843-0005-05<br />
knyttet til amtets tilladelse af dags dato til at indvinde sand, grus <strong>og</strong> sten på matr.nre.<br />
1 <strong>og</strong> 2 Thorup Hedegård, <strong>Siem</strong>, <strong>Skørping</strong> Kommune.<br />
1. Før indvindingen starter<br />
Først når amtet har givet en speciel tilladelse til det, må arbejdet med at rømme overjord<br />
af <strong>og</strong> at indvinde starte.<br />
Inden tilladelse til at starte kan gives, skal en række vilkår, som står i tilladelsen af<br />
dags dato, være opfyldte.<br />
I dette afsnit er n<strong>og</strong>le af disse vilkår beskrevet mere præcist.<br />
1.1. Firmaet skal lave en grave- <strong>og</strong> efterbehandlingsplan, så den opfylder vilkårene<br />
i tilladelsen. Vi har vedlagt en vejledning i grave- <strong>og</strong> efterbehandlingsplaner,<br />
som blandt andet beskriver de betegnelser, vi anvender.<br />
Grave- <strong>og</strong> efterbehandlingsplanen skal blandt andet indeholde følgende:<br />
• Graveplan - mindst i målforhold 1:2.000.<br />
• Efterbehandlingsplan - mindst i målforhold 1:2.000.<br />
• Et snit med områdets profil i mål 1:500 eller 1:1.000. Højdemål vises 5 gange<br />
større end de vandrette mål. Snittet skal vise det nuværende <strong>og</strong> det fremtidige<br />
terræn i forhold til skel <strong>og</strong> grænserne for efterbehandling <strong>og</strong> gravning.<br />
Også gravedybden skal vises.<br />
• Grænsen for efterbehandling, som skal vises, fremgår af afsnit 3, medens<br />
grænsen for gravning skal fastlægges i grave- <strong>og</strong> efterbehandlingsplanen.
Grænsen for gravning skal sikre, at der er tilstrækkelige materialer til rådighed<br />
til neddozning ved efterbehandlingen.<br />
Det skal beregnes, hvor meget overjord der er til rådighed for opbygning af<br />
skråningsanlæggene, hvorved neddozning af regulære materialer eventuelt<br />
kan reduceres, <strong>og</strong> gravegrænsen derved kan fastlægges nærmere grænsen<br />
for efterbehandling.<br />
• Gravning <strong>og</strong> efterbehandling skal foregå i etaper.<br />
• Det skal oplyses, hvor stort et areal, firmaet ønsker at have rømmet af, når<br />
indvindingen er størst.<br />
• Graveretning skal vises.<br />
• Adgangen til området, hvor indvindingen sker, skal vises.<br />
• Anlæg på skråninger varieres med hældninger mellem 1:2 <strong>og</strong> 1.7 - skråningerne<br />
må ingen steder være stejlere end 1:2. Anlæg på skråninger på syd <strong>og</strong><br />
nordsiden af Tørvemosen må ikke være stejlere end 1:7. Arealet øst for Tørvemosen<br />
(skraveret på luftfoto, bilag 3) skal genopfyldes til niveau med Tørvemosen<br />
<strong>og</strong> de østlige arealer umiddelbart udenfor gravegrænsen. Arealerne<br />
beplantes jf. efterbehandlingsplan i VVM-redegørelse.<br />
• Placering af produktionsanlæg, lagerplads, tankanlæg <strong>og</strong> depoter for overjord<br />
<strong>og</strong> muld skal <strong>og</strong>så fremgå af planen. Placeringen skal ske inden for grænsen<br />
for efterbehandling.<br />
1.2. Grænsen for det areal, der må graves i, skal sættes af i marken efter nærmere<br />
aftale med Grundvandskontoret. Derefter skal der indsendes et målrids af gravegrænsen<br />
til Grundvandskontoret. Pælene til afmærkning m.v. må ikke fjernes<br />
<strong>og</strong> skal sikres, så de ikke bliver beskadiget. Det kan f.eks. ske med betonringe.<br />
Ved nivellement skal højdekoten i D.V.R.90 (Dansk Vertikal Reference) af det<br />
nuværende terræn angives ved de afsatte pæle. Endvidere skal top <strong>og</strong> fod af de<br />
nuværende skrænter vises inden for det areal, tilladelsen gælder.<br />
En pæl med koteangivelse ("fixpunkt") skal placeres et passende <strong>og</strong> sikkert<br />
sted inden for eller i nærheden af gravearealet. Placeringen skal vises på målrids.<br />
1.3. Amtet skal have en garanti fra pengeinstitut eller kautionsforsikring.<br />
Garantiens størrelse bliver beregnet af Grundvandskontoret i forbindelse med<br />
godkendelse af grave- <strong>og</strong> efterbehandlingsplanen.<br />
Garantien pristalsreguleres automatisk en gang om året med Danmarks Statistiks<br />
pristal for jordarbejder m.v. <strong>og</strong> med den aktuelle dato som udgangspunkt.
Ved beregning af garantiens størrelse vil det blive forudsat, at efterbehandlingen<br />
af skråninger foregår på den måde, at den øverste halvdel dozes ned <strong>og</strong><br />
bruges til at give skråningerne den rette hældning. Det gør opbygnings- <strong>og</strong> reguleringsarbejdet<br />
lettere.<br />
Arealet mellem gravegrænsen <strong>og</strong> efterbehandlingsgrænsen må altså kun bruges<br />
til at efterbehandle skråninger, se afsnit 3.<br />
Hvis skråningerne efterbehandles på en anden måde, skal garantien være en<br />
del højere, hvorfor Grundvandskontoret skal have besked, hvis efterbehandlingen<br />
ønskes foretaget på en anden måde end forudsat.<br />
Det vil <strong>og</strong>så indgå i beregningen, hvad firmaet har oplyst, at ville have rømmet<br />
af, når indvindingen er størst.<br />
Amtet kan til enhver tid ændre garantiens størrelse, hvis forudsætningerne for<br />
beregningen ændres. Det kan f.eks. være tilfældet, hvis indvindingen sker på<br />
en måde, så efterbehandlingen vil koste mere end først antaget.<br />
1.4. Grundvandskontoret skal vide, hvornår gravearbejdet begynder.<br />
Når firmaet får tilladelse fra amtet til at starte indvindingen, er der et brevkort<br />
med. Det skal udfyldes med tidspunktet for, hvornår arbejdet starter, <strong>og</strong> sendes<br />
tilbage.<br />
2. Omfanget af retten til at indvinde<br />
2.1. Indvinding andre steder på ejendommen, end det tilladelsen omfatter, kræver<br />
en ny tilladelse efter råstofloven. Området, hvor indvindingen m.v. må ske, er<br />
på ca. 83 ha <strong>og</strong> fremgår af vedlagte kortbilag i mål ca. 1:4.000.<br />
2.2. Tilladelsen gælder kun indvinding af sand, grus <strong>og</strong> sten.<br />
2.3. Har firmaet ønske om at indvinde andre råstoffer inden for arealet end tilladt,<br />
skal det anmeldes til amtet.<br />
Anmeldelsen skal ske senest 4 uger efter, at den nye indvinding er startet.<br />
Derefter har amtet inden for de næste 4 uger mulighed for at forbyde den nye<br />
indvinding eller stille ændrede vilkår på grund af den ændrede indvinding.<br />
2.4. Overjord <strong>og</strong> muld må ikke fjernes fra det område, indvindingen er tilladt på,<br />
men skal bruges til efterbehandlingen.<br />
Hvis der er et ønske om at fjerne overjord <strong>og</strong> muld, kræver det en ny tilladelse<br />
efter råstofloven.<br />
2.5. Der må ikke graves dybere end til kote 38 meter D.V.R.90. Der skal d<strong>og</strong> være<br />
mindst to meter materiale over grundvandsspejlet.
Amtet kan på et hvilket som helst tidspunkt stille krav om, at der skal etableres<br />
pejlerør til måling af grundvandsspejlets beliggenhed.<br />
2.6. Hvis firmaet ønsker at grave dybere end tilladt, kræver det en ny tilladelse efter<br />
råstofloven.<br />
2.7. Arealerne skal bruges til skovbrug, indtil gravningen starter i de enkelte etaper.<br />
2.8. Firmaet må aldrig uden tilladelse inddrage større arealer til at indvinde på end<br />
det areal, som er lagt til grund for beregning af garantien.<br />
Hvis firmaet ønsker et større areal at arbejde på, skal der først laves en aftale<br />
om det med Grundvandskontoret. En aftale vil normalt betyde, at garantien<br />
skal reguleres op, inden udvidelsen finder sted.<br />
3. Afstandskrav<br />
3.1. Der må ikke rømmes muld <strong>og</strong> overjord af eller graves tættere på:<br />
- Tørvemosen end 50 meter.<br />
- mosen sydvest for skovf<strong>og</strong>edboligen end 20 meter (skovafdeling 650).<br />
- skovf<strong>og</strong>edboligen end 100 meter.<br />
- jorddiger end 10 meter.<br />
- gravhøjes fod end 100 meter.<br />
3.2. Der må ikke rømmes muld <strong>og</strong> overjord af eller graves tættere vejskel end 10<br />
meter.<br />
3.3. Der må ikke rømmes muld <strong>og</strong> overjord af eller graves tættere end 75 meter på<br />
anlæg til forsyning af drikkevand.<br />
3.4. Hvis der skal graves på de tilgrænsende ejendomme eller matrikler, kan amtet<br />
på et hvilket som helst tidspunkt - både under <strong>og</strong> efter gravningen - forlange,<br />
at området omkring skellet gennemgraves <strong>og</strong> efterbehandles, så der ikke står<br />
en vold tilbage.<br />
4. Beskyttelse af vandløb, søer m.v.<br />
Efter naturbeskyttelseslovens § 3 gives dispensation til naturpleje ved vandstandshævning<br />
<strong>og</strong> rydning af 12 delvist afvandede fattigkær (ca. 6,9 ha) ejet af A/S Lindenborg<br />
Gods <strong>og</strong> beliggende i området, jf. afsnit 2.4 "Naturpleje af tilstødende arealer" i<br />
VVM-redegørelsen.<br />
Rebild Kommune skal underrettes, når arbejdet er udført.
Dispensationen gives på følgende betingelser:<br />
a. Råstofgravning omkring Tørvemosen<br />
- Gravning omkring mosen må ikke medføre, at mosens eksisterende vandspejl falder,<br />
- Ved råstofgravning skal der holdes en afstand på minimum 50 meter til kær nr. 14<br />
”Tørvemosen” (jf. ansøgers projektbeskrivelse),<br />
- Ved efterbehandling af området, genetableres den landskabelige <strong>og</strong> økol<strong>og</strong>isk forbindelse<br />
til området mod øst for mosen ved opfyldning med overjord til oprindeligt<br />
niveau. Se det skraverede område på vedlagte luftfoto.<br />
b. Naturpleje af de nævnte fattigkær udenfor projektområdet, som er ejet af A/S<br />
Lindenborg Gods<br />
- Vandstandshævning skal ske ved afbrydelse af eksisterende dræn<br />
- Vandstandshævning må ikke ske ved direkte tilledning af overfladevand<br />
- Ryddede træer <strong>og</strong> buske skal fjernes fra arealet,<br />
- Naturplejen skal i øvrigt, gennemføres i overensstemmelse med projektbeskrivelsen<br />
i VVM-redegørelsen. Naturplejeplanen skal iværksættes <strong>og</strong> færdiggøres senest<br />
1 år efter igangsætningstilladelsen foreligger.<br />
I øvrigt skal den hydrol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> biol<strong>og</strong>iske moniteringsplan beskrevet i VVMredegørelsen<br />
følges<br />
Oplysninger i øvrigt<br />
Betingelserne i dispensationen er bindende for ejere <strong>og</strong> indehavere af andre rettigheder<br />
over ejendommen.<br />
Bemærkninger:<br />
Afgørelsen er en dispensation fra forbudet mod ændring i tilstanden af beskyttede naturtyper<br />
i naturbeskyttelseslovens § 3, jf. § 65, stk. 3<br />
Lovteksten kan findes på: http://www.skov<strong>og</strong>natur.dk/erhv<strong>og</strong>adm/love/naturlov.htm<br />
Dispensationen bortfalder, hvis den ikke udnyttes inden 3 år fra dato, eller ikke har<br />
været udnyttet i tre på hinanden følgende år.<br />
Det er ansøgerens pligt at oplyse eventuelle andre, der skal udføre arbejdet, om dispensationens<br />
indhold.
5. Brændstoftanke<br />
5.1. Benzin m.v. (mineralolieprodukter) må ikke oplagres i underjordiske tanke.<br />
Lagrene skal ligge oven for udgravningen på et underlag, som produkterne ikke<br />
kan trænge igennem. Lagrene skal samtidig ligge tilpas langt fra udgravningen,<br />
så der ikke er risiko for nedstyrtning i graven.<br />
Placeringen skal godkendes af Grundvandskontoret.<br />
6. Kemiske midler<br />
6.1. Firmaet må ikke bruge kemiske midler i råstofgraven, f.eks. til at bekæmpe<br />
planter.<br />
Hvis firmaet alligevel ønsker at bruge kemiske midler, skal der søges om en<br />
speciel tilladelse fra Grundvandskontoret.<br />
Grundvandskontoret vil så i hvert tilfælde tage stilling til, om firmaet må bruge<br />
midlet.<br />
Hvis firmaet ønsker at bruge tøsalt eller midler til at dæmpe støv, kan det ske<br />
efter aftale med Grundvandskontoret.<br />
7. Indvinding <strong>og</strong> afledning af vand<br />
7.1. Der skal en særlig tilladelse til fra amtet, hvis firmaet ønsker at indvinde vand<br />
til graven eller at lave afløb fra graven.<br />
8. Driftstid<br />
8.1. Den tilladte driftstid i råstofgraven er hverdage (mandag-fredag) kl. 6.00 -<br />
18.00 <strong>og</strong> lørdage kl. 7.00 - 14.00.<br />
9. Støj<br />
Arbejdet må ikke ske uden for den tilladte driftstid.<br />
9.1. Miljøstyrelsen har udgivet vejledninger om grænseværdier for støj <strong>og</strong> om måling<br />
<strong>og</strong> beregning af støj.<br />
9.2. Virksomhedens eksterne støjniveau - målt efter retningslinierne i Miljøstyrelsens<br />
vejledning nr. 6/1984 eller beregnet efter retningslinierne i Miljøstyrelsens<br />
vejledning nr. 5/1993 - <strong>og</strong> angivet som det ækvivalente, korrigerede<br />
lydniveau i dB (A), må ikke overstige nedenstående grænseværdier:<br />
Mandag-fredag kl. 06.00 - 07.00 40 dB (A)<br />
Mandag-fredag kl. 07.00 - 18.00 55 dB (A)
Lørdage kl. 07.00 - 14.00 55 dB (A)<br />
Maksimalværdien af støjniveauet i perioden kl. 6.00 - 7.00 må ikke overstige<br />
55 dB (A).<br />
Ved boliger for ejeren eller brugeren af råstofgraven må støjen d<strong>og</strong> overstige<br />
grænseværdierne.<br />
9.3. Såfremt der fremkommer klager over støjgener fra virksomheden, eller tilsynsmyndigheden<br />
af anden grund finder det nødvendigt, skal virksomheden på tilsynsmyndighedens<br />
forlangende lade udføre målinger eller beregninger af støjniveauet<br />
efter de retningslinier, som er angivet i Miljøstyrelsens ovennævnte<br />
vejledning. Målingerne eller beregningerne foretages af et firma, der enten er<br />
autoriseret til det eller godkendt af tilsynsmyndigheden. Målinger eller beregninger<br />
udføres normalt højst en gang om året.<br />
9.4. Målingerne eller beregningerne skal ske efter den på tidspunktet gældende vejledning<br />
fra Miljøstyrelsen. Det skal aftales med Grundvandskontoret, hvor der<br />
skal måles.<br />
9.5. Hvis målingerne eller beregningerne viser, at støjen er højere end tilladt, skal<br />
brugeren sørge for, at der bliver gjort n<strong>og</strong>et for at dæmpe støjen. Nye målinger<br />
eller beregninger skal kunne bevise, at støjen derefter ligger indenfor det tilladte.<br />
(Støjen kan f.eks. dæmpes ved at indkapsle eller beklæde maskindele med<br />
gummi. Jordvolde kan skærme for støjen, eller maskinerne kan flyttes til et<br />
andet sted i graven).<br />
10. Lavfrekvent støj, infralyd <strong>og</strong> vibrationer<br />
10.1. Driften af virksomheden må ikke medføre, at den målte værdi af virksomhedens<br />
bidrag til støjen, målt indendørs i de berørte bygninger, overstiger følgende<br />
grænser:<br />
Anvendelse<br />
Beboelsesrum, herunder i børneinst. <strong>og</strong> lign.<br />
Aften/nat (kl. 18-07)<br />
Dag (kl. 07-18)<br />
Kontorer, undervisningslokaler <strong>og</strong> andre lignende<br />
støjfølsomme rum<br />
A-vægtet<br />
lydtrykniveau<br />
(10-160 Hz), dB<br />
20<br />
25<br />
G-vægtet<br />
infralydniveau<br />
dB<br />
30<br />
85<br />
Øvrige rum i virksomheder 35 90<br />
Tabel 1. Grænseværdier for lavfrekvent støj <strong>og</strong> infralyd (dB re 20 Pa). Grænseværdierne<br />
gælder for ækvivalentniveauet over et måletidsrum på 10 minutter, hvor støjen<br />
er kraftigst. I tilfælde, hvor støjen er impulsagtig reduceres de anførte grænser med 5<br />
dB<br />
85<br />
85
10.2. Driften af virksomheden må ikke medføre, at udsendelse af vibrationer, målt<br />
som accelerationsniveau indendørs i de berørte bygninger, overstiger følgende<br />
grænser:<br />
Anvendelse Vægtet accelerationsniveau<br />
Law i dB<br />
Boliger i boligområder (hele døgnet)<br />
75<br />
Boliger i blandet bolig/erhvervsområde kl. 18-07<br />
75<br />
Børneinstitutioner <strong>og</strong> lignende<br />
75<br />
Boliger i blandet bolig/erhvervsområde kl. 07-18<br />
80<br />
Kontorer, undervisningslokaler, <strong>og</strong> lign.<br />
80<br />
Erhvervsbebyggelse 85<br />
Tabel 2. Grænseværdier for vibrationer, dB re 10 -6 m/s². Grænseværdierne gælder for<br />
det maksimale KB-vægtede accelerationsniveau med tidsvægtning S<br />
Note: For kontorer <strong>og</strong> tilsvarende lokaler, hvor der foregår følsomme aktiviteter<br />
i virksomheder, gælder grænseværdien Law = 80 dB.<br />
10.3. Virksomheden skal efter nærmere aftale med tilsynsmyndigheden dokumentere,<br />
at grænseværdierne i tabel 1 <strong>og</strong> 2 er overholdt. Dokumentationen sker ved<br />
fremsendelse af skriftlig rapport over målinger <strong>og</strong> beregninger til tilsynsmyndigheden.<br />
10.4. Efterfølgende skal virksomheden på forlangende fra <strong>og</strong> efter nærmere aftale<br />
med tilsynsmyndigheden lade udføre målinger <strong>og</strong> beregninger til dokumentation<br />
af, at grænseværdierne i tabel 1 <strong>og</strong> 2 er overholdt. Hvis målingerne viser,<br />
at den lavfrekvente støj, infralyd eller vibrationerne er for store, skal de<br />
dæmpes ned. Derefter skal der laves nye målinger, som dokumenterer, at<br />
grænseværdierne nu kan overholdes<br />
10.5. Måling, rapportering <strong>og</strong> anden dokumentation skal ske i overensstemmelse<br />
med retningslinierne i afsnit 3 (lavfrekvent støj <strong>og</strong> infralyd) <strong>og</strong> 4 (vibrationer) i<br />
“Orientering fra Miljøstyrelsen”, nr. 9, 1997 om lavfrekvent støj, infralyd <strong>og</strong><br />
vibrationer i eksternt miljø, af et laboratorium der er godkendt af Miljøstyrelsen<br />
til at udføre “Miljømåling - ekstern støj”.<br />
10.6. Grænseværdierne for lavfrekvent støj <strong>og</strong> infralyd i tabel 1 anses for overholdt,<br />
når et konkret måleresultat, uden tillæg eller fradrag for målingens ubestemthed,<br />
er lig med eller under den pågældende grænse.<br />
10.7. Grænseværdierne for vibrationer i tabel 2 anses for overholdt, når et konkret<br />
måleresultat ikke overskrider den pågældende grænse.<br />
11. Støv<br />
11.1. Driften af virksomheden må ikke medføre støvgener uden for indvindingsområdet.<br />
Hvis det sker, skal der gøres n<strong>og</strong>et for at forhindre støvet fra graven i at<br />
opstå eller brede sig.
11.2. Brugeren af råstofgraven skal få mængden af støv fra arbejdspladsen målt af et<br />
firma, der er autoriseret til det, eller som Grundvandskontoret har godkendt,<br />
hvis Grundvandskontoret mener, det er nødvendigt.<br />
12. Affald<br />
12.1. Råstofgraven må ikke bruges til at opbevare fyld, affald eller andet, der ikke<br />
stammer fra graven.<br />
12.2. Det affald, der kommer fra driften af råstofgraven, skal samles sammen <strong>og</strong><br />
fjernes efter de regler, der gælder i kommunen.<br />
13. Fremmed jord<br />
13.1. Muldjord <strong>og</strong> mineraljord, der kommer andre steder fra, må ikke modtages i<br />
graven uden dispensation fra amtet i det enkelte tilfælde efter § 52 i lov om<br />
forurenet jord.<br />
13.2. Fra den 1. januar 1998 er det efter § 20a i lov om miljøbeskyttelse forbudt at<br />
tilkøre fremmed jord til en råstofgrav. Med virkning fra 1. januar 2000 er bestemmelserne<br />
videreført i lov om forurenet jord.<br />
14. Efterbehandling<br />
14.1. Grave- <strong>og</strong> efterbehandlingsplanen skal følges af indvinderen <strong>og</strong> ejeren, indtil<br />
amtet eventuelt har godkendt en revideret plan.<br />
Amtet kan til enhver tid kræve en ajourført plan forelagt til godkendelse, hvis<br />
indvindingen <strong>og</strong>/eller efterbehandlingen ønskes ændret i forhold til den plan,<br />
der allerede er godkendt. Til brug for ajourføringen kan amtet kræve foretaget<br />
et nivellement <strong>og</strong> en opmåling af arealet.<br />
Ejeren <strong>og</strong> brugeren har pligt til at rette sig efter de anvisninger, som amtet<br />
måtte give for at udføre alle de arbejder, planen handler om.<br />
14.2. Området, hvor indvindingen har fundet sted, skal efterbehandles til naturformål.<br />
På det efterbehandlede areal må der ikke anvendes gødning <strong>og</strong> pesticider/sprøjtemidler.<br />
Overjord <strong>og</strong> muld skal opbevares i adskilte depoter. Under depoter for overjord<br />
skal mulden være rømmet af, inden opbygningen af depotet starter.<br />
Jord med humus i, f.eks. muld, tørvejord <strong>og</strong> lignende, må ved efterbehandlingen<br />
ikke tildækkes af andre jordarter, da indholdet af organisk materiale ved<br />
tildækning giver risiko for forurening af grundvandet på grund af nedbrydning<br />
af det organiske materiale.
Jordlagene skal opbygges sådan, at jorden bliver bedst mulig til naturformål<br />
bagefter. Det kan betyde, at firmaet må bytte om på overjordens forskellige<br />
lag, hvis firmaet støder på lag med bedre egenskaber end det, der oprindeligt<br />
lå øverst.<br />
F.eks. skal jord med mest ler ligge øverst lige under muldlaget, mens bagharp<br />
skal ligge nederst.<br />
Overjord <strong>og</strong> muld på arealet mellem gravegrænsen <strong>og</strong> efterbehandlingsgrænsen<br />
skal rømmes af, inden skråningerne dozes ned. Når de har det rette anlæg,<br />
lægges overjord <strong>og</strong> muld på igen.<br />
Når arealet bagefter skal bruges til plantevækst, f.eks. jordbrug <strong>og</strong> natur, skal<br />
efterbehandlingen altid slutte med grubning af gravens bund.<br />
14.3. Efterbehandlingen skal begynde så tidligt som muligt <strong>og</strong> være færdig senest<br />
den19. september 2036.<br />
14.4. Pligten til at slutte efterbehandlingen indtræder, hvis indvindingen har ligget<br />
stille i et år, <strong>og</strong> omgående hvis tilladelsen bliver kaldt tilbage, medmindre firmaet<br />
har en særlig aftale med amtet om en længere frist.<br />
14.5. Før firmaet starter på større arbejder med at efterbehandle, skal Grundvandskontoret<br />
have besked om det. Så kan vi nå at få afklaret eventuelle tvivlsspørgsmål.<br />
14.6. Hvis firmaet ikke efterbehandler, som der er pligt til, kan amtet påbyde både<br />
firmaet <strong>og</strong> ejeren at få arbejdet gjort inden en frist.<br />
14.7. Når efterbehandlingen er slut, skal alle bygninger, produktionsanlæg <strong>og</strong> installationer<br />
fjernes fra arealerne.<br />
14.8. Når efterbehandlingen er slut, skal Grundvandskontoret have besked om det.<br />
Kontoret ser herefter på området <strong>og</strong> tager stilling til, om arbejdet kan godkendes.<br />
15. Tilsyn<br />
15.1. Amtet har tilsyn med indvindingen. Efter loven har amtets medarbejdere adgang<br />
til området uden retskendelse for at se, om firmaet overholder lovene <strong>og</strong><br />
de vilkår, der er givet.<br />
Amtet kan efter loven påbyde, at et ulovligt forhold bringes i orden inden for<br />
en frist.<br />
Hvis det ikke sker i rette tid, giver loven amtet ret til at lave arbejdet på ejerens<br />
eller indvinderens regning.<br />
15.2. Amtet kan efter råstofloven, på baggrund af en konkret vurdering, fravige et<br />
vilkår, når omstændighederne tilsiger det, <strong>og</strong> forholdet vurderes at være af
mindre eller underordnet betydning, samt hvis forudsætningerne ændres under<br />
indvindingsperioden.<br />
16. Inddragelse af tilladelse<br />
16.1. Amtet kan efter loven kalde en tilladelse tilbage i tilfælde af,<br />
• at firmaet groft eller gentaget overtræder vilkår eller lovene i øvrigt<br />
17. Konkurs m.v.<br />
17.1. Hvis indvinderens virksomhed går konkurs, i betalingsstandsning eller lignende,<br />
har såvel indvinderen som ejendommens ejer pligt til at give amtet besked<br />
om det.<br />
18. Ejer- <strong>og</strong> brugerforhold<br />
18.1. Grundvandskontoret skal altid holdes underrettet om, hvem der ejer det område,<br />
indvindingen sker på.<br />
18.2. Grundvandskontoret skal altid holdes underrettet om, hvem der står for indvindingen.<br />
18.3. En eventuel ny indvinder skal fremkomme med forslag til grave- <strong>og</strong> efterbehandlingsplan,<br />
som Grundvandskontoret skal godkende.<br />
19. Indberetning af råstofafgift <strong>og</strong> -undersøgelser<br />
19.1. Firmaet har hvert år pligt til at indberette til Nordjyllands Amt om arbejdet<br />
med indvindingen, herunder hvilke materialer <strong>og</strong> hvor meget. Amtet sender<br />
hvert år skemaer ud til at lave indberetningerne på. Firmaet skal lave en indberetning<br />
for hver grav med matrikelnummer på. Amtet sender de udfyldte skemaer<br />
videre til Danmarks Statistik.<br />
19.2. Firmaet skal betale en afgift til staten for hver m³, der indvindes. Afgiften opkræves<br />
af Told- <strong>og</strong> Skattestyrelsen <strong>og</strong> er for øjeblikket på 5,00 kr. pr. m³.<br />
19.3. Inden tre måneder efter boringer m.v. efter råstoffer i jorden skal resultaterne<br />
indberettes til Danmarks <strong>og</strong> Grønlands Geol<strong>og</strong>iske Undersøgelse (GEUS). Det<br />
skal ske på særlige skemaer, som fås hos amtet.<br />
20. Fortidsminder<br />
20.1. Der må ikke graves tættere på jorddigerne i området end 10 meter.
20.2. Der gives dispensation efter museumslovens § 29 til fjernelse af de vestligste<br />
ca. 100 meter af det midterste øst-vestgående dige <strong>og</strong> ca. 330 meter af det<br />
nordligst beliggende øst-vestgående dige, der ligger indenfor tilladelsen. Digerne<br />
er markeret på luftfotoet, bilag 3. Dispensation til fjernelse af de to<br />
ovennævnte digestrækninger hænger sammen med gravetilladelsen. Digestrækningerne<br />
må kun fjernes i forbindelse med at råstofferne udnyttes under<br />
dem. Såfremt tilladelsen ikke udnyttes på arealerne under digerne - bortfalder<br />
dispensationen. Inden gravningen påbegyndes skal strækningerne afmærkes<br />
<strong>og</strong> tilsynsmyndigheden tilkaldes for godkendelse af strækningerne.<br />
20.3. Det sydligst beliggende øst-vestgående dige må ikke berøres af gravningen –<br />
der skal holdes en grave afstand på mindst 10 meter på hver side af diget.<br />
20.4. Ved gravearbejde kan firmaet støde på fortidsminder, for eksempel bopladser<br />
<strong>og</strong> gravpladser, der ofte giver sig til kende i form af stenlægninger, potteskår,<br />
kn<strong>og</strong>ler, trækulsholdig jord eller lignende. Arbejdet skal omgående indstilles i<br />
det omfang, det berører fortidsmindet. Fundet skal straks anmeldes efter museumslovens<br />
§ 27.<br />
Anmeldelsen kan ske til Aalborg Historiske Museum.<br />
Loven giver bygherren mulighed for at få en udtalelse om sandsynligheden for<br />
fund af arkæol<strong>og</strong>isk betydning, samt besked om de finansieringsmæssige konsekvenser.<br />
21. Tinglysning<br />
21.1. På ejendommen bliver der tinglyst en deklaration, som omfatter betingelser for<br />
indvindingen <strong>og</strong> efterbehandlingen. Den bliver tinglyst i forbindelse med, at<br />
tilladelsen til at starte arbejdet bliver udstedt.
Matr.nre. 1 <strong>og</strong> 2 Thorup Hedegaard, <strong>Siem</strong>, Anmelder:<br />
<strong>Skørping</strong> Kommune. Nordjyllands Amt<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø<br />
Grundvandskontoret<br />
Niels Bohrs Vej 30<br />
9220 Aalborg Øst<br />
Tlf. 96 35 10 00<br />
Stempelfri<br />
D E K L A R A T I O N<br />
Jnr.: 8-70-3-843-0001-04<br />
8-50-12-22-843-0005-05<br />
Birgitte Kloppenborg/<br />
Nordjyllands Amt har den 19. juni 2006 givet tilladelse til indvinding af sand, grus <strong>og</strong> sten på en del<br />
af matr.nre. 1 <strong>og</strong> 2 Thorup Hedegård, <strong>Siem</strong>, <strong>Skørping</strong> Kommune.<br />
Tilladelsen er givet efter §§ 7 <strong>og</strong> 10 i råstofloven, § 3 i naturbeskyttelsesloven, § 29 i museumsloven<br />
<strong>og</strong> § 9 i Bekendtgørelse 1006 af 20. oktober 2005 (”Samlebekendtgørelsen”). Der er knyttet en<br />
række betingelser til tilladelsen, <strong>og</strong> amtet deklarerer her en del af dem:<br />
1. Indvindingen skal være slut inden den 19. juni 2036.<br />
2. Arbejdet med efterbehandlingen skal begynde så tidligt som muligt <strong>og</strong> være afsluttet senest<br />
den 19. september 2036.<br />
Pligten til at slutte efterbehandlingen indtræder, hvis indvindingen har ligget stille i et år, <strong>og</strong><br />
omgående hvis tilladelsen bliver kaldt tilbage.<br />
3. Der må ikke anvendes gødning eller pesticider/sprøjtemidler på de efterbehandlede arealer.<br />
4. Grave- <strong>og</strong> efterbehandlingsplanen skal følges af indvinderen <strong>og</strong> ejeren, indtil amtet eventuelt<br />
har godkendt en revideret plan.<br />
Amtet kan til enhver tid kræve en ajourført plan forelagt til godkendelse, hvis indvindingen<br />
<strong>og</strong>/eller efterbehandlingen ønskes ændret i forhold til den plan, der allerede er godkendt.<br />
Ejeren <strong>og</strong> brugeren har pligt til at rette sig efter de anvisninger, som amtet måtte give, for at<br />
udføre alle de arbejder, planen handler om.<br />
5. Der må ikke graves dybere end til kote 38 meter D.V.R.90. Der skal d<strong>og</strong> være mindst to meter<br />
materiale over grundvandsspejlet.<br />
Amtet kan, på et hvilket som helst tidspunkt, stille krav om, at der skal etableres pejlerør til<br />
måling af grundvandsspejlets beliggenhed.
6. Overjord <strong>og</strong> muld må ikke fjernes fra det område, indvindingen er tilladt på, men skal bruges<br />
til efterbehandlingen.<br />
Hvis der er et ønske om at fjerne overjord <strong>og</strong> muld, kræver det en ny tilladelse efter råstofloven.<br />
7. Råstofgraven må ikke bruges til at opbevare fyld, affald eller andet, der ikke stammer fra<br />
graven.<br />
8. Muldjord <strong>og</strong> mineraljord, der kommer andre steder fra, må ikke modtages i graven uden dispensation<br />
fra amtet i det enkelte tilfælde efter § 52 i lov om forurenet jord.<br />
Efter 1. januar 1998 er det efter § 20a i lov om miljøbeskyttelse forbudt at tilkøre fremmed<br />
jord til en råstofgrav. Med virkning fra 1. januar 2000 er bestemmelserne videreført i lov om<br />
forurenet jord.<br />
9. I tilfælde af gravning på de tilgrænsende ejendomme kan amtet på et hvilket som helst tidspunkt<br />
- både under <strong>og</strong> efter gravningen - forlange, at området omkring skellet gennemgraves<br />
<strong>og</strong> efterbehandles, så der ikke står en vold tilbage.<br />
10. Hvis indvinderens virksomhed går konkurs, i betalingsstandsning eller lignende, har såvel<br />
indvinderen som ejendommens ejer pligt til at give amtet besked om det.<br />
11. Amtet kan efter råstofloven, på baggrund af en konkret vurdering, fravige et vilkår, når omstændighederne<br />
tilsiger det, <strong>og</strong> forholdet vurderes at være af mindre eller underordnet betydning,<br />
samt hvis forudsætningerne ændres under indvindingsperioden.<br />
Denne deklaration er bindende for ejere <strong>og</strong> indehavere af rettigheder over ejendommen uden hensyn<br />
til, hvornår retten er stiftet. Det er den efter råstoflovens § 10.<br />
Nordjyllands Amt er påtaleberettiget.<br />
NORDJYLLANDS AMT<br />
Teknik <strong>og</strong> Miljø<br />
Grundvandskontoret<br />
Aalborg, den
p—222—222ƒ22r2ƒF<br />
ƒ2uF<br />
ƒsqxe„…‚X<br />
p2t˜<br />
p2x—<br />
p2‚—2˜<br />
p2‚—2—<br />
t˜<br />
x—<br />
‚—2˜<br />
‚—2—<br />
tF2FX<br />
VESHEIPEPPEVRQEHHHSEHS<br />
uX<br />
f—X<br />
wX<br />
…F2—X<br />
h—X<br />
IXPSFHHH<br />
fuƒGevt<br />
PUFIHFHS<br />
‚FX<br />
x<br />
…2—2uE22w—2G—<br />
222uE22w—2—F<br />
uE22w—2IWWPGFVTFIHPWF<br />
hhy2PHHR22E2g2gy‡sF<br />
I
yF<br />
p—22—222ƒ22r2ƒF<br />
ƒ2uF<br />
tF2FX<br />
uX<br />
wX<br />
…F2—X<br />
h—X<br />
VESHEIPEPPEVRQEHHHSEHS<br />
f—X<br />
P<br />
IXPSFHHH<br />
fuƒGevt<br />
‚FX<br />
PUFIHFHS<br />
…2—2uE22w—2G—<br />
222uE22w—2—F<br />
uE22w—2IWWPGFVTFIHPWF<br />
hhy2PHHR22E2g2gy‡sF
w2˜—<br />
ƒsqxe„…‚X<br />
IH222<br />
IHH222—<br />
IHH222˜˜<br />
IH222<br />
<br />
p—22—222ƒ22r2ƒF<br />
ƒ2uF<br />
i˜—222—F<br />
v—<br />
<br />
w2˜—<br />
IH222<br />
„2r2PW<br />
„2r<br />
„<br />
<br />
tF2FX<br />
uX<br />
wX<br />
…F2—X<br />
h—X<br />
<br />
x<br />
IH222<br />
SH222<br />
VESHEIPEPPEVRQEHHHSEHS<br />
f—X<br />
Q<br />
IXIHFHHH<br />
fuƒGevt<br />
‚FX<br />
PUFIHFHS<br />
…2—2uE22w—2G—<br />
222uE22w—2—F<br />
uE22w—2IWWPGFVTFIHPWF<br />
hhy2PHHR22E2g2gy‡sF