VVM redegørelse med SMV
VVM redegørelse med SMV
VVM redegørelse med SMV
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
PLAN, BYG OG MILJØ<br />
Forslag til<br />
Lokalplan nr. 500<br />
For Kalundborg Ny Vesthavn<br />
Lokalplanforslaget er fremlagt fra den 13. maj 2008 til den 9. juli 2008
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
Indhold<br />
Kalundborg Kommune<br />
Lokalplan nr. 500 for Kalundborg Ny Vesthavn.<br />
Indledning........................................................................ 3<br />
Lokalplanens forhold til anden planlægning og lovgivning ........ 7<br />
Offentlig debat og midlertidige retsvirkninger ...................... 22<br />
Lokalplanens bestemmelser .............................................. 23<br />
§ 1 Lokalplanens formål ................................................ 23<br />
§ 2 Lokalplanens område og zonestatus .......................... 23<br />
§ 3 Områdets anvendelse.............................................. 24<br />
§ 4 Udstykning ............................................................ 24<br />
§ 5 Vej-, sti- og parkeringsforhold .................................. 25<br />
§ 6 Bebyggelsens omfang og placering............................ 26<br />
§ 7 Bebyggelsens ydre fremtræden................................. 28<br />
§ 8 Ubebyggede arealer, beplantning og hegning.............. 29<br />
§ 9 Ledningsanlæg ....................................................... 30<br />
§ 10 Forudsætninger for ibrugtagning ............................. 30<br />
§ 11 Ophævelse af lokalplan og servitutter mm................ 30<br />
§ 12 Retsvirkninger...................................................... 31<br />
Vedtagelsespåtegning ...................................................... 32<br />
Lokalplanens kortbilag:<br />
Kortbilag 1: Matrikelkort – områdets afgrænsning<br />
Kortbilag 2: Administrationsplan<br />
Kortbilag 3: Terrænsnit<br />
Lokalplanen er udarbejdet af NIRAS Konsulenterne A/S i samarbejde<br />
<strong>med</strong> Kalundborg Kommune, Plan, Byg & Miljø.<br />
2
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
Indledning<br />
Lokalplanområdet Lokalplan nr. 500 omfatter ca. 60 ha, hvoraf ca. 24 ha består<br />
af jorder fra Lerchenborg. Det resterende areal på ca. 36 ha<br />
indvindes ved opfyldning på søterritoriet.<br />
Planlægningsområdet afgrænses som vist på luftfotoet. Området<br />
er placeret vest for Asnæsværket, der er Danmarks største<br />
kraftværk.<br />
Imellem planlægningsområdet og Asnæsværket, der ligger i<br />
direkte forlængelse af det eksisterende havneområder, ligger<br />
et offentligt strandareal <strong>med</strong> en tilhørende strandpark.<br />
Den nuværende anvendelse af arealet, hvor Ny Vesthavn tænkes<br />
placeret, er henholdsvis strand, strandeng og agerjord.<br />
Desuden er vandområdet i havnen øst for den planlagte havneudvidelse<br />
udpeget som vildtreservat.<br />
Lokalplanområdets afgrænsning<br />
Lokalplanområdet omfatter:<br />
- en del af matr.nr. 1a, Lerchenborg Hgd., Årby<br />
- en del af matr.nr. 1cd, Lerchenborg Hgd., Årby<br />
- en del af matr.nr. 2a, Lerchenborg Hgd., Årby<br />
- en del af matr.nr. 2ak, Lerchenborg Hgd., Årby<br />
- en del af matr.nr. 2au, Lerchenborg Hgd., Årby<br />
- Der foretages landvinding af ca. 36 ha fra Kalundborg<br />
Fjord ved opfyldning. Arealet tildeles selvstændigt matrikelnummer.<br />
3
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
Baggrund og formål Kalundborg Kommune har igangsat et omfattende planlægningsarbejde<br />
i forbindelse <strong>med</strong> udbygning af en Ny Vesthavn i<br />
Kalundborg. Dette arbejde ligger i direkte forlængelse af arbejdet<br />
<strong>med</strong> Masterplanen for Kalundborg Havn, hvor løsningen<br />
af kapacitetsproblemer for den nuværende operatør, Mols-<br />
Linien, blev udpeget som et første skridt i havnens udvikling<br />
og afgørende for færgeforbindelsen mellem Kalundborg og Århus.<br />
Den nuværende operatørs akutte behov for øget areal<br />
kan ikke løses indenfor det eksisterende havneområde, og den<br />
eneste mulighed for havneudvikling er vest for Asnæsværket.<br />
Derfor ønskes Mols-Linien som det allerførste flyttet ud til en<br />
Ny Vesthavn.<br />
Etableringen af den Ny Vesthavn imødekommer den stigende<br />
efterspørgsel efter opmarchplads for færgedriften på Kalundborg<br />
- Århus. Dertil imødekommer Ny Vesthavn stigende tilgang<br />
af skibe <strong>med</strong> stor dybgang og størrelse og skaber mulighed<br />
for håndtering af øget massegodstransport og på sigt evt.<br />
containertransport. Etableringen af Ny Vesthavn sikres således<br />
Kalundborg Havns udviklingsmuligheder på længere sigt. Med<br />
udbygningen af Ny Vesthavn opnås den udvidelse der er nødvendig<br />
for at imødekomme den stigende efterspørgsel efter<br />
havneplads og plads til faciliteter indtil år 2025.<br />
I forhold til Planloven er et havneanlæg som Ny Vesthavn<br />
<strong>VVM</strong>-pligtigt. Sådan et anlæg kan ikke realiseres, før der er<br />
udarbejdet retningslinjer i kommuneplanen om beliggenhed og<br />
udformning af anlægget <strong>med</strong> tilhørende <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>.<br />
I den gældende kommuneplan for Kalundborg Kommune er<br />
området ikke udlagt til havneformål og derfor skal der udarbejdes<br />
et kommuneplantillæg, der muliggør en ændret anvendelse<br />
af området og fastsætter rammerne for udbygning og<br />
anlæg.<br />
Eksisterende forhold Den nuværende anvendelse af arealet, hvor Ny Vesthavn places,<br />
er henholdsvis strand, strandeng og agerjord. Desuden er<br />
er vandområdet øst for den Ny Vesthavn udpeget som vildtreservat.<br />
Områdets sydlige afgrænsning følger parallelt den nuværende<br />
kystlinie i en afstand af ca. 100-250 m. Landbrugsaralerne når<br />
helt frem til skrænten mod kysten. Skrænten er for en stor<br />
dels vedkommende bevokset. Nedenfor skrænten ligger langs<br />
en del af kysten lave strandenge, hvor der tillige ligger en sø.<br />
På den østlige side af vejen, der løber på matr.nr. 2au fra Asnæs<br />
Skovvej til stranden ligger et stendige. Dele af diget er<br />
bevokset.<br />
Imellem lokalplanområdet og Asnæsværket ligger et grønt område<br />
<strong>med</strong> strand, strandpark og parkering. Asnæsvej slutter i<br />
dag i en vendeplads i forbindelse <strong>med</strong> strandparken.<br />
4
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
Lokalplanens indhold Lokalplanen giver mulighed for etablering af Kalundborg Ny<br />
Vesthavn. Mulighederne skabes på ca. 24 ha landbrugsjord og<br />
på ca. 36 ha indvundet land. Ny Vesthavn planlægges anlagt<br />
opdelt i tre funktionsområder som vist herunder.<br />
Lokalplanområdets funktionsopdeling<br />
Med gul skravering vises det allokerede areal på 130.000 m 2<br />
til færgeleje, trailerplads mm., som et fremtidssikret område<br />
for færgedriften. Med rød skravering vises fremtidig massegodshavn<br />
på 450.000 m 2 <strong>med</strong> 600 m lang og 15 m dyb kaj for<br />
skibe <strong>med</strong> stor dybgang. Her kan havnerelateret erhverv placeres<br />
fjernest fra kajen ved adgangsvejen. Med blå skravering<br />
vises 200 m lang kajplads <strong>med</strong> en dybde på 9,5 m og plads til<br />
en mindre containerterminal. Området er på ca. 22.000 m 2 .<br />
Udbygningen foreslås foretaget i etaper <strong>med</strong> anlæg af færgehavn<br />
først, anden fase anlæg af en 600m bulkkaj og i sidste<br />
fase evt. en containerterminal.<br />
Lokalplanen inddeles i delområder svarende til de tre funktionsområder<br />
samt et delområde for adgangsvejen til området.<br />
Tidshorisonten for etablering af massegodshavn og containerhavn<br />
er længere end for etableringen af færgehavnen, hvor<br />
der er et akut behov for en flytning. Lokalplanen optager derfor<br />
detaljerede bestemmelser for de to delområder I og IV til<br />
hhv. færgehavn og vejadgang, mens lokalplanen for massegods-<br />
og containerhavnen er en rammelokalplan, der således<br />
skal følges op af en lokalplan <strong>med</strong> detaljerede bestemmelser i<br />
forbindelse <strong>med</strong> detailplanlægningen for de to delområder hhv.<br />
II og III til disse funktioner.<br />
Delområde I udlægges til færgehavn (gul skravering). Delområdet<br />
omfatter et areal på ca. 13 ha. Her kan der etableres<br />
anlæg <strong>med</strong> relation til færgetrafikken, så som færgeleje og<br />
5
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
kajanlæg, bygninger, trailerplads, oplagsplads mv. Terminalen<br />
påtænkes udført <strong>med</strong> to lejer <strong>med</strong> vanddybde, der bliver tilstrækkelig<br />
for selv de største færger.<br />
Færgeterminalen udføres <strong>med</strong> to færgelejer på hver sin side i<br />
et lille bassin <strong>med</strong> opmarchplads beliggende syd for lejerne<br />
<strong>med</strong> plads til trailere og selvkørende trafik. Frakørselsvej fra<br />
færgerne langs terminalens vestlige og sydlige periferi i to baner<br />
sikrer, at trafikken fra en hel færge kan placeres på frakørselsvejen<br />
før den munder ud i Asnæsvejen.<br />
Langs områdets ydre rand etableres en offentlig sti til stranden<br />
vest for færgehavnen.<br />
Delområde II udlægges til massegodshavn og havnerelateret<br />
erhverv (rød skravering). Delområdet omfatter et areal på ca.<br />
45 ha <strong>med</strong> en 600 m lang dybvandskaj <strong>med</strong> 15 m vanddybde<br />
for skibe <strong>med</strong> stor dybgang. De kajnære arealer forbeholdes<br />
massegods, mens havnerelaterede erhverv kan placeres fjernest<br />
fra kajen og langs adgangsvejen.<br />
Delområde III udlægges til containerhavn (blå skravering).<br />
Områdets anvendelse fastlægges til containerterminal, alternativt<br />
massegods og omfatter et areal på ca. 2,2 ha. Her anlægges<br />
en 200 m lang kajplads <strong>med</strong> en dybde på 9,5 m. Der<br />
må kun opføres faciliteter for kajomsætning <strong>med</strong> containere.<br />
Delområde IV udlægges til adgangsvej (gråt areal) og plantebælte.<br />
Trafikafviklingen til og fra færgelejet og den øvrige<br />
Ny Vesthavn sker ved etablering af ny vej <strong>med</strong> til- og frakørsel<br />
til Ny Vesthavn fra den nuværende Asnæsvej ca. 80-330 m fra<br />
den nuværende kystlinje. De trafikale ændringer sikrer der<strong>med</strong>,<br />
at trafikken til og fra færgelejet kan ledes uden om bycentrum<br />
og ud på Skovvejen mod Holbæk. Derved reduceres<br />
trafikbelastningen i Kalundborg By.<br />
Der etableres en grusparkeringsplads til anvendelse for gæster<br />
til stranden vest for færgehavnen.<br />
6
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
Lokalplanens forhold til anden planlægning og<br />
lovgivning<br />
<strong>VVM</strong> I følge Planlovens § 11g må visse typer af virksomheder og<br />
anlæg ikke påbegyndes, før kommunen eller Miljøministeriet<br />
har fastsat retningslinjer for virksomhedens eller anlæggets<br />
udformning og beliggenhed i en <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong> (Vurdering<br />
af Virkninger på Miljøet). Retningslinjerne skal være tilvejebragt<br />
i kommuneplanen og ledsages af en <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>.<br />
Kalundborg Kommune er fra 1. januar 2007 <strong>VVM</strong>-myndighed<br />
for så vidt angår aktiviteterne på landsiden, mens Kystdirektoratet<br />
er <strong>VVM</strong>-myndighed <strong>med</strong> hensyn til den del af anlægget,<br />
der ligger på søterritoriet.<br />
<strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n danner grundlag for udarbejdelsen af kommuneplantilllægget,<br />
der indeholder retningslinier for anlægget.<br />
<strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n offentliggøres samtidigt <strong>med</strong> forslaget til<br />
kommuneplantillæg og lokalplan.<br />
Der henvises til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n og kommuneplantillægget<br />
for nærmere <strong>redegørelse</strong>.<br />
Miljøvurdering I henhold til lov om miljøvurdering af planer og programmer<br />
skal kommuneplantillægget og lokalplanen ledsages af en miljøvurdering<br />
af planforslagene. Idet kravene til indholdet i miljøvurderingen<br />
og <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n er næsten identiske, er<br />
<strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n suppleret, således at den ligeledes opfylder<br />
kravene til en miljøvurdering.<br />
Miljøvurderingen af kommuneplantillægget og lokalplanen indgår<br />
således i <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n, og der henvises til denne for<br />
en vurdering af planens potentielle indvirkning på miljøet og<br />
en nærmere beskrivelse af, hvordan de to vurderinger er integreret.<br />
Kystnærhedszonen Ifølge planlovens § 5b gælder det for planlægningen i kystnærhedszonen,<br />
at der kun må inddrages nye arealer i byzone<br />
og planlægges for anlæg i landzone, såfremt der er en særlig<br />
planlægningsmæssig eller funktionel begrundelse for kystnær<br />
lokalisering, og at der bortset fra trafikhavneanlæg og andre<br />
overordnede infrastrukturanlæg kun i ganske særlige tilfælde<br />
kan planlægges for bebyggelse og anlæg på land, som forudsætter<br />
inddragelse af arealer på søterritoriet eller særlig kystbeskyttelse.<br />
Lokalplanens havneformål er i overensstemmelse<br />
<strong>med</strong> paragraffens undtagelsesbestemmelser.<br />
Desuden skal der i lokalplanforslag for bebyggelse og anlæg i<br />
kystnærhedszonen ifølge planlovens § 16, stk. 3 redegøres for<br />
den visuelle påvirkning af omgivelserne, og der skal anføres<br />
en begrundelse for bygningshøjder over 8,5 m. Dette gælder<br />
dog jf. § 16, stk. 5 ikke for <strong>VVM</strong>-pligtige anlæg, hvor <strong>VVM</strong><strong>redegørelse</strong>n<br />
i stedet indeholder <strong>redegørelse</strong>n for visuel påvirkning<br />
af omgivelserne. Der henvises til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n<br />
for en detaljeret <strong>redegørelse</strong> for den visuelle indvirkning. Her-<br />
7
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
under er gengivet, hvorledes Asnæs-kysten tager sig ud set<br />
fra nord før og efter etableringen af Ny Vesthavn.<br />
Eksempel på visualisering af havnen set fra fotostandpunkt 2<br />
ved Troldevænget<br />
<strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n redegør for beskyttelsesinteresserne i kystnærhedszonen<br />
og foretager en afvejning i forhold til behovet<br />
for og den samfundsøkonomiske gevinst ved etablering ved Ny<br />
Vesthavn. <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n indeholder en <strong>redegørelse</strong> for<br />
den visuelle påvirkning af omgivelserne og begrunder behovet<br />
for bygningshøjder over 8,5m <strong>med</strong> karakteren af anlæggets<br />
elementer.<br />
Regionplan 2005 Status som landsplandirektiv<br />
Fra 1. januar 2007 fik Regionplan 2005 status som landsplandirektiver,<br />
og er bindende som administrationsgrundlag for<br />
kommunen, indtil nye kommuneplaner og statens vand- og<br />
naturplaner vedtages og overtager regionplanernes rolle.<br />
Som hovedregel kan der derfor kun tilvejebringes kommuneplantillæg<br />
indenfor rammerne af Regionplan 2005. Miljøministeren<br />
(Miljøcentrene) kan dog dispensere fra, helt eller delvis<br />
ophæve, ændre eller tilvejebringe tillæg til regionplanretningslinjerne<br />
under visse forudsætninger.<br />
I forhold til en Ny Vesthavn i Kalundborg har Miljøcenter Roskilde<br />
givet tilsagn om at ændringslovens § 3 kan tages i anvendelse.<br />
Kommuneplantillæg nr. 25, der udgør plangrundlaget<br />
for lokalplanen, indeholder således retningslinier, der ophæver<br />
eksisterende retningslinier i Regionplan 2005 for området<br />
og formulerer nye for anlægget af Ny Vesthavn. Miljøcen-<br />
8
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
ter Roskilde høres iht. planlovens § 25 ved fremlæggelse af<br />
kommuneplantillæg og lokalplan i offentlig høring.<br />
Kommuneplantillæg nr. 25 redegør detaljeret for forholdet til<br />
den gældende regionplan 2005. Herunder opsummeres forhold<br />
af direkte relevans for lokalplanen.<br />
Regionplan 2005 Havne<br />
Det fremgår af Regionplanen, at Amtsrådet ville støtte udviklingen<br />
af de eksisterende havne for at sikre erhvervslivet gode<br />
og miljøvenlige transportmuligheder. Der skal primært bygges<br />
på eksisterende havnefaciliteter, men der åbnes også mulighed<br />
for at følge nye tendenser i søtransporten.<br />
Desuden indeholder regionplanen en række krav til kommuneplanlægningen<br />
vedr. havne.<br />
Regionplanens betingelser er opfyldt <strong>med</strong> udarbejdelsen af<br />
kommuneplantillægget og den dertil hørende <strong>VVM</strong><strong>redegørelse</strong>.<br />
Der henvises til kommuneplantillægget for en detaljeret <strong>redegørelse</strong>.<br />
Lokalplanen er i overensstemmelse der<strong>med</strong>.<br />
Regionplan 2005 Byområder<br />
Der skelnes mellem kommuneplanlagte byområder, der enten<br />
er bebygget eller udlagt til byformål i en kommuneplan, og ikke<br />
kommuneplanlagte byområder, der er udpeget til fremtidig<br />
byvækst.<br />
Planlægningsområdet er beliggende i landzone, mens det tilstødende<br />
areal – Asnæsværket – har status som kommuneplanlagt<br />
byområde.<br />
Med vedtagelsen af kommuneplantillægget optages planlægningsområdet<br />
i kommuneplanen som byområde, og ved den<br />
efterfølgende vedtagelse af lokalplanen overføres området til<br />
byzone.<br />
Regionplan 2005 Drikkevandsinteresser<br />
Ifølge Regionplanen bør arealanvendelse, der kan true grundvandet<br />
henlægges til områder <strong>med</strong> begrænsede drikkevandsinteresser.<br />
Lokalplanområdet er udlagt som et område <strong>med</strong><br />
begrænsede drikkevandsinteresser. Planlægningen af Ny Vesthavn<br />
er således ikke i konflikt <strong>med</strong> Regionplanen, hvad angår<br />
drikkevandsinteresserne.<br />
Regionplan 2005 Råstofinteresser<br />
Der er i området er registreret mulige forekomster af sand og<br />
ler. Udpegningen af Råstofinteresseområder har ingen direkte<br />
indflydelse på, hvordan arealet dagligt kan anvendes, og registreringen<br />
af råstofinteresserne har ingen konsekvenser for<br />
den aktuelle lokalplanlægning for en Ny Vesthavn.<br />
Region Sjælland har udsendt forslag til råstofplan, der erstatter<br />
regionplanlægningen for råstoffer. Råstofplanen er i høring<br />
9
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
indtil 17. marts 2008. I forslaget til råstofplan er lokalplanområdet<br />
ikke udlagt til råstofinteresseområde.<br />
Regionale råstofinteresseområder markeret <strong>med</strong> gult<br />
Regionplan 2005 Beskyttelsesinteresser landskab og natur<br />
Beskyttelsesområder er defineret som landskabelige og naturmæssige<br />
kerneområder, der enten har et meget højt vurderet<br />
landskabeligt indhold og/eller et meget vigtigt naturindhold.<br />
Dertil kan områderne ofte være af stor betydning for oplevelsen<br />
af kulturhistorien.<br />
Hele planlægningsområdet er udlagt som beskyttelsesområde,<br />
og planlægningsområdets ændrede anvendelse kræver derfor<br />
godkendelse fra Miljøcenter Roskilde. Dette sker ved miljøcentrets<br />
godkendelse af kommuneplantillægget, der indeholder<br />
nye retningslinier for området. Lokalplanen er i overensstemmelse<br />
<strong>med</strong> disse nye retningslinier.<br />
<strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n indeholder en vurdering af beskyttelsesområdet,<br />
hvori der redegøres for konsekvenserne ved etableringen<br />
af projektet.<br />
Regionplan 2005 Rekreative interesser - Besøgsområder<br />
Besøgsområder defineres som spændende områder i landskabet,<br />
hvor det er interessant at gå en tur og eventuelt overnatte<br />
på en primitiv teltplads for at opleve naturen, kulturmiljøet<br />
og landskabet. Udpegningen har ingen direkte konsekvens for<br />
planlægningsarbejdet.<br />
Afgrænsningen af lokalplanområdet er sket under respekt for<br />
det grønne område og strandparken vest for Asnæsværket.<br />
Desuden fastlægger lokalplanen placeringen af en stiforbindelse<br />
fra Asnæsvejs slutning ved færgehavnen videre langs den<br />
sydvestlige afgrænsning af delområde I til kysten vest for færgehavnen.<br />
Stien erstatter den eksisterende sti langs kysten,<br />
og stiens nye placering fremgår af kortbilag 2.<br />
Regionplan 2005 Kulturhistoriske interesser og bevaringsinteresser<br />
Et kulturmiljø er et geografisk afgrænset område, der ved sin<br />
fremtræden afspejler væsentlige træk af den samfundsmæssige<br />
udvikling og omfatter en mangfoldighed af historiske spor.<br />
10
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
Af retningslinjerne fremgår, at der ikke kan ske byudvikling,<br />
etablering af trafik- og tekniske anlæg o. lign., <strong>med</strong> mindre<br />
det sker uden at oplevelsen og forståelsen af kulturmiljøet forringes,<br />
og i givet fald skal der vises særlige hensyn over for de<br />
bevaringsværdige værdier og sammenhænge.<br />
Hele planlægningsområdet er udpeget som kulturmiljø, hvorfor<br />
en ændring af anvendelsen og etablering af anlæg kræver tilladelse<br />
fra Miljøcenter Roskilde. Dette sker ved miljøcentrets<br />
godkendelse af kommuneplantillægget, der indeholder nye<br />
retningslinier for området: Lokalplanen er i overensstemmelse<br />
<strong>med</strong> disse nye retningslinier.<br />
<strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n indeholder en vurdering af kulturmiljøet og<br />
kulturlandskabet, hvori der redegøres for konsekvenserne ved<br />
etableringen af projektet.<br />
Arealregulering efter anden lovgivning<br />
Naturbeskyttelseslov Fortidsminder<br />
Som beskrevet herover ligger der udenfor lokalplanområdet<br />
fortidsminder i form af gravhøje ved strandparken og vest for<br />
lokalplanområdet. Gravhøje er omgivet af en 100 m beskyttelseszone<br />
efter Naturbeskyttelseslovens § 18.<br />
Afgrænsningen af lokalplanområdet respekterer således fortidsmindebeskyttelseslinierne.<br />
Museumsloven Diger<br />
Området rummer tillige et dige, der ligeledes er nærmere beskrevet<br />
i <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n. Sten- og jorddiger er beskyttet<br />
efter museumslovens § 29a. Diget er et forhøjet markskel bestående<br />
af marksten. Beskyttelsen <strong>med</strong>fører, at der ikke må<br />
ske ændringer i tilstanden, når de ligger i landzonen.<br />
Beskyttede diger markeret <strong>med</strong> rødt<br />
I særlige tilfælde kan der <strong>med</strong>deles dispensation til nedlæggelse<br />
af diger. Dette forudsætter, at der er tale om væsentlige interesser.<br />
Anlægget af Kalundborg Ny Vesthavn betragtes som<br />
11
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
en væsentlig samfundsmæssig interesse, der berettiger en dispensation<br />
i <strong>med</strong>før af museumslovens § 29a, stk. 2. Dispensationen<br />
<strong>med</strong>deles og bekendtgøres samtidigt <strong>med</strong> fremlæggelsen<br />
af lokalplanforslaget <strong>med</strong> en særskilt klagevejledning.<br />
Diget vil i første omgang blive gennembrudt i forbindelse <strong>med</strong><br />
forlængelsen af Asnæsvej til den nye færgeterminal i delområde<br />
I. Således kan den resterende del af diget bestå frem til<br />
iværksættelsen af udbygningsetaperne i delområde II og III.<br />
<strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n indeholder en vurdering af kulturmiljøet og<br />
kulturlandskabet, hvori der redegøres for forholdene vedr. diget.<br />
Landbrugsinteresser Landbrugspligt<br />
Der er landbrugspligt i området. Realisering af projektet kræver<br />
en tilladelse fra jordbrugskommissionen. Jordbrugskommissionen<br />
ophæver landbrugspligten, når jorden lokalplanlægges<br />
til byformål i byzone, og når anvendelsen således ikke kan<br />
vende tilbage til jordbrugsmæssige formål.<br />
Naturbeskyttelseslov Beskyttede områder efter §3<br />
Disse områder er beskyttet efter § 3 i naturbeskyttelsesloven<br />
og omfatter f.eks. moser, enge, strandenge, strandsumpe,<br />
heder, biologiske overdrev, søer og vandhuller. Der må ikke<br />
foretages ændringer i tilstanden af de beskyttede områder,<br />
dvs. bygges, graves, laves terrænændringer, tilplantes, drænes<br />
eller lignende.<br />
Der findes en enkelt beskyttet sø indenfor lokalplanområdet,<br />
ligesom dele af området langs vandet er beskyttet strandeng.<br />
§3 områder<br />
Denne beskyttelse skal ophæves af Kalundborg Kommune, inden<br />
området kan overgå til anden anvendelse. Kommunen har<br />
<strong>med</strong> naturbeskyttelseslovens § 65, stk. 3 mulighed for dette i<br />
særlige tilfælde. Kalundborg Kommune vurderer, at man af<br />
12
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
hensyn til vigtigheden af etableringen af Ny Vesthavn vil ophæve<br />
beskyttelsen af §3-områderne i lokalplanområdet.<br />
Kalundborg Kommune giver dispensation til ophævelse af beskyttelsen<br />
af søen på betingelse af tilvejebringelse af erstatningsbiotop,<br />
ligesom der gives dispensation til ophævelse af<br />
beskyttelsen af strandengen. Udkast til dispensationen er offentliggjort<br />
<strong>med</strong> en særskilt klagevejledning samtidigt <strong>med</strong><br />
fremlæggelsen af lokalplanforslaget.<br />
Naturbeskyttelseslov Strandbeskyttelseslinien efter § 15<br />
Strandbeskyttelseslinjen er principielt 300 m. Strandbeskyttelseslinjen<br />
skal sikre en generel friholdelse af kystområderne<br />
imod indgreb, der ændrer den nuværende tilstand og anvendelse.<br />
Det betyder, at der ikke må foretages ændring i tilstanden<br />
af strandbredder eller andre arealer, der ligger mellem<br />
strandbredden og strandbeskyttelseslinjen.<br />
Miljøministeren kan i særlige tilfælde vælge at dispensere fra<br />
strandbeskyttelseslinjen. Administrationen af strandbeskyttelseslinjen<br />
varetages af Miljøcenter Roskilde.<br />
Strandbeskyttelseslinen gælder ikke havneanlæg og de arealer,<br />
der ved lokalplan er udlagt til havneformål. Således ophæver<br />
Miljøcenter Roskilde strandbeskyttelseslinien for lokalplanområdet,<br />
så længe anvendelsen er havneformål.<br />
Strandbeskyttelseslinien markeret <strong>med</strong> magenta skravering.<br />
Odden Gisseløre Røsnæs Sydkyst og herunder Odden Gisseløre er udpeget som<br />
et af Danmarks Nationale Interesseområder indenfor geologi,<br />
geomorfologi og kystdynamik (Skov og Naturstyrelsen, 2007).<br />
Der er tale om områder hvor kystlinien har national interesse<br />
for geologien.<br />
Som en del af <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n gennemføres en vurdering af<br />
eventuelle ændringer i strøm- og bølgeforhold ved Odden.<br />
<strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n påviser, at der ikke er nogen påvirkning.<br />
13
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
Overordnede trafikplaner<br />
Regionplan 2005 For at sikre muligheder for større nye anlæg er der i regionplanen<br />
foretaget to arealreservationer som vist på figuren herunder:<br />
H2: Strækningen Viskinge-Kalundborg (omlægning af Rute<br />
23)<br />
L13: Omfartsvej øst for Kalundborg (forbindelse mellem<br />
Rute 22 og Rute 23)<br />
Arealreservationer til overordnede veje<br />
Statsvej rute 23 Landsdelsforbindelsen rute 23 forbinder Jylland og Sjælland<br />
via færgeforbindelsen mellem Kalundborg og Århus. Rute 23<br />
er den primære vejforbindelse mellem Kalundborg og Holbæk<br />
samt adgangsvej til hovedstadsområdet i øst og Kalundborg<br />
Havn i vest.<br />
Der foreligger ingen aktuelle planer om en udbygning eller andre<br />
større ændringer af Rute 23. Vejdirektoratet har imidlertid<br />
på foranledning af Trafik- og Energiministeriet igangsat arbejdet<br />
<strong>med</strong> at afdække mulighederne for en fremtidig udformning<br />
af Rute 23 som en højklassificeret vejforbindelse (motortrafikvej<br />
/ motorvej) mellem Holbæk og Kalundborg.<br />
Realiseringen af udflytningen af havnen <strong>med</strong> den afledte kapacitetsudvidelse,<br />
kan muligvis bidrage til en fremskyndelse af<br />
disse udbygningsplaner.<br />
Forlængelsen af Asnæsvej<br />
Vejudlægget til forlængelsen af Asnæsvej til den ny færgehavn<br />
optages i lokalplanen og fremgår af kortbilag 2 og bestemmelserne<br />
i § 5.<br />
Kollektiv trafik I planstrategien peger Kommunalbestyrelsen på en opgradering<br />
af banetrafikken til ti<strong>med</strong>rift og gennemkørende myldretidstog<br />
til København. Asnæsværket betjenes af busrute 204<br />
<strong>med</strong> forbindelse til banegården. Ny Vesthavn og de kommende<br />
arbejdspladser der, vil kunne betjenes af samme rute.<br />
14
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
Kommuneplanlægning<br />
Kommuneplan 2000 Hovedstruktur<br />
Den gældende kommuneplan for området er Kommuneplan<br />
2000-2012 for Kalundborg Kommune.<br />
Hovedstrukturkort<br />
Kortet herover viser et udsnit af hovedstrukturkortet i Kommuneplan<br />
2000-2012. Planlægningsområdets afgrænsning vises<br />
<strong>med</strong> en sort streg. Arealerne øst for planlægningsområdet<br />
er udlagt til større industri, mens selve planlægningsområdet i<br />
Kommuneplanen har status af beskyttelsesområde. Områdets<br />
sydøstligste hjørne gennemskæres af en stirute. Kommuneplantillægget<br />
ændrer status for beskyttelsesområdet og den<br />
eksisterende stiforbindelse afskæres. Lokalplanen giver derimod<br />
mulighed for færdsel ad sti til kysten vest for Ny Vesthavn.<br />
I forbindelse <strong>med</strong> stien etableres en parkeringsplads for<br />
strandens gæster.<br />
Overordnede forhold<br />
Adskillelse mellem boliger og havne- og erhvervsområder<br />
Boligområderne ligger primært mod nord, mens havne- og erhvervsområder<br />
er placeret mod syd og øst. Det fremgår af hovedstrukturen<br />
at adskillelsen mellem boligområder og havne-<br />
og erhvervsområder skal fastholdes ved planlægningen af nye<br />
byudviklingsområder. Udviklingen af Ny Vesthavn <strong>med</strong> denne<br />
placering er således i overensstemmelse <strong>med</strong> hovedstrukturens<br />
principper for nye byudviklingsområder.<br />
Kalundborg Havn<br />
For at fastholde og styrke Kalundborgs position som en stor<br />
havne- og industriby skal havnen bl.a. sikres gode udviklingsmuligheder.<br />
Havnen skal være konkurrencedygtig og arbejde<br />
for fortsat vækst <strong>med</strong> øgning af godsomsætning og aktiviteter<br />
15
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
i øvrigt, både på den almindelige skibstrafik og på færgetrafikken<br />
til Jylland.<br />
Udviklingen af Ny Vesthavn er et væsentligt bidrag til forfølgelsen<br />
af dette mål.<br />
Områder udlagt til havneformål i Kommuneplan 2000-2012<br />
ses på kortet herunder:<br />
Eksisterende områder udlagt til havneformål<br />
Trafikale forhold<br />
Af Kommuneplan 2000-2012 fremgår, at der bl.a. er følgende<br />
målsætninger for trafikplanlægningen:<br />
At sikre et trafikvejnet, der trafiksikkerhedsmæssigt og<br />
miljømæssigt er velegnet.<br />
At forbedre trafiksikkerheden.<br />
At sikre gode vejforbindelser til bykernen, havneområdet<br />
og erhvervsområderne.<br />
At skabe bedre sammenhæng inden for bykernens centerområde,<br />
således at Kordilgadeområdet knyttes tættere<br />
sammen <strong>med</strong> tilstødende områder.<br />
Idet trafikken til og fra lokalplanområdet ledes ad de overordnede<br />
trafikveje: Holbækvej-Hovvej og Slagelsevej sker der en<br />
aflastning af bykernen, hvor trafikken til og fra færgelejet ikke<br />
mere skal ind igennem bykernen og belastningen af Elmegade-Bredgade<br />
og Østre Havnevej formindskes.<br />
Planlægningsområdet<br />
Asnæshalvøen bliver fremhævet som et af de landskabs- og<br />
naturområder, der karakteriserer kommunen. Asnæs er udpeget<br />
som et besøgsområde i regionplanen som nævnt tidligere,<br />
16
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
og udpegningen skal søges koordineret <strong>med</strong> den kommunale<br />
planlægning.<br />
Stranden umiddelbart vest for Asnæs Værket er udlagt som<br />
offentlig badestrand. Der er fortsat adgang til strandparken<br />
vest for Asnæsværket. Lokalplanen sikrer endvidere fortsat<br />
muligheden for en stiforbindelse til kysten vest for Ny Vesthavn.<br />
Rammer<br />
Planlægningsområdet er i Kommuneplan 2000-2012 en del af<br />
det eksisterende rammeområdet 7.9L1 og 6.4E.1, som vist på<br />
kortet herunder.<br />
Rammekort <strong>med</strong> nyt rammeområde 7.9E2<br />
Af rammebestemmelserne for 7.9L1 fremgår bl.a.:<br />
Området anvendes til landbrug og skov og ligger i landzone.<br />
Den fremtidige anvendelse skal være til jordbrug og<br />
fritid. Omkring raffinaderiet er der udlagt en sikkerhedszone<br />
på 300 m.<br />
Ny bebyggelse kan som hovedregel kun opføres i tilknytning<br />
til det enkelte jordbrug og skal tilpasses landskabet<br />
og den lokale byggeskik, i 1½ etage.<br />
Karakteristiske landskaber, træer, hegn mv. skal bevares<br />
(Allétræerne ved Lerchenborg).<br />
Offentligheden skal sikres adgang til strandarealerne.<br />
I regionplanen er området udlagt som beskyttelsesområde.<br />
Af rammebestemmelserne for den omfattede del af område<br />
6.4E1 i Kalundborg Kommuneplan 2000 fremgår bl.a.:<br />
Området anvendes til grønt friareal.<br />
17<br />
7.9E2<br />
6.4E1
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
Idet planlægningsområdet ligger i landzone og en mindre del i<br />
byzone er udlagt til grønt friareal, udarbejdes et kommuneplantillæg<br />
nr. 25 <strong>med</strong> rammer for en efterfølgende lokalplanlægning,<br />
der muliggør overførsel fra landzone til byzone, tillader<br />
anvendelse til havneformål samt skaber mulighed for opførsel<br />
af bebyggelse og øvrige anlæg i området.<br />
Kommuneplantillæg nr. 25 er udformet som et særskilt dokument<br />
og indeholder nye retningslinier og rammer for et område<br />
svarende til lokalplanområdet. Rammeområdet får betegnelsen<br />
7.9E2. Lokalplanen er i overensstemmelse <strong>med</strong> disse<br />
nye retningslinier og rammer.<br />
Planstrategi 2007 Kommunalbestyrelsen i Kalundborg Kommune har i foråret<br />
fremlagt en ny planstrategi for Kalundborg Kommune.<br />
Planstrategien beskriver tre overordnede temaer, som der skal<br />
sættes fokus på i den kommende kommuneplan:<br />
Bosætning<br />
Det åbne land og udviklingen i landdistrikterne, og<br />
Bæredygtig erhvervsudvikling.<br />
Dertil indeholder planstrategien to tværgående temaer: Sundhed<br />
og Uddannelse.<br />
Udviklingsperspektiver <strong>med</strong> hensyn til erhvervsliv<br />
Erhvervslivet i Kalundborg Kommune er kendetegnet ved proces-<br />
og produktionsindustri, koncentreret omkring Kalundborg<br />
by. Tilstedeværelsen af de store virksomheder tiltrækker andre<br />
virksomheder og i den forbindelse vurderes det også, at<br />
Kalundborg Havn har en afgørende betydning for udviklingen.<br />
I forhold til en bæredygtig erhvervsudvikling har Kommunalbestyrelsen<br />
bl.a. følgende mål:<br />
At understøtte en fortsat udvikling af Kalundborg Havns<br />
potentiale<br />
At understøtte en attraktiv byudvikling ved og omkring den<br />
nuværende Kalundborg Havn under hensyntagen til havnens<br />
udviklingsbehov.<br />
Udviklingsperspektiver <strong>med</strong> hensyn til overordnet byudvikling<br />
og trafikstruktur<br />
Kommunalbestyrelsen har som mål at fremme udbygningen af<br />
infrastrukturen <strong>med</strong> en opgradering af Rute 23, en forbedring<br />
af Rute 22 mod Slagelse samt at fremme etableringen af en<br />
østlig ringvej omkring Kalundborg by.<br />
En Ny Vesthavn i forlængelse af Asnæsværkets arealer vil<br />
<strong>med</strong>føre en trafikal aflastning af midtbyen i Kalundborg, idet<br />
trafik i forbindelse <strong>med</strong> færgefarten forsvinder. Den påtænkte<br />
placering er også i overensstemmelse <strong>med</strong> Kalundborg Kommunes<br />
ønsker om en adskillelse af bolig- og erhvervsområder<br />
samt at nye boligområder skal udvikles mod øst.<br />
18
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
Udviklingsperspektiver <strong>med</strong> hensyn til byomdannelse mellem<br />
havneområdet og bymidten<br />
Masterplanen for Kalundborg midtby beskriver forskellige muligheder<br />
for en forskønnelse og forbedring af bymiljøet <strong>med</strong> en<br />
fortsat blanding af detailhandel, erhverv og boliger.<br />
Masterplanen indeholder også forslag til en forbedret forbindelse<br />
mellem midtbyen og vandet. Dette skal skabe bedre muligheder<br />
for byliv på den eksisterende og bynære vesthavn –<br />
samtidig <strong>med</strong> at havnen fortsat anvendes som erhvervshavn.<br />
Disse mål kan komme tættere på en realisering <strong>med</strong> lokalplanens<br />
vedtagelse og etablering af en Ny Vesthavn, der fjerner<br />
færgetrafikken fra midtbyen.<br />
Masterplan Kalundborg Havn har i 2006 udarbejdet en Masterplan for Kalundborg<br />
Havn, der er havnens udspil til den kommende kommuneplan<br />
for Kalundborg Kommune. Masterplanen foreligger i<br />
tre rapporter, hvor resuméet er offentliggjort.<br />
Rapport 1: Markedsanalyse<br />
Rapport 2: Vurdering af eksisterende havn og udbygningsscenarier,<br />
herunder Ny Vesthavn<br />
Rapport 3: Resumé af Masterplanen for eksisterende havn og<br />
Ny Vesthavn<br />
Masterplanarbejdet ligger således til grund for denne lokalplan.<br />
Miljøgener<br />
Trafikstøj <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n beskriver påvirkningen af omgivelserne<br />
<strong>med</strong> trafikstøj afledt af trafikken til og fra havnen.<br />
Trafikken på Asnæsvej inden for lokalplanområdet ventes ikke<br />
at give anledning til at boliger påføres et støjniveau over den<br />
vejledende grænseværdi på 55 dB(A).<br />
Virksomhedsstøj Havnedriften og virksomhederne på den ny Vesthavn ventes<br />
at kunne overholde Miljøstyrelsens vejledende støjgrænser for<br />
området.<br />
Jordforurening Lokalplanområdet har hidtil primært været anvendt til landbrugsformål.<br />
Der foreligger ikke oplysninger om evt. jordforurening.<br />
Teknisk forsyning<br />
Spildevand Lokalplanområdet er beliggende inden for spildevandsplanens<br />
område. Spildevandet ledes til Centralrenseanlægget. Afløbssystemer<br />
udføres som separatsystem. Regnvand afledes til<br />
havnebassinet. Tilladelser skal <strong>med</strong>deles af Kalundborg Kommune.<br />
19
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
Der fremlægges sideløbende <strong>med</strong> lokalplanforslaget tillæg til<br />
spildevandsplanen, som grundlag for <strong>med</strong>delelsen af tilladelserne.<br />
El-forsyning Området forsynes af SEAS-NVE.<br />
Vandforsyning Vandforsyningen af lokalplanområdet vil finde sted fra Kalundborg<br />
Kommunale Vandforsyning.<br />
Varmeforsyning Lokalplanforslaget detailplanlægger delområde I til færgehavn<br />
<strong>med</strong> tilhørende driftsbygninger. Varmeprojektforslag skal iht.<br />
varmeforsyningslovens kapitel 2 kun udarbejdes, når varmebehovet<br />
er over 0,25 MW. Idet varmebehovet for delområde I<br />
forventes at blive 0.047 MW udarbejdes der ikke varmeprojektforslag<br />
for lokalplanens delområde I.<br />
Ved detaillokalplanlægning af delområde II og III gennemføres<br />
projektforslag efter varmeforsyningslovens bestemmelser.<br />
Øvrige tilladelser og dispensationer fra myndigheder<br />
Miljøcenter Roskilde Ved senere behov for klapning af sediment, vil miljøcentret<br />
skulle <strong>med</strong>dele tilladelse.<br />
Miljøministeriet Ved behov for indvinding af råstoffer til anlægsprojektet fra<br />
søterritoriet vil Miljøministeriet skulle <strong>med</strong>dele indvindingstilladelse.<br />
Kystdirektoratet Kystdirektoratet skal <strong>med</strong>dele tilladelse til anlæg på søterritoriet<br />
og til anlæg af havnen.<br />
Ved behov for indvinding af råstoffer fra strandbred eller kystnære<br />
zoner til anlægsprojektet vil Kystdirektoratet skulle<br />
<strong>med</strong>dele indvindingstilladelse.<br />
Kalundborg Kommune Dispensation fra Naturbeskyttelseslovens §3. § 3-beskyttelsen<br />
af en sø i planlægningsområdets vestlige del skal ophæves.<br />
Dispensationen gives af Kalundborg Kommune på betingelse af<br />
tilvejebringelse af erstatningsbiotop. Dele af kyststrækningen<br />
er udpeget som beskyttet strandeng iht. naturbeskyttelseslovens<br />
§ 3. Denne beskyttelse skal ophæves, inden området kan<br />
overgå til anden anvendelse.<br />
Ophævelse af SFL-område. Den 20 m brede SFL-bræmme<br />
(særligt følsomme landbrugsområder) omkring en sø i den<br />
vestlige del af planlægningsområdet ophæves.<br />
Der skal <strong>med</strong>deles dispensation til nedlæggelse af det beskyttede<br />
stendige i henhold til museumsloven.<br />
Adgangsvejen fra Asnæs Skovvej (grusvej) til stranden er beskyttet<br />
efter naturbeskyttelseslovens § 26a, efter hvilken<br />
kommunen kan afslå nedlæggelse. Med fremlæggelse af lokalplan<br />
accepterer kommunen nedlæggelsen.<br />
20
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
Virksomheder i området kan kræve miljøgodkendelse afhængigt<br />
af deres art.<br />
Virksomheder vil i forbindelse <strong>med</strong> byggesagsbehandlingen<br />
opnå tilladelse til tilslutning til kloak. Der skal indhentes særskilt<br />
tilladelse til afledning af processpildevand.<br />
Kalundborg kommune skal <strong>med</strong>dele tilladelse til udledning af<br />
overfladevand, og kan i den forbindelse stille vilkår.<br />
De enkelte anlæg kræver byggetilladelse fra Kalundborg<br />
Kommune.<br />
Servitutundersøgelse<br />
Der er den 9. januar 2008 foretaget servitutundersøgelse ved<br />
Landinspektørerne 2002 A/S.<br />
Servitutter, der er uforenelige <strong>med</strong> lokalplanen, bortfalder <strong>med</strong><br />
den endelige vedtagelse af lokalplanen.<br />
Således aflyses følgende servitutter for lokalplanens område<br />
som følge af lokalplanens endelige vedtagelse:<br />
Tinglyst Matr.nr. 1a, 2a, 2ak, Lerchenborg Hgd., Årby<br />
21.11.1903 Udskrift af strandsynsprotokol<br />
15.08.1923 Om anbringelse af fyrindretning og adgang til samme<br />
12.02.1944 (rettelig 1941) om byggelinier<br />
16.12.1957 Om baderet samt færdselsret mv.<br />
03.12.1969 Om fri forpagtningsret for Lerchenborg Hgd.<br />
07.06.1983 Forpagtningskontrakt <strong>med</strong> Chr. Lensgrev Lerchenborg<br />
07.10.2004 Forpagtningskontrakt til Lerchenborg Gods<br />
Tinglyst Matr.nr. 1cd, 2au, Lerchenborg Hgd., Årby<br />
21.11.1903 Udskrift af strandsynsprotokol<br />
07.06.1924 Om adgang til stien langs stranden<br />
03.12.1969 Om færdsel mv. på 2au<br />
Øvrige tinglyste byrder på lokalplanens område er uden betydning<br />
for lokalplanens gennemførelse.<br />
21
Forslag til lokalplan nr. 500 - Redegørelse<br />
Offentlig debat og midlertidige retsvirkninger<br />
Lokalplanforslagets midlertidige retsvirkninger<br />
Lokalplanens midlertidige retsvirkninger Indtil lokalplanen er<br />
endelig vedtaget og offentligt bekendtgjort af kommunalbestyrelsen,<br />
må de ejendomme, der er omfattet af forslaget, ikke<br />
udnyttes på en måde, der kan forgribe indholdet i den endelige<br />
plan.<br />
Der gælder efter §17 i lov om planlægning et midlertidigt forbud<br />
mod udstykning, bebyggelse og ændring af anvendelsen.<br />
Den eksisterende lovlige anvendelse af ejendommen kan forsætte<br />
som hidtil.<br />
Når fristen for fremsættelse af indsigelser og ændringsforslag<br />
er udløbet, kan Kommunalbestyrelsen give tilladelse til udnyttelse<br />
af en ejendom I overensstemmelse <strong>med</strong> forslaget.<br />
Disse midlertidige retsvirkninger gælder fra lokalplanforslagets<br />
offentliggørelse og indtil forslaget er endeligt vedtaget og of-<br />
fentligt bekendtgjort, dog højst et år efter offentliggørelsen.<br />
For så vidt angår lokalplanens retsvirkninger henvises til lokalplanens<br />
bestemmelser (§ 12).<br />
Offentlig debat For fremsættelse af indsigelser mod, ændringsforslag eller<br />
bemærkninger til lokalplanforslaget, har Kalundborg Kommune<br />
fastsat en frist på 8 uger, jf. Lov om planlægning, § 24. Forslaget<br />
er fremlagt I perioden 13. maj 2008 til 9. juli 2008.<br />
Indsigelser skal således være Plan, Byg og Miljø i hænde senest<br />
den 9. juli 2008, hvorefter Kommunalbestyrelsen vil tage<br />
stilling til sagen.<br />
Du kan få yderligere oplysninger ved henvendelse til Kalundborg<br />
Kommune, Plan, Byg og Miljø på<br />
plan.byg.miljo@kalundborg.dk eller telefon 59 53 44 00.<br />
Indsigelser skal fremsendes skriftligt til<br />
plan.byg.miljo@kalundborg.dk eller<br />
Kalundborg Kommune<br />
Plan, Byg og Miljø<br />
Holbækvej 141 B<br />
4400 Kalundborg<br />
22
Forslag til Lokalplan nr. 500 - Bestemmelser<br />
Kalundborg Kommune<br />
Lokalplan nr. 500 for Kalundborg Ny Vesthavn<br />
Lokalplanens bestemmelser<br />
I henhold til Lov om planlægning (Lovbekendtgørelse nr. 813<br />
af 21. juni 2007) <strong>med</strong> senere ændringer fastsættes følgende<br />
bestemmelser for det i § 2 nævnte område:<br />
§ 1 Lokalplanens formål<br />
1.1 Lokalplanens formål er:<br />
- at skabe mulighed for anlæg af en Ny Vesthavn i Kalundborg,<br />
- at fastlægge områdets anvendes til færgevirksomhed, massegodshavn,<br />
containerterminal, havnerelaterede erhverv<br />
samt vej,<br />
- at inddele lokalplanområdet i funktionsbestemte delområder,<br />
- at sikre, at bebyggelsen placeres under hensyn til havnens<br />
funktionskrav og en kystlandskabelig indpasning,<br />
- at sikre, at bebyggelse placeres i afgrænsede enheder under<br />
hensyn til havnens funktionskrav og kystlandskabelig<br />
indpasning,<br />
- at udlægge areal til vej <strong>med</strong> henblik på en effektiv og god<br />
vejbetjening af området,<br />
- at fastlægge detaljerede bestemmelser for delområderne I<br />
og IV til hhv. færgehavn og vej,<br />
- at fastlægges overordnede rammer for delområde II og III<br />
<strong>med</strong> henblik på udarbejdelse af senere detaljeret lokalplan<br />
for disse delområder,<br />
- at sikre, at der etableres plantebælte som afgrænsning mod<br />
det åbne land,<br />
- at sikre fortsat offentlig stiadgang til stranden vest for færgehavnen,<br />
- at området overføres fra landzone og søterritorium til byzone<br />
som havneformål<br />
§ 2 Lokalplanens område og zonestatus<br />
2.1 Lokalplanen afgrænses som vist på kortbilag nr. 1 og omfatter<br />
følgende matr.nre.:<br />
del af matr.nr. 1a,<br />
del af matr.nr. 1cd,<br />
del af matr.nr. 2a,<br />
del af matr.nr. 2ak,<br />
del af matr.nr. 2au,<br />
alle beliggende Lerchenborg Hgd., Årby samt alle parceller,<br />
der efter den 9. januar 2008 udstykkes fra de nævnte arealer.<br />
2.2 Arealer indvundet fra søterritoriet matrikuleres som selvstændige<br />
matr.nre.<br />
23
Forslag til Lokalplan nr. 500 - Bestemmelser<br />
2.3 Med offentliggørelsen af den endeligt vedtagne lokalplan overføres<br />
lokalplanområdet fra landzone til byzone.<br />
2.4 Nyindvundne og nyopfyldte land- og kajarealer skal ligeledes<br />
overføres til byzone.<br />
2.5 Lokalplanens område opdeles i områderne I, II, III og IV, <strong>med</strong><br />
afgrænsninger som vist på kortbilag nr. 1 og 2.<br />
§ 3 Områdets anvendelse<br />
3.1 Delområde I må kun anvendes til færgehavn <strong>med</strong> tilhørende<br />
terminal- og andre anlæg i relation til færgetrafikken samt til<br />
plantebælte og stiforbindelse til stranden vest for Færgehavnen.<br />
3.2 Delområde II må anvendes til massegods. På de ikke kajnære<br />
arealer og langs adgangsvejen kan der endvidere etableres<br />
havnerelaterede erhverv. Massegods og havnerelaterede erhverv<br />
defineres som angivet herunder:<br />
Definition: Massegods<br />
Massegods kan være korn og foderstoffer, sten og grus, skrot,<br />
flis og hele skibsladninger af træ (bulk træ). Massegods kan<br />
derudover være specielle flydende produkter der kræver tankanlæg.<br />
Definition: Havnerelaterede erhverv<br />
Havnerelaterede erhverv defineres som erhverv, der af driftmæssige<br />
årsager skal ligge i nærheden af en kaj. Dvs. at sådanne<br />
virksomheder skal generere en kajomsætning eller de<br />
skal servicere skibe eller de virksomheder, der genererer en<br />
kajomsætning.<br />
Opdelingen i områder til massegods og havnerelaterede erhverv<br />
fastlægges i detaljeret lokalplan for delområdet.<br />
3.3 Delområde III må enten anvendes til containerterminal, eller<br />
til massegods. Anvendes delområdet til massegods defineres<br />
anvendelsen ’massegods’ som under 3.2. Den endelige anvendelse<br />
af delområdet fastlægges i detaljeret lokalplan for delområdet.<br />
3.4 Delområde IV: må kun anvendes til anlæg af adgangsvej og<br />
sti til det samlede havneområde, plantebælte samt parkeringsplads.<br />
§ 4 Udstykning<br />
For delområde I og IV gælder:<br />
4.1 Delområde I og IV må kun udstykkes i overensstemmelse <strong>med</strong><br />
delområdeafgrænsningerne på kortbilag 2, og må således ikke<br />
udstykkes yderligere,<br />
4.2 Landvundne arealer tildeles selvstændigt matr.nr.<br />
24
Forslag til Lokalplan nr. 500 - Bestemmelser<br />
For delområde II og III gælder:<br />
4.3 Udstykning i delområde II og III skal ske i overensstemmelse<br />
<strong>med</strong> principper, der fastlægges i en senere detaljeret lokalplan<br />
for delområderne II og III.<br />
4.4 Landvundne arealer tildeles selvstændigt matr.nr.<br />
§ 5 Vej-, sti- og parkeringsforhold<br />
For delområde I gælder:<br />
5.1 I delområde I udlægges der interne veje, stier, opmarchbaner,<br />
lastbil- og trailerparkering, personvognsparkering mv. efter<br />
principperne på kortbilag 2.<br />
5.2 Der anlægges grussti i 2 meters bredde fra fællesstiens afslutning<br />
til stranden på strækningen B-C.<br />
For delområde II og III gælder:<br />
5.3 Beliggenhed, omfang og type af veje, stier, parkering og andre<br />
trafikarealer fastlægges i detaljeret lokalplan for delområderne.<br />
For delområde IV gælder:<br />
5.4 Vejadgangen til færgehavnen og hele lokalplanområdet placeres<br />
i delområde IV som en forlængelse af den eksisterende<br />
Asnæsvej.<br />
5.5 Der udlægges areal til adgangsvej A-B <strong>med</strong> en placering som<br />
vist på kortbilag 2. Vejen udlægges <strong>med</strong> friholdt tracebredde<br />
på 22 m.<br />
Arealbehov i forbindelse <strong>med</strong> anlæg af kryds ud over de 22 m<br />
vejudlæg fragår havneområdet i delområde II.<br />
5.6 Vejen anlægges <strong>med</strong> to vognbaner à 3,5 m, i alt 7,0 m efter<br />
Vejdirektoratets vejregler.<br />
5.7 Veje og stier anlægges efter principper i snittene herunder:<br />
Snit nord-syd ved delområde I<br />
25
Forslag til Lokalplan nr. 500 - Bestemmelser<br />
Snit nord-syd ved delområde II<br />
5.8 Der anlægges grusparkering til mindst 20 personbiler for<br />
strandgæster <strong>med</strong> en placering som vist på kortbilag 2.<br />
For alle delområder gælder:<br />
5.9 Ved indretning og opførelse af bebyggelse skal der i alle delområder<br />
anlægges det påkrævede parkeringsareal som fastsat<br />
i kommuneplanens generelle rammebestemmelser og fastsat<br />
individuelt, hvor der ikke foreligger generelle rammebestemmelser.<br />
Således skal der i området etableres p-pladser som<br />
følger:<br />
Ved arealer til kontor- og administrationsformål skal der beregnes<br />
1 parkeringsplads pr. 65 m 2 bruttoetageareal.<br />
I forbindelse <strong>med</strong> erhvervsbygninger skal der anlægges 1 parkeringsplads<br />
for hver 200 m 2 bruttoetageareal.<br />
§ 6 Bebyggelsens omfang og placering<br />
For delområde I gælder:<br />
6.1 I delområde I kan der etableres anlæg i forbindelse <strong>med</strong> færgetrafik,<br />
så som kajanlæg, bygninger, oplagsplads, omladestation<br />
mv. efter principperne på kortbilag 2.<br />
6.2 Der kan i delområde I etableres i alt 1.000 etagemeter servicebygninger<br />
for færgedriften inden for byggefelterne til servicebygninger<br />
for færgedrift på kortbilag 2.<br />
6.3 Der kan i delområde I etableres i alt 5.000 etagemeter omladestation<br />
inden for det 10.000 m 2 store byggefelt til omladestation<br />
for trailere på kortbilag 2.<br />
6.4 Bygningshøjden må ikke overstige 10 m over terræn målt efter<br />
reglerne i bygningsreglementet og efter principperne illustreret<br />
på terrænsnit 1 i bilag 3.<br />
6.5 Bebyggelse må ikke opføres <strong>med</strong> en sokkelkote under +2,00<br />
DVR90.<br />
6.6 Rampeanlæg kan dog opføres i større højder.<br />
26
Forslag til Lokalplan nr. 500 - Bestemmelser<br />
For delområde II gælder:<br />
6.7 I delområde II kan der opføres byggeri og anlæg til håndtering<br />
af massegods.<br />
6.8 I delområde II kan der opføres byggeri og anlæg til havnerelaterede<br />
erhverv på ikke kajnære arealer og langs adgangsvejen.<br />
6.9 Bebyggelse i delområde II må kun opføres på grundlag af en<br />
ny detaillokalplan. Denne lokalplan skal indeholde nærmere<br />
regler om bebyggelsens placering og omfang. Lokalplanen skal<br />
indeholde en zonering af området mht. byggehøjder, bebyggelsesprocent<br />
og bygningsvolumener under hensyn til havnens<br />
funktionskrav og kystlandskabelig indpasning.<br />
6.10 Bebyggelsen må ikke opføres højere end 30 m. Princippet for<br />
højden er illustreret på terrænsnittet i bilag 3.<br />
6.11 Der kan opføres op til 3 højtanke/enheder <strong>med</strong> en højde på op<br />
til 50 m. Princippet for højden er illustreret på terrænsnittet i<br />
bilag 3.<br />
6.12 På kajen kan kraner have en højde på op til 70 m i opslået tilstand.<br />
6.13 Bebyggelsesprocenten må ikke overstige 50 for den enkelte<br />
ejendom eller parcel.<br />
6.14 Der kan i op til 3zoner tillades en bebyggelsesprocent på 60<br />
for den enkelte ejendom eller parcel.<br />
6.15 Det samlede rumfang af bygninger inden for den enkelte ejendom<br />
eller parcel må ikke overstige 6-8 m 3 /m 2 grundareal,<br />
hvor det konkrete rumfang fastlægges igennem en zonering i<br />
den detaljerede lokalplan.<br />
6.16 Der kan etableres op til 3 højtanke/enheder <strong>med</strong> et rumfang<br />
på 15 m3/m2 grundareal.<br />
For delområde III gælder:<br />
6.17 I delområde III kan der opføres byggeri til kajomsætning <strong>med</strong><br />
containere ved anvendelse af området til containerterminal.<br />
6.18 I delområde III kan der opføres faciliteter til håndtering af<br />
massegods ved anvendelse af området til massegods.<br />
6.19 Bebyggelse i delområde III må kun opføres på grundlag af en<br />
ny detaillokalplan. Denne lokalplan skal indeholde nærmere<br />
regler om bebyggelsens placering og omfang. Lokalplanen skal<br />
indeholde en zonering af området mht. byggehøjder, bebyggelsesprocent<br />
og bygningsvolumener under hensyn til havnens<br />
funktionskrav og kystlandskabelig indpasning.<br />
6.20 Ved anvendelse af delområde III til containerterminal kan der<br />
opføres kraner <strong>med</strong> en opslået højde på op til 70 m.<br />
27
Forslag til Lokalplan nr. 500 - Bestemmelser<br />
6.21 Ved anvendelse af delområde III til containerterminal må containere<br />
stables i op til 15 meters højde.<br />
6.22 Bebyggelsen må ikke opføres højere end 30 m. Princippet for<br />
højden er illustreret på terrænsnittet i bilag 3.<br />
6.23 Bebyggelsesprocenten må ikke overstige 50 for den enkelte<br />
ejendom eller parcel.<br />
6.24 Det samlede rumfang af bygninger inden for den enkelte ejendom<br />
eller parcel må ikke overstige 6-8 m 3 /m 2 grundareal,<br />
hvor det konkrete rumfang fastlægges igennem en zonering i<br />
den detaljerede lokalplan.<br />
For delområde IV gælder:<br />
6.25 Der må ikke etableres bebyggelse i delområde IV <strong>med</strong> undtagelse<br />
af evt. mindre tekniske anlæg nødvendige for vejens<br />
drift, som defineret i § 8.4.<br />
§ 7 Bebyggelsens ydre fremtræden<br />
For delområde I gælder:<br />
7.1 Bygninger skal <strong>med</strong> hensyn til proportioner, tag- og facadeudformning,<br />
materiale og farvevalg udformes på en sådan måde,<br />
at der opnås en arkitektonisk og miljømæssig god helhedsvirkning<br />
i forhold til omgivelserne, såvel landværts som søværts.<br />
7.2 Facaderne skal opføres i følgende materialer eller i kombinationer<br />
heraf: Tegl, beton, træ og glas.<br />
7.3 Til bygningsfacader kan kun anvendes ens sort, grå samt<br />
dæmpet ikke reflekterende blå farve. Kalkhvid farve kan anvendes<br />
til mindre facadepartier og bygningsdele som f.eks.<br />
vinduer.<br />
7.4 Til tage kan kun anvendes sort og mørkegrå <strong>med</strong> matte overflader.<br />
7.5 Bebyggelse skal opføres så alle facader på hele bebyggelsen<br />
fremtræder <strong>med</strong> samme arkitektoniske udtryk.<br />
7.6 Tage skal udformes som flade tage eller tage <strong>med</strong> ensidig<br />
taghældning.<br />
7.7 Tagfladerne skal dækkes <strong>med</strong> materialer, der er tilpasset facadernes<br />
arkitektur. Der må ikke anvendes blanke eller reflekterende<br />
materialer. Glasoverdækninger, ventilationsanlæg og<br />
lignende skal udformes, så de indgår som en del af taget i en<br />
arkitektonisk helhed.<br />
7.8 Tilbygninger eller ombygninger skal udformes <strong>med</strong> samme<br />
materialeholdning, taghældning og farvevalg som den bebyggelse,<br />
de tilbygges.<br />
28
Forslag til Lokalplan nr. 500 - Bestemmelser<br />
7.9 Lysmaster kan etableres i op til 30 meters højde.<br />
7.10 Skiltning <strong>med</strong> navn og bomærke må kun finde sted i et omfang<br />
og <strong>med</strong> en placering afstemt efter bygningernes karakter,<br />
afstemt efter omgivelserne.<br />
7.11 Der må kun reklameres for ejendommens virksomhed.<br />
7.12 Skiltning skal godkendes af Kalundborg Kommune.<br />
7.13 Der må ikke opstilles skiltesstandere eller -pyloner. Vejvisning<br />
er undtaget herfra.<br />
7.14 Der må maksimalt opstilles én gruppe <strong>med</strong> 3 flagstænger.<br />
Flagstængerne skal have samme højde og må ikke være højere<br />
end 10 m. Flagstængerne skal opstilles på linie eller i en<br />
gruppe <strong>med</strong> en indbyrdes afstand på maksimalt 5 m og skal<br />
bære ens flag. Flagstænger skal placeres minimum 5 m fra<br />
vejskel og må ikke placeres i plantebælter udlagt på kortbilag<br />
2.<br />
7.15 Der kan lejlighedsvis opstilles flagallé i forbindelse <strong>med</strong> f.eks.<br />
anløb af krydstogtskibe, kongeskibet, flådebesøg mv. Flagstængerne<br />
i flagalléen må ikke være højere end 10 m.<br />
For delområde II og III gælder:<br />
7.16 Bestemmelser for bebyggelsens udseende skal fastsættes i en<br />
ny lokalplan.<br />
For alle delområder gælder:<br />
7.17 Kraner, losseanlæg, anlæg til natbelysning og lignende, der<br />
overstiger den maksimale byggehøjde, må i hovedtrækkene<br />
kun fremtræde i grålige og blålige nuancer.<br />
§ 8 Ubebyggede arealer, beplantning og hegning<br />
For delområde I gælder<br />
8.1 Hegning af området kan ske <strong>med</strong> et maksimalt 2 m højt trådhegn<br />
i grå farve. Trådhegn etableres i skel mod delområde II<br />
og på indersiden af plantebæltet mod åbent land. Stolper udføres<br />
i grå beton eller galvaniseret stål.<br />
8.2 Langs delområdets sydlige og vestlige afgrænsning etableres<br />
et 20 m bredt beplantningsbælte som angivet på kortbilag 2<br />
og efter princippet på terrænsnittene i bilag 3. Plantebæltet<br />
skal anlægges <strong>med</strong> hjemmehørende arter, og således at det<br />
ad åre fremstår og har karakter af skovbryn <strong>med</strong> høje og lave<br />
træer og <strong>med</strong> brug af ammetræer, således at der hurtigt opnås<br />
god skærmeffekt. Beplantnings- og vedligeholdelsesplanen<br />
skal godkendes af Kalundborg Kommune.<br />
29
Forslag til Lokalplan nr. 500 - Bestemmelser<br />
For delområde IV gælder<br />
8.3 Der etableres et 20 m bredt beplantningsbælte på den sydlige<br />
side af Asnæsvej på strækningen A-B som angivet på kortbilag<br />
2 og efter princippet på terrænsnittene i bilag 3. Plantebæltet<br />
skal anlægges <strong>med</strong> hjemmehørende arter, og således at det<br />
ad åre fremstår og har karakter af skovbryn <strong>med</strong> høje og lave<br />
træer på baggrund. Beplantningsplanen skal godkendes af Kalundborg<br />
Kommune.<br />
For delområde I og IV gælder<br />
8.4 Inden for delområderne kan der etableres sådanne anlæg,<br />
som for eksempel pumpestation, transformerstationer og lignende,<br />
der er nødvendige for delområdets drift og tekniske<br />
forsyning.<br />
For delområde II og III gælder<br />
8.5 Bestemmelser for udseende af de ubebyggede arealer, beplantning,<br />
hegning samt terrænændring skal fastsættes i en<br />
ny lokalplan.<br />
§ 9 Ledningsanlæg<br />
9.1 El-ledninger, herunder til vejbelysning, samt telefon- og fællesantenneledninger,<br />
må ikke fremføres som luftledninger,<br />
men alene udføres som jordkabler.<br />
§ 10 Forudsætninger for ibrugtagning<br />
10.1 Ny bebyggelse må ikke tages i brug før:<br />
a) Den pågældende bebyggelse har opfyldt forpligtelserne <strong>med</strong><br />
hensyn til den på ejendommen hvilende tilslutningspligt til<br />
den kollektive varmeforsyning, jf. varmeforsyningslovens<br />
bestemmelser.<br />
b) Der er etableret parkeringspladser for den pågældende<br />
ejendom efter § 5.<br />
10.2 Delområde I må ikke tages i brug før plantebæltet på kortbilag<br />
2 langs den sydlige og vestlige afgrænsning af delområdet er<br />
etableret.<br />
10.3 I delområde IV må vejen ikke tages i brug før plantebæltet på<br />
kortbilag 2 langs den sydlige afgrænsning af delområdet er<br />
etableret.<br />
§ 11 Ophævelse af lokalplan og servitutter mm.<br />
11.1 Med lokalplanens endelige vedtagelse ophæves lokalplan 52<br />
for den del af matr.nr. 1cd, Lerchenborg Hgd., Årby, der er<br />
omfattet af denne lokalplan nr. 500.<br />
30
Forslag til Lokalplan nr. 500 - Bestemmelser<br />
11.2 Med lokalplanens endelige vedtagelse aflyses følgende servitutter:<br />
Tinglyst Matr.nr. 1a, 2a, 2ak, Lerchenborg Hgd., Årby<br />
21.11.1903 Udskrift af strandsynsprotokol<br />
15.08.1923 Om anbringelse af fyrindretning og adgang til samme<br />
12.02.1944 (rettelig 1941) om byggelinier<br />
16.12.1957 Om baderet samt færdselsret mv.<br />
03.12.1969 Om fri forpagtningsret for Lerchenborg Hgd.<br />
07.06.1983 Forpagtningskontrakt <strong>med</strong> Chr. Lensgrev Lerchenborg<br />
07.10.2004 Forpagtningskontrakt til Lerchenborg Gods<br />
Tinglyst Matr.nr. 1cd, 2au, Lerchenborg Hgd., Årby<br />
21.11.1903 Udskrift af strandsynsprotokol<br />
07.06.1924 Om adgang til stien langs stranden<br />
03.12.1969 Om færdsel mv. på 2au<br />
§ 12 Retsvirkninger<br />
Efter Byrådets endelige vedtagelse og offentlige bekendtgørelse<br />
af lokalplanen må ejendomme, der er omfattet af planen<br />
kun udstykkes, bebygges eller i øvrigt anvendes i overensstemmelse<br />
<strong>med</strong> planens bestemmelser (jf. Lov om planlægning,<br />
§ 18).<br />
Den eksisterende lovlige anvendelse af en ejendom kan fortsætte<br />
som hidtil.<br />
Lokalplanen <strong>med</strong>fører ikke i sig selv krav om etablering af de<br />
anlæg m.v., der er indeholdt i planen.<br />
Byrådet kan <strong>med</strong>dele dispensation til mindre væsentlige lempelser<br />
af lokalplanens bestemmelser, under forudsætning af,<br />
at det ikke er i strid <strong>med</strong> principperne i planen.<br />
Mere væsentlige afvigelser fra lokalplanen, der ikke er i overensstemmelse<br />
<strong>med</strong> planens principper kan kun gennemføres<br />
ved tilvejebringelse af en ny lokalplan.<br />
I henhold til Lov om planlægning, § 47, kan der foretages ekspropriation<br />
af private ejendomme eller rettigheder over ejendomme,<br />
når ekspropriationen vil være af væsentlig betydning<br />
for virkeliggørelsen af lokalplanen.<br />
Privatretlige servitutter og øvrige tilstandsservitutter, der måtte<br />
være uforenelige <strong>med</strong> lokalplanens bestemmelser, fortrænges<br />
af lokalplanen, når Byrådet har foretaget offentlig bekendtgørelse<br />
om lokalplanens endelige vedtagelse.<br />
31<br />
ooOoo
2ak<br />
2ak<br />
I<br />
2a<br />
2a<br />
Asnæs Skovvej<br />
Landvinding<br />
2ak<br />
2ak<br />
II<br />
2ak<br />
IV<br />
1h<br />
2au<br />
III<br />
1a<br />
1a<br />
1cd<br />
1cd<br />
KALUNDBORG KOMMUNE - PLAN, BYG OG MILJØ<br />
Lokalplan nr. 500<br />
Matrikelkort<br />
TEGN NR.<br />
MÅL: 1:4000<br />
DATO: Marts 2008<br />
Bilag 1<br />
TEGN. AF: NIRAS<br />
Konsulenterne A/S
C<br />
Værksted/lager<br />
Chauffør- og<br />
mandskabsophold<br />
I<br />
Billetteringsanlæg<br />
B<br />
Ventesal<br />
for gående<br />
P<br />
Byggefelt til<br />
omladestation<br />
for trailers<br />
II<br />
IV<br />
III<br />
Signaturforklaring<br />
Lokalplangrænse<br />
Områdegrænse<br />
Vej<br />
Sti<br />
Grussti<br />
Trafikareal<br />
Opmarch og parkering<br />
Disponibelt til opmarch, parking og trafikareal<br />
Mole og stenkastning<br />
Manøvrebassin / disp. havneareal<br />
Byggefelt til servicebygninger for færgedrift<br />
Byggefelt til omladestation for trailere<br />
Beplantningsbælte<br />
Fortidsminde<br />
Sø<br />
Strandeng<br />
Beskyttet dige<br />
A<br />
KALUNDBORG KOMMUNE - PLAN, BYG OG MILJØ<br />
Lokalplan nr. 500<br />
Lokalplankort<br />
Bilag 2<br />
TEGN NR.<br />
MÅL: 1:4000<br />
DATO: Marts 2008<br />
TEGN. AF: NIRAS<br />
Konsulenterne A/S
KALUNDBORG KOMMUNE - PLAN, BYG OG MILJØ<br />
Lokalplan nr. 500<br />
Terrænsnit - eksisterende<br />
terræn <strong>med</strong> nye bygninger<br />
TEGN NR.<br />
MÅL: 1:500<br />
DATO: Marts 2008<br />
Bilag 3<br />
TEGN. AF: NIRAS<br />
Konsulenterne A/S
Forslag til Lokalplan nr. 500 - Bestemmelser<br />
39
PLAN, BYG OG MILJØ<br />
Forslag til<br />
Tillæg nr. 4 til<br />
Spildevandsplan<br />
1999-2013 for Gl.<br />
Kalundborg Kommune<br />
Opland KQ Kalundborg Ny Vesthavn<br />
Planforslaget er fremlagt fra den 13. maj 2008 til den 9. juli 2008
Indholdsfortegnelse<br />
1. Resume 1<br />
2. Indledning 2<br />
3. Lovgrundlag 2<br />
4. Beregningsforudsætninger 3<br />
4.1 Spildevand 3<br />
4.2 Regnvand 3<br />
5. Status 4<br />
5.1 Beliggenhed 4<br />
5.2 Kloakeringsforhold 4<br />
5.3 Spildevandsbelastning 4<br />
5.4 Recipientforhold 4<br />
5.5 Opland KC 4<br />
6. Plan – Ny Vesthavn (opland KQ) 5<br />
6.1 Afløbssystem 5<br />
6.2 Overløbsbygværker 5<br />
6.3 Pumpestationer 5<br />
6.4 Bassiner 5<br />
6.5 Opland KC 5<br />
7. Øget belastning 5<br />
7.1 Kalundborg Centralrenseanlæg 5<br />
7.2 Recipient 6<br />
8. Berørte ejendomme 7<br />
9. Økonomi 7<br />
10. Referencer 7<br />
11. Kortbilag 7<br />
12. Vedtagelsespåtegning 8<br />
Ref. xxx/ I
1. Resume<br />
Nærværende Forslag til Tillæg nr. 4 til Spildevandsplan 1999-2013 for Kalundborg<br />
Kommune angiver rammerne for regn- og spildevandsafledning fra det planlagte<br />
anlæg af Ny Vesthavn. Området er udlagt til industriområde.<br />
Ny Vesthavn kloakeres <strong>med</strong> separatsystem <strong>med</strong> afledning af spildevand til Kalundborg<br />
Centralrenseanlæg <strong>med</strong> udløb til Jammerlandsbugten og afledning af regnvand<br />
til Kalundborg Fjord.<br />
Kalundborg kommune etablerer en afskærende spildevandsledning fra området og<br />
frem til Kalundborg Centralrenseanlæg. Grundejeren etablerer selv regn- og spildevandsledninger<br />
inden for planområdet.<br />
Der etableres 4 regnvandsudløb <strong>med</strong> sandfang og olieudskiller, mens spildevandet<br />
pumpes til Kalundborg Centralrenseanlæg.<br />
Det nævnte område fremgår af kortbilaget.<br />
Gennemførelse af de planlagte tiltag vurderes at være i overensstemmelse <strong>med</strong> Regionplan<br />
2005 for Vestsjællands Amt.<br />
Den øgede belastning af Kalundborg Centralrenseanlæg som følge af spildevandskloakeringerne<br />
vurderes at udgøre en lille del af den samlede belastning af renseanlægget.<br />
Den øgede belastning af Kalundborg Fjord, som følge af nye regnvandsudløb i opland<br />
KQ, vurderes at være af lille betydning for recipienten Kalundborg Fjord.<br />
De samlede anlægsomkostninger til gennemførelse af de planlagte tiltag forventes at<br />
være i størrelsesorden 7 mio. kr. ekskl. moms. I dette overslag er ikke <strong>med</strong>regnet<br />
en indtægt i form af kloaktilslutningsbidrag, som fastsættes i henhold til gældende<br />
Betalingsvedtægt og takstblad.<br />
Tillægget er vedtaget og godkendt til offentlig fremlæggelse på Kalundborg Kommunalbestyrelses<br />
møde den 23. april 2008. Tillægget fremlægges i 8 ugers offentlig<br />
høring fra den 13. maj til den 9. juli 2008. Indsigelser skal således være Plan, Byg<br />
og Miljø i hænde senest den 10. juli 2008, hvorefter Kommunalbestyrelsen vil tage<br />
stilling til sagen.<br />
Ref. xxx/ 1/8
2. Indledning<br />
Nærværende Forslag til Tillæg nr. 4 til Spildevandsplan 1999-2013 omhandler kloakering<br />
i forbindelse <strong>med</strong> etablering af Ny Vesthavn. Området er udlagt til industriområde<br />
i lokalplanen. Området fremgår af kortbilaget.<br />
I afsnit 3 beskrives lovgrundlaget for nærværende tillæg.<br />
I afsnit 4 beskrives beregningsforudsætningerne, som ligger til grund for dette tillæg.<br />
Afsnit 5 og 6 gennemgår henholdsvis status og plan for området.<br />
I afsnit 7 opgøres størrelsen af de øgede spildevand- og regnvandsbelastninger, herunder<br />
konsekvenserne for Kalundborg Fjord og Kalundborg Centralrenseanlæg.<br />
I afsnit 8 anføres de matrikler der berøres af de planlagte tiltag.<br />
Afsnit 9 beskriver økonomien ved de planlagte tiltag.<br />
I afsnit 10 og 11 oplistes henholdsvis referencer og bilag.<br />
3. Lovgrundlag<br />
Spildevandsplanen er udarbejdet i henhold til Miljøbeskyttelseslovens § 32, hvor det<br />
står anført, at "Kommunalbestyrelsen udarbejder en plan for bortskaffelse af spildevand".<br />
I bekendtgørelse nr. 1448 af 11/12 2007 er i § 5 stk. 4 anført at "Kommunalbestyrelsen<br />
skal ajourføre planen for bortskaffelse af spildevand i kommunen, herunder<br />
ajourføre oplandsgrænser og tidsfølgeplan, når der sker ændringer i forudsætningerne<br />
for planen".<br />
I LOV nr. 173 af 12/03/2008 er anført at "Spildevandsplanen må ikke stride mod<br />
vandplanen, jf. miljømålsloven, kommuneplanen og forudsætninger efter stk. 4".<br />
Kommunalbestyrelsens forslag til spildevandsplanen offentliggøres <strong>med</strong> oplysning<br />
om, at der er en indsigelsesfrist på 8 uger fra offentliggørelsen.<br />
Forslaget til spildevandsplanen sendes til det relevante miljøcenter samtidig <strong>med</strong><br />
offentliggørelsen til orientering.<br />
Kommunalbestyrelsens vedtagelse af spildevandsplanen kan ikke påklages til anden<br />
administrativ myndighed.<br />
Ref. xxx/ 2/8
4. Beregningsforudsætninger<br />
4.1 Spildevand<br />
Ved omregning til PE for delområderne regnes <strong>med</strong> et vandforbrug på 47 m 3 /PE/år<br />
svarende til 129 l/PE/døgn, taget fra Spildevandsplan 1999-2013 for Gl. Kalundborg<br />
Kommune /1/.<br />
Forureningsindholdet i spildevand er fastsat ud fra standardværdier i tabel 1:<br />
Parameter Enhed Mængde<br />
Vand* m 3 /PE/år 47<br />
BOD kg/PE/år 16,1<br />
COD kg/PE/år 42,0<br />
Tot-N kg/PE/år 3,2<br />
Tot-P kg/PE/år 0,7<br />
Tabel 1. * Mængden er benyttet i /1/.<br />
Spildevandsmængden er for det fuldt udbyggede område (opland KQ) er opgjort i<br />
tabel 2:<br />
Område Årligt forbrug (m3)*<br />
Etape 1: Færge** 12.750<br />
Etape 1: Terminal 374<br />
Etape 1: Samlet 13.124<br />
Etape 2: Massegodshavn 2.531<br />
Etape 3: Container terminal 25<br />
I alt 15.680<br />
Tabel 2. *Mængder er oplyst af Niras og er inkl. usikkerhedstillæg på 25 %. ** Færgernes<br />
bidrag flyttes fra opland KC, når havnen er etableret.<br />
4.2 Regnvand<br />
De årlige udledte mængder er bestemt ud fra en årlig nedbørsmængde på 550 mm,<br />
svarende til en nettonedbør på 440 mm. Det svarer til 4.400 m 3 /red. ha.<br />
Forureningsindholdet i separat regnvand er fastsat ud fra standardværdierne i tabel<br />
3:<br />
Parameter Enhed Mængde<br />
BOD mg/l 6<br />
COD mg/l 40<br />
Tot-N mg/l 2<br />
Tot-P mg/l 0,5<br />
Tabel 3. Standardværdier for forureningsindhold i separat regnvand.<br />
Ref. xxx/ 3/8
De reducerede arealer fremgår af tabel 4:<br />
Område Areal (ha)* Afl.koeff () Red. areal (red. ha)<br />
Etape 1: Terminal 13 0,9** 11,7<br />
Etape 1:Vej 2 0,9** 1,8<br />
Etape 1:<br />
Samlet<br />
Etape 2:<br />
Massegodshavn<br />
Etape 3:<br />
Container terminal<br />
15 - 13,5<br />
45 0,9** 40,5<br />
2 0,9** 1,8<br />
Total 62 55,8<br />
Tabel 4. * Arealer er oplyst af Niras. ** Værdi taget fra /1/, idet disse regnes som tag eller<br />
vejareal. Traditionelt er havneområderne stort set befæstet over det hele.<br />
5. Status<br />
Området er ubebygget.<br />
Se kortbilag 01S.<br />
5.1 Beliggenhed<br />
Området er beliggende på Asnæs, nord for Lerchenborg gods på kysten ud mod Kalundborg<br />
Fjord.<br />
5.2 Kloakeringsforhold<br />
Ukloakeret.<br />
5.3 Spildevandsbelastning<br />
Ingen.<br />
5.4 Recipientforhold<br />
Kalundborg fjord er i spildevandsplan for Kalundborg Kommune 1999-2013 opdelt<br />
<strong>med</strong> lempet målsætning omkring havne- og industriområderne. Udenfor disse områder<br />
er målsætningen generel eller skærpet.<br />
Området ved den planlagte Ny Vesthavn har generel målsætning og de kommende<br />
vand- og naturplaner skal forholde sig til målsætningen fremover.<br />
5.5 Opland KC<br />
Færgen afleverer sit spildevand i opland KC.<br />
Ref. xxx/ 4/8
6. Plan – Ny Vesthavn (opland KQ)<br />
Det nye opland KQ, der ligger på Asnæs, nord for Lerchenborg gods på kysten ud<br />
mod Kalundborg Fjord, dækker et areal på ca. 62 ha, inkl. vejudlæg. Oplandet består<br />
af 4 deloplande; Terminal, Vej, Massegodshavn og Container terminal.<br />
Se kortbilag 01P.<br />
6.1 Afløbssystem<br />
Der etableres separatsystem, hvor spildevandet, inkl. processpildevandet, ledes direkte<br />
til Kalundborg Centralrenseanlæg, mens regnvandet ledes til Kalundborg Fjord.<br />
Kalundborg Kommune etablerer den afskærende spildevandsledning til Kalundborg<br />
Centralrenseanlæg, mens grundejeren indenfor skel forestår etablering af separatsystem,<br />
dvs. både spildevand- og regnvandsledninger.<br />
Regnvandsudløbene på kort 01P er vejledende.<br />
6.2 Overløbsbygværker<br />
Ingen.<br />
6.3 Pumpestationer<br />
Der etableres en spildevandspumpestation der pumper spildevandet direkte til Kalundborg<br />
Centralrenseanlæg via en ny trykledning.<br />
Pumpestationen etableres uden nødoverløb, men <strong>med</strong> SRO anlæg og to pumper.<br />
6.4 Bassiner<br />
Der forventes pt. ikke, at der anlægges forsinkelsesbassiner ved regnvandsudløb til<br />
Kalundborg Fjord, jf. /1/.<br />
6.5 Opland KC<br />
Opland KC reduceres i spildevandsbelastning, idet færgetrafikken flyttes til Ny Vesthavn.<br />
7. Øget belastning<br />
7.1 Kalundborg Centralrenseanlæg<br />
Den øgede spildevandsbelastning, i alt 63 PE, svarende til 8 PE fra terminalen, 54 PE<br />
fra Massegodshavnen og 1 PE fra Container terminalen, udgør en forøget hydraulisk<br />
og forureningsmæssig belastning på Kalundborg Centralrenseanlæg. Belastningen fra<br />
færgen, svarende til 271 PE, flyttes fra opland KC og til den Ny Vesthavn og udgør<br />
der<strong>med</strong> ikke en øget belastning.<br />
Ref. xxx/ 5/8
Den øgede belastning svarer til følgende omtrentlige mængder, som fremgår af tabel<br />
5:<br />
Parameter Enhed Mængde<br />
Vand m 3 /år 2.930*<br />
BOD kg/år 1.004<br />
COD kg/år 2.618<br />
Tot-N kg/år 199<br />
Tot-P kg/år 44<br />
Tabel 5. * Mængde oplyst af Niras og inkl. 25 % usikkerhedstillæg.<br />
I ovenstående opgørelse er benyttet standardtal fra tabel 1 for den årlige belastning<br />
fra én personækvivalent.<br />
I ovennævnte opgørelse er infiltrationen på spildevand sat til 0 m 3 /år, idet der etableres<br />
et nyt og tæt ledningsanlæg.<br />
Kalundborg Centralrenseanlæg er dimensioneret til en belastning på ca. 50.000 PE.<br />
Etableringen af Ny Vesthavn svarer til 63 PE. Udbygningen af Ny Vesthavn svarer<br />
således blot til 0,1 % af renseanlæggets kapacitet.<br />
Det vurderes derfor, at gennemførelsen af planerne i dette tillæg ikke vil give kapacitetsmæssige<br />
problemer på Kalundborg Centralrenseanlæg.<br />
Ved eventuel etablering af anlæg/virksomheder der producerer processpildevand,<br />
som afviger/overstiger de i tabel 1 anførte stofkoncentrationer eller mængder, samt<br />
de i gældende "Betalingsvedtægt for spildevandsanlæg i Kalundborg Kommune" anførte<br />
grænseværdier for særbidrag, skal der i hvert enkelt tilfælde udarbejdes tilslutningstilladelser.<br />
Tilledning fra anlæg/virksomheder der overskrider ovenstående krav tilsluttes direkte<br />
til Kalundborg Centralrenseanlæg.<br />
7.2 Recipient<br />
Kalundborg Fjord vil ved afledningen af regnvand fra Ny Vesthavn, når denne er fuldt<br />
udbygget, blive belastet ekstra <strong>med</strong> følgende årlige regnvandsmængder fra udløbene:<br />
Ny Vesthavn: 62 ha * 0,9 * 4.400 m 3 /red ha = 245.520 m 3 til Kalundborg Fjord.<br />
Ovenstående tal er fordelt på områderne:<br />
Terminal: 51.480 m 3<br />
Massegodshavn: 178.200 m 3<br />
Container terminal: 7.920 m 3<br />
Vej: 7.920 m 3<br />
I alt: 245.520 m 3<br />
Ref. xxx/ 6/8
Med standard tallene for forureningsmængder i regnvand fra tabel 3 fås en forureningsbelastning<br />
af Kalundborg Fjord på følgende fra områderne, såfremt der ikke<br />
etableres rensning af regnvandet, se tabel 6:<br />
Område Vand BOD COD Tot-N Tot-P<br />
Enhed m 3 /år kg/år kg/år Kg/år kg/år<br />
Terminal 51.480 309 2.059 103 26<br />
Vej 7.920 48 317 16 4<br />
Massegodshavn 178.200 1.069 7.128 356 89<br />
Container terminal 7.920 48 317 16 4<br />
Kalundborg Fjord i alt 245.520 1.473 9.821 491 123<br />
Tabel 6. Øget forureningsbelastning af Kalundborg Fjord.<br />
Den øgede belastning af recipienten Kalundborg Fjord som følge af regnvandsudledningerne<br />
vurderes at være af lille betydning.<br />
8. Berørte ejendomme<br />
Der forventes ikke at blive berørt nogen ejendomme, idet trykledningen primært<br />
etableres i vejareal.<br />
9. Økonomi<br />
Omkostninger til kloakering indenfor det på tegning 01P angivne område afholdes af<br />
grundejeren. "Betalingsvedtægt for spildevandsanlæg i Kalundborg Kommune" er<br />
gældende.<br />
10. Referencer<br />
/1/ Spildevandsplan 1999-2013 for Gl. Kalundborg Kommune.<br />
/2/ Danmarks Statistik, prisudvikling for jordarbejder 2000-2008.<br />
11. Kortbilag<br />
Kortnr. Beskrivelse Målestok Status/plan<br />
Kort 01S STATUS 1 : 10.000 Status<br />
Ref. xxx/ 7/8
Rev. Dato Konst./Tegn. Kontrol. Godk.<br />
0<br />
Projektnr.<br />
2008.03.12 AKJ/MTV HSO MTV<br />
8670004<br />
Mål<br />
1:10000<br />
KALUNDBORG KOMMUNE<br />
NY VESTHAVN - STATUS<br />
Teknikerbyen 31<br />
2830 Virum<br />
Tlf. 4598 6000<br />
Fax 4598 6700<br />
Filnavn<br />
Tegning nr.<br />
01P_01S<br />
TILLÆG NR. 2 TIL SPILDEVANDSPLAN 1999 - 2013<br />
FOR GL. KALUNDBORG KOMMUNE 01 S
SIGNATURER:<br />
P SPILDEVANDSPUMPESTATION<br />
SPILDEVANDSTRYKLEDNING<br />
UDLØB REGNVAND (VEJLEDENDE PLACERING OG ANTAL)<br />
S SANDFANG<br />
U OLIEUDSKILLER<br />
OPLANDSGRÆNSE<br />
DELOPLAND<br />
U<br />
S<br />
TERMINAL<br />
U<br />
S<br />
U<br />
S<br />
MASSEGODSHAVN<br />
VEJ<br />
U<br />
S<br />
CONTAINER<br />
TERMINAL<br />
P<br />
Rev. Dato Konst./Tegn. Kontrol. Godk.<br />
0<br />
Projektnr.<br />
2008.03.12 AKJ/MTV HSO MTV<br />
8670004<br />
Mål<br />
1:10000<br />
KALUNDBORG KOMMUNE<br />
NY VESTHAVN - PLAN<br />
Teknikerbyen 31<br />
2830 Virum<br />
Tlf. 4598 6000<br />
Fax 4598 6700<br />
Filnavn<br />
Tegning nr.<br />
01P_01S<br />
TILLÆG NR. 2 TIL SPILDEVANDSPLAN 1999 - 2013<br />
FOR GL. KALUNDBORG KOMMUNE 01 P
Kalundborg Kommune<br />
Tillæg nr. 4 til Spildevandsplan<br />
1999-2013 for<br />
Gl. Kalundborg Kommune<br />
FORSLAG<br />
Opland KQ Ny Vesthavn<br />
April 2008<br />
Ref 8670004<br />
Version 0<br />
Dato 2008-04-03<br />
Udarbejdet af MTV<br />
Kontrolleret af HSO<br />
Godkendt af MTV<br />
Rambøll Danmark A/S<br />
Teknikerbyen 31<br />
DK-2830 Virum<br />
Danmark<br />
Telefon +45 4598 6000<br />
www.ramboll.dk
UDVIKLINGSSTABEN<br />
PLAN, BYG OG MILJØ<br />
<strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong> for<br />
Kalundborg Ny<br />
Vesthavn<br />
<strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n er fremlagt fra den 13. maj 2008 til den 9. juli 2008
Kalundborg Ny Vesthavn<br />
Forslag til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong><br />
<strong>med</strong> miljøvurdering af<br />
kommuneplantillæg og lokalplan<br />
April 2008<br />
Udgivet af:<br />
Kalundborg Kommune<br />
Udviklingsstaben<br />
Plan, Byg og Miljø<br />
April 2008<br />
Yderligere oplysninger:<br />
Kalundborg Kommune<br />
Udviklingschef<br />
Claus Steen Madsen<br />
Udviklingsstaben<br />
Tlf. 5953 4400<br />
Kystdirektoratet<br />
Tlf. 9963 6363<br />
<strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n er udarbejdet af Kalundborg Kommune og Kystdirektoratet i<br />
samarbejde <strong>med</strong> NIRAS A/S
Indhold<br />
1 IKKE TEKNISK RESUMÉ 7<br />
1.1 Baggrund for projektet 7<br />
1.2 Landskab og kulturmiljø 8<br />
1.3 Naturforhold på land 9<br />
1.4 Trafik og støj 10<br />
1.5 Andre miljøforhold, vand, jord og luft 12<br />
1.6 Friluftsliv 13<br />
1.7 Kystmorfologi, vandudskiftning og sedimentspredning 13<br />
1.8 Marinbiologiske forhold 14<br />
1.9 Skibstrafik 17<br />
1.10 Marinarkæologi 17<br />
1.11 Socioøkonomiske forhold 17<br />
2 INDLEDNING 19<br />
2.1 <strong>VVM</strong>/<strong>SMV</strong> proces 21<br />
2.2 Læsevejledning 22<br />
3 PROJEKTBESKRIVELSE OG AFGRÆNSNING 25<br />
3.1 Præsentation af projektet 25<br />
3.2 Beskrivelse af anlæg 26<br />
3.3 Tidsplan 39<br />
3.4 Afgrænsning af <strong>VVM</strong> - <strong>redegørelse</strong>n 40<br />
4 ALTERNATIVER 41<br />
4.1 Afgrænsning af alternativer 41<br />
4.2 Vurdering af Alternativt forslag 1 44<br />
4.3 Vurdering af Alternativt forslag 2 44<br />
4.4 0- Alternativet 46<br />
4.5 Sammenfatning 47<br />
5 PLANFORHOLD 49<br />
5.1 Hovedstruktur og udlæg til erhvervsformål 49<br />
5.2 Eksisterende Rammebestemmelser for projektområdet 51<br />
5.3 Planmæssige bindinger for projektområdet 52<br />
6 LANDSKAB 61<br />
6.1 Metode 61<br />
6.2 Eksisterende forhold 61<br />
6.3 Miljøpåvirkninger i anlægsfasen 66<br />
6.4 Miljøpåvirkninger i driftsfasen 66<br />
6.5 Kumulative effekter 67<br />
1
2<br />
6.6 Afværgeforanstaltninger 67<br />
6.7 Tilbageværende miljøpåvirkninger efter afværge 67<br />
7 KULTURHISTORIE 69<br />
7.1 Metode 69<br />
7.2 Eksisterende forhold 69<br />
7.3 Miljøpåvirkninger i anlægsfasen 74<br />
7.4 Miljøpåvirkninger i driftsfasen 75<br />
7.5 Kumulative effekter 75<br />
7.6 Afværgeforanstaltninger 75<br />
7.7 Tilbageværende miljøpåvirkninger efter afværge 76<br />
8 VISUALISERING 77<br />
8.1 Metode 77<br />
8.2 3d model forudsætninger 79<br />
8.3 Visualiseringer 81<br />
8.4 Miljøpåvirkninger i anlægsfasen 109<br />
8.5 Miljøpåvirkninger i driftsfasen 109<br />
8.6 Kumulative effekter 110<br />
8.7 Afværgeforanstaltninger 111<br />
8.8 Tilbageværende miljøpåvirkninger efter afværge 111<br />
9 NATURFORHOLD PÅ LAND 113<br />
9.1 Metode 113<br />
9.2 Internationale og nationale beskyttede områder 113<br />
9.3 Flora 117<br />
9.4 Fauna 123<br />
9.5 Fugle 132<br />
10 TRAFIKALE FORHOLD 143<br />
10.1 Metode 143<br />
10.2 Eksisterende forhold 144<br />
10.3 Miljøpåvirkninger i anlægsfasen 150<br />
10.4 Miljøpåvirkninger i driftsfasen 152<br />
10.5 Kumulative effekter 162<br />
10.6 Afværgeforanstaltninger 162<br />
10.7 Tilbageværende miljøpåvirkninger efter afværge 164<br />
11 STØJ 165<br />
11.1 Metode 165<br />
11.2 Eksisterende forhold 168<br />
11.3 Miljøpåvirkninger i anlægsfasen 173<br />
11.4 Miljøpåvirkninger i driftsfasen 176<br />
11.5 Kumulative effekter 183<br />
11.6 Afværgeforanstaltninger 184<br />
11.7 Sammenfatning 185<br />
12 ANDRE MILJØFORHOLD 187<br />
12.1 Indledning 187
12.2 Metode 187<br />
12.3 Eksisterende forhold 187<br />
12.4 Miljøpåvirkninger i anlægsfasen 188<br />
12.5 Påvirkninger i driftsfasen 189<br />
12.6 Afværgeforanstaltninger i anlægsfasen 192<br />
12.7 Afværgeforanstaltninger i driftsfasen 192<br />
12.8 Tilbageværende miljøpåvirkninger efter afværge 192<br />
13 FRILUFTSLIV (PÅ LAND) 193<br />
13.1 Introduktion 193<br />
13.2 Metode 193<br />
13.3 Eksisterende forhold 193<br />
13.4 Miljøpåvirkninger i anlægsfasen 196<br />
13.5 Påvirkninger i driftsfasen 199<br />
13.6 Afværgeforanstaltninger i anlægsfasen 200<br />
13.7 Afværgeforanstaltninger i driftsfasen 201<br />
13.8 Kumulative effekter 201<br />
13.9 Tilbageværende miljøpåvirkninger efter afværge 201<br />
14 KYSTMORFOLOGI, VANDUDSKIFTNING OG<br />
SEDIMENTSPREDNING 203<br />
14.1 Indledning 203<br />
14.2 Metode 204<br />
14.3 Projektområdet 204<br />
14.4 Miljøpåvirkninger i anlægsfasen 206<br />
14.5 Miljøpåvirkninger i driftfasen 209<br />
14.6 Sammenfatning 209<br />
15 MARINBIOLOGISKE FORHOLD 211<br />
15.1 Metode 211<br />
15.2 Kalundborg Fjord, beskrivelse 211<br />
15.3 Beskyttede områder i Kalundborg Fjord 212<br />
15.4 Eksisterende forhold 213<br />
15.5 Miljøpåvirkninger i anlægsfasen 221<br />
15.6 Miljøpåvirkninger i driftsfasen 230<br />
15.7 Kumulative effekter 233<br />
15.8 Afværgeforanstaltninger i anlægsfasen 233<br />
15.9 Afværgeforanstaltninger i driftsfasen 233<br />
15.10 Tilbageværende miljøpåvirkninger efter afværge 233<br />
16 SKIBSTRAFIK 235<br />
16.1 Eksisterende forhold 235<br />
16.2 Påvirkninger i anlægsfasen 235<br />
16.3 Påvirkninger i driftsfasen 236<br />
16.4 Afværgeforanstaltninger i anlægsfasen 237<br />
16.5 Afværgeforanstaltninger i driftsfasen 237<br />
16.6 Tilbageværende miljøpåvirkinger efter afværge 237<br />
17 MARINARKÆOLOGI 239<br />
3
18 FRILUFTSLIV (TIL VANDS) 241<br />
18.1 Inledning 241<br />
18.2 Metode 241<br />
18.3 Eksisterende forhold 241<br />
18.4 Miljøpåvirkninger i anlægsfasen 242<br />
18.5 Påvirkninger i driftsfasen 243<br />
18.6 Kumulative effekter 243<br />
18.7 Afværgeforanstaltninger i anlægsfasen 244<br />
18.8 Afværgeforanstaltninger i driftsfasen 244<br />
18.9 Tlbageværende miljøpåvirkninger efter afværge 244<br />
19 SOCIOØKONOMISKE FORHOLD 245<br />
19.1 Eksisterende forhold 245<br />
19.2 Socioøkonomiske påvirkninger i anlægsfasen 247<br />
19.3 Socioøkonomiske påvirkninger i driftsfasen 248<br />
19.4 Kumulative effekter 253<br />
20 KUMULATIVE EFFEKTER 255<br />
20.1 Landskab og Kulturhistorie 255<br />
20.2 Visualisering 255<br />
20.3 Natur 256<br />
20.4 Friluftsliv 256<br />
20.5 Trafik 256<br />
20.6 Støj 257<br />
20.7 Andre miljøforhold 257<br />
20.8 Kystmorfologi, vandudskiftning og sedimentspredning 257<br />
20.9 Marinbiologiske forhold 257<br />
20.10 Skibstrafik 258<br />
20.11 Marinarkæologi 258<br />
20.12 Socioøkonomiske forhold 258<br />
21 AFVÆRGEFORANSTALTNINGER OG FORSLAG TIL<br />
OVERVÅGNINGSPROGRAM 259<br />
21.1 Afværgeforanstaltninger 259<br />
21.2 Forslag til overvågningsprogram 264<br />
22 PROJEKTETS MILJØPÅVIRKNINGER 265<br />
22.1 Landskab 265<br />
22.2 Kulturhistorie 265<br />
22.3 Visualisering 266<br />
22.4 Naturforhold på land 267<br />
22.5 Trafik 271<br />
22.6 Støj 272<br />
22.7 Andre miljøforhold 274<br />
22.8 Friluftsliv 274<br />
22.9 Kystmorfologi 274<br />
22.10 Marinbiologiske forhold 275<br />
22.11 Skibstrafik 279<br />
22.12 Socioøkonomiske forhold 279<br />
4
23 BEGRÆNSNINGER VED MILJØVURDERINGEN 281<br />
23.1 Landskab og kulturhistorie 281<br />
23.2 Visualisering 281<br />
23.3 Naturforhold på land 282<br />
23.4 Trafik 283<br />
23.5 Støj 284<br />
23.6 Andre miljøforhold 284<br />
23.7 Friluftsliv 285<br />
23.8 Kystmorfologi 285<br />
23.9 Marinbiologiske forhold 286<br />
23.10 Skibstrafik 286<br />
23.11 Marinarkæologi 286<br />
23.12 Socioøkonomiske forhold 286<br />
24 REFERENCER 289<br />
APPENDIKS TIL HOVEDRAPPORT<br />
Kortbilag 1. Oversigtskort<br />
Kortbilag 2. Kalundborg Fjord og Asnæshalvøen<br />
Kortbilag 3. Anlægsområdet og tilstødende arealer<br />
Kortbilag 4. Visualiseringsbilleder<br />
5
BILAG<br />
Bilag 1. Oversigt over relevant lovgivning<br />
Bilag 2. Metode til vurdering af miljøpåvirkninger<br />
Bilag 3. Botaniske undersøgelser<br />
Bilag 4. Tilstandsvurdering i sø nr. 1<br />
Bilag 5. Baggrundsrapport <strong>med</strong> bidrag til <strong>VVM</strong> <strong>redegørelse</strong><br />
vedrørende padder, krybdyr flagermus og vandhulsinsekter<br />
Bilag 6. Besigtigelse af § 3 areal mv. herunder evt. forekomst af<br />
Vindelsnegl<br />
Bilag 7. Undersøgelse af eventuel eremitforekomst i skræntskoven<br />
vest for Asnæsværket<br />
Bilag 8. Trafikvurderinger, Viatrafik<br />
Bilag 9. Beregning af vejtrafikstøj<br />
Bilag 10. Beregning af ekstern støj fra virksomheder<br />
Bilag 11. Hydraulisk modellering. Sedimenttransport,<br />
vandudskiftning og kystmorfologi.<br />
Bilag 12. Socioøkonomisk vurdering<br />
6
1 Ikke teknisk resumé<br />
Kalundborg Kommune og Kystdirektoratet har krævet udarbejdelse af<br />
<strong>VVM</strong> <strong>redegørelse</strong> for etablering af Kalundborg Ny Vesthavn, samtidig<br />
udføres miljøvurdering (<strong>SMV</strong>) af Kommuneplantillæg nr. 25 og<br />
Lokalplan nr. 500.<br />
1.1 BAGGRUND FOR PROJEKTET<br />
Baggrunden for planerne er, at Kalundborg Havn har udarbejdet en<br />
Masterplan for havneudvikling i Kalundborg frem til år 2025. Planen<br />
beskriver og vurderer tilstand, kapacitet og udvidelsesmuligheder ud<br />
fra statistiske oplysninger og prognose for havnens trafik.<br />
Der er kapacitetsmangel i havnen for Mols-Linien og den der<strong>med</strong> affødte<br />
trafik. Ligeledes er der kapacitetsmangel for en række af havnens<br />
andre aktiviteter, herunder for massegodstransport, containertransport<br />
og skibe <strong>med</strong> stor dybgang.<br />
Kalundborg Havn og Kalundborg Kommune ønsker <strong>med</strong> etablering af<br />
Ny Vesthavn at opnå den udvidelse, der er nødvendig for at imødekomme<br />
den stigende efterspørgsel efter havneplads og plads til faciliteter<br />
for både færgetrafikken, skibe <strong>med</strong> massegods, havnerelateret erhverv<br />
samt mulig containertrafik indtil år 2025.<br />
Havnen foreslås placeret på et areal, på sydsiden af Kalundborg Fjord<br />
vest for Asnæsværket.<br />
Den Ny Vesthavn er planlagt anlagt i 3 faser, hvor den første fase vil<br />
være færgehavnen og adgangsvejen (2009-2010), den anden fase vil<br />
være Massegodshavn (2012-2013), og den tredje fase vil være en mulig<br />
containerterminal (efter 2014).<br />
Anlæggets placering i forlængelse af Asnæsværket er valgt ud fra minimering<br />
af miljøpåvirkninger (sammenlignet <strong>med</strong> alternative placeringer),<br />
og herudover er der en række tekniske og anlægsmæssige fordele<br />
ved at placere havneanlægget i forlængelse af byen og nuværende<br />
bebyggede områder. Det er vurderet, at der ikke er andre alternative<br />
placeringsmuligheder i Kalundborgområdet. Andre placeringer er<br />
vurderet at ville kunne give uforholdsmæssigt store miljøpåvirkninger.<br />
7
Såfremt havnen ikke etableres, vil det betyde, at man ikke opnår den<br />
forøgelse af erhvervsaktiviteterne og beskæftigelsesmulighederne i lokalområdet,<br />
som den øgede skibstrafik og de øvrige aktiviteter på de<br />
nye havnearealer vil <strong>med</strong>føre. Det vil samtidig <strong>med</strong>føre en risiko for<br />
stagnation af trafikken på færgeruten mellem Kalundborg og Århus.<br />
1.2 LANDSKAB OG KULTURMILJØ<br />
Asnæshalvøen beskrives i regionplanen som et af de landskabs- og naturområder,<br />
der karakteriserer kommunen. Hele Asnæshalvøen er udpeget<br />
som besøgsområde, som beskyttelsesområde og som et afgrænset<br />
kulturmiljø i regionplanen. Landskabet på Asnæshalvøen indeholder<br />
markante kontraster og stor variation mellem de åbne marker,<br />
kystlinien, vandet samt skovområderne. De kulturhistoriske træk i området<br />
består hovedsagelig af landskabets karakter af herregårdslandskab,<br />
forhistoriske levn samt beskyttede stendiger.<br />
Etablering af Ny Vesthavn vil <strong>med</strong>føre, at en række landskabstyper og<br />
elementer i landskabet vil ændres eller forsvinde. Inden for anlægsområdet<br />
nedlægges en § 3 beskyttet sø og dele af § 3 strandoverdrev.<br />
Landskabets karakter vil ændres til at blive præget af de tekniske anlæg,<br />
hvilket vil kunne ses på trods af etablering af en skærmende beplantning<br />
omkring anlægget. Oplevelsen og udstrækningen af herregårdslandskabet<br />
vil være reduceret omkring den Ny Vesthavn, og det<br />
vil være nødvendigt at nedlægge 300 meter af et beskyttet stendige inden<br />
for anlægsområdet.<br />
Anlæggene vil sammen <strong>med</strong> de eksisterende tekniske anlæg i området<br />
yderligere reducere oplevelsen af kysten, vandet og udsigterne til den<br />
modstående kyst, der er særlig for området.<br />
Modsat gør netop tilstedeværelsen af Asnæsværket den landskabelige<br />
påvirkning mere acceptabel, idet man planlægger etablering af et stort<br />
teknisk anlæg i et område, der i forvejen er påvirket af andre tekniske<br />
anlæg, som Asnæsværket og Statoil. Dette set i forhold til etablering<br />
af et havneanlæg i uforstyrret natur eller tæt på uforstyrrede, sammenhængende<br />
landskaber og kulturmiljøer.<br />
Der er udført en række visualiseringer af projektet, der viser, at navnlig<br />
oplevelsen af kystlandskabet vil blive reduceret. Der vil fra nordsiden<br />
af Kalundborg Fjord være en stor visuel påvirkning fra Ny Vesthavn.<br />
Den visuelle påvirkning afbødes dog i en vis grad af den nære<br />
beliggenhed ved Asnæsværket, der i høj grad allerede dominerer det<br />
visuelle indtryk. Fra sydsiden vil det hovedsagelig være de højeste dele<br />
af anlægget, der er synlige. Det vil være muligt at skjule store dele<br />
8
af havnen bag bakkerne omkring Lerchenborg bl.a. fordi havnen graves<br />
ind i kystskrænten og der<strong>med</strong> ligger lavt i landskabet. Desuden<br />
etableres et 20 m bredt beplantningsbælte mellem havneområdet og<br />
landskabet. Dette vil nedsætte havneområdets negative visuelle påvirkning<br />
af den tilbageblivende del af herregårdslandskabet.<br />
Der er en fredet gravhøj umiddelbart vest for anlægsområdet og der er<br />
registrerede fortidsminder i selve anlægsområdet. I forbindelse <strong>med</strong><br />
den indledende projektering er anlægsområdets udformning blevet<br />
ændret, således at beskyttelseszonen på 100 m omkring gravhøjen vest<br />
for anlægsområdet kan respekteres. Forud for anlægsarbejdet vil der<br />
desuden blive udført arkæologiske prøvegravninger. Hvis der sker væsentlige<br />
fund, efterfølges prøvegravningerne af egentlige arkæologiske<br />
udgravninger, således at bevaring af fortidsminder sikres.<br />
1.3 NATURFORHOLD PÅ LAND<br />
Der er foretaget en vurdering af, hvilke konsekvenser den nye havn vil<br />
få på forholdene for naturværdierne i området. Vurderingerne er bl.a.<br />
foretaget på baggrund af en række feltundersøgelser i området, sammenholdt<br />
<strong>med</strong> den eksisterende viden på området.<br />
Miljøpåvirkningerne i forhold til flora og fauna vil primært relatere sig<br />
til anlægsfase I og fase II, der vil resultere i, at projektområdet konverteres<br />
til anden anvendelse, og alle beskyttede lokaliteter og den tilknyttede<br />
flora inden for projektområdet vil forsvinde. Faunalokaliteterne<br />
forsvinder ligeledes.<br />
Faunaundersøgelsen har omfattet padder, krybdyr, flagermus og<br />
vandhulsinsekter. Der er fundet stor forekomst af vandsalamander,<br />
markfirben og tre flagermusarter, som er fredet i henhold til Habitatdirektivet<br />
og lille vandsalamander, skrubtudse, skovfirben og snog, der<br />
er beskyttet i henhold til dansk lovgivning (artsfredning). Ingen af de<br />
registrerede arter er truede eller sjældne. Alle arter er almindeligt forekommende<br />
i Danmark.<br />
Vegetationen er præget af almindelige og vidt udbredte arter. Der er<br />
ikke fundet sjældne eller beskyttede planter inden for projektområdet.<br />
Den mest særprægede vegetation i området er skoven på kystskrænten,<br />
dels fordi den rummer gamle træer og har naturskovspræg, dels<br />
fordi den visse steder vokser helt ned til strandkanten og på korte<br />
strækninger giver kysten et oprindeligt udseende.<br />
Forstyrrelserne for flora, fauna og naturtyperne i projektområdet vil<br />
være høj, men da der i umiddelbar nærhed af projektområdet findes en<br />
række vandhuller samt et større § 3 strandoverdrev <strong>med</strong> lignende arts-<br />
9
sammensætninger vurderes der samlet at være tale om en moderat negativ<br />
påvirkning.<br />
Langs adgangsvejens sydlige kant etableres et 20 m bredt beplantningsbælte,<br />
som videreføres langs færgeterminalens vestlige afgrænsning<br />
frem til stranden. Beplantningsbæltet vil ikke umiddelbart erstatte<br />
kystskræntens bevoksning, men vil kunne fungere som biologisk<br />
korridor for spredning af planter og dyr. Som erstatning for den § 3<br />
beskyttede sø, der nedlægges i projektområdet, skal der etableres en<br />
ny sø af tilsvarende størrelse og dybde f.eks. umiddelbart vest for Ny<br />
Vesthavn. De endelige afværgeforanstaltninger vil blive aftalt <strong>med</strong><br />
myndighederne.<br />
Efter disse afværgeforanstaltninger vurderes der kun at være en mindre<br />
miljøpåvirkning af naturforhold (flora og fauna).<br />
På baggrund af den eksisterende viden konkluderes, at der ikke er observeret<br />
sjældne eller beskyttede fuglearter i området for Ny Vesthavn.<br />
Det vurderes, at fuglelivet i projektområdet og i nærområdet til<br />
lands og på fjorden ud for projektområdet er begrænset til almindeligt<br />
forekommende arter, herunder bl.a. havfugle, dyk- og svømmeænder,<br />
samt spurvefugle, fasaner, agerhøns og lignende.<br />
Den østligste del af Ny Vesthavn vil ligge inden for Kalundborg<br />
Vildtreservat, hvor ca. 2½ ha ud af et område på 428 ha bliver omdannet<br />
fra marint område til havneområde.<br />
Den samlede påvirkning af fugle vurderes at være mindre eller ubetydelig.<br />
1.4 TRAFIK OG STØJ<br />
Etablering af en Ny Vesthavn betyder, at trafikken gennem Kalundborg<br />
ændres. Flytningen til den Ny Vesthavn muliggør også, at færgetrafikken<br />
kan stige. Når der ses bort fra den generelle trafikvækst og<br />
der isoleret betragtes ændringer som følge af flytningen af Mols-<br />
Linien og etablering af Ny Vesthavn, vil der i Kalundborg midtby på<br />
Østre Havnevej og Sydhavnsvej ske en reduktion i trafikken på omkring<br />
10 %.<br />
I den sydlige del af Kalundborg på Asnæsvej sker den største ændring,<br />
idet trafikmængden stiger <strong>med</strong> en faktor 10 på den vestlige del af vejen<br />
og en faktor 2 på den østlige del. På Hovvejen stiger trafikken <strong>med</strong><br />
omkring 50 %.<br />
10
De gennemførte kapacitetsberegninger for krydset Hareskovvej /<br />
Asnæsvej viser, at trafikken i 2025 kan bryde sammen i krydset om<br />
eftermiddagen. Denne situation er dog ikke en direkte følge af etableringen<br />
af Ny Vesthavn, idet der ligeledes forventes at være trafiksammenbrud<br />
i krydset i år 2025 som følge af den generelle trafikstigning,<br />
selv uden etablering af Kalundborg Ny Vesthavn. Det må forventes,<br />
at der inden år 2025 foretages en udbygning af krydset og/eller<br />
anlægges alternative veje for at få en tilfredsstillende afvikling af trafikken.<br />
Som følge af, at trafikken ændres, vil støj fra vejtrafikken ligeledes<br />
ændres. Støjen fra Hovvejen og Asnæsvej stiger frem til 2025 <strong>med</strong> op<br />
til 5 dB(A), mens støjbelastningen fra de øvrige veje er stort set uændret.<br />
På Østre Havnevej og Sydhavnsvej vil der fra det tidspunkt, hvor<br />
den eksisterende færgehavn nedlægges, ske en reduktion af trafikstøjsbelastningen.<br />
På Asnæsvej ved Asnæsværket stiger støjen dog<br />
væsentligt mere, da der i dag kun kører få biler på denne strækning.<br />
Her bliver trafikken ca. 10-doblet, hvilket giver et støjbidrag, der er<br />
ca. 11 dB(A) større. Samlet set vurderes det, at der vil være færre boliger,<br />
der vil blive påvirket af trafikstøj, sammenlignet <strong>med</strong> den nuværende<br />
situation, idet der langs Asnæsvej er forholdsvis få boliger.<br />
Samlet vurderes der at være tale om en moderat påvirkning af miljøet.<br />
Det kan på sigt overvejes at etablere støjafskærmning ved nogle af de<br />
boliger, der får en forøget støjpåvirkning.<br />
I anlægsfasen vil der være støj fra de forskellige anlægsaktiviteter.<br />
Ved de nærmest beliggende boliger (Asnæs Skovvej 10 og 12) viser<br />
beregningerne, at anlægsarbejderne kan <strong>med</strong>føre et støjniveau i aftenperioden,<br />
som overskrider de vejledende støjgrænser. På grund af den<br />
relativt store afstand til øvrige beboelser vurderes det ikke, at der vil<br />
være et støjbidrag fra anlægsaktiviteterne, der vil kunne <strong>med</strong>føre støjgener<br />
for disse.<br />
I driftsfasen vil det samlede støjbidrag fra Ny Vesthavn bidrage <strong>med</strong><br />
op til 35-45 dB(A) i berørte boligområder i Kalundborg by. Når der<br />
sammenlignes <strong>med</strong> de eksisterende forhold, er der sket en signifikant<br />
dæmpning af støjen i Kalundborg midtby ved udflytning af Mols-<br />
Linien fra den nuværende placering. Her opnås en positiv effekt i form<br />
af et dæmpet støjniveau i bydelen. Længere mod vest er der områder<br />
på nordkysten, herunder boligområder, hvor støjniveauet vil være forøget<br />
i forhold til den eksisterende situation. Der er dog tale om, at støjen<br />
fra det samlede anlæg giver anledning til et relativt lavt støjniveau<br />
på op til 35-45 dB(A). Dette støjniveau kan ikke sammenlignes <strong>med</strong><br />
Miljøstyrelsens grænseværdier, idet de gælder for enkeltvirksomheder.<br />
11
Hver enkelt virksomhed skal overholde Miljøstyrelsens grænseværdier.<br />
I nærområdet omkring Ny Vesthavn vil støjbelastningen stige. Dette<br />
område er meget spredt bebygget. Boligerne på Asnæs Skovvej 10 og<br />
12 ligger som de eneste boliger tæt på Ny Vesthavn og vil ifølge beregningerne<br />
kunne blive udsat for et støjniveau over de vejledende<br />
støjgrænser. Det vil være den enkelte virksomheds ansvar at overholde<br />
de til enhver tid gældende støjvilkår ifølge lovgivningen. Dette kan<br />
enten være i form af vilkår i en miljøgodkendelse eller påbud, der kan<br />
<strong>med</strong>deles fra Kalundborg Kommune.<br />
Kalundborg Kommune har i udkast til <strong>VVM</strong>-tilladelse stillet krav om,<br />
at det som led i detaillokalplanen for massegods- og containerhavnen<br />
skal sandsynliggøres, hvorledes den enkelte virksomhed via passende<br />
zoneringer og/eller støjdæmpende foranstaltninger kan overholde de<br />
vejledende støjgrænser både ved enkeltboliger i det åbne land og ved<br />
boligområder i Kalundborg by.<br />
Samlet vurderes forstyrrelsen fra drift af en fuldt udbygget Ny Vesthavn<br />
som middel ved Asnæs Skovvej 10 og 12 og lav ved de øvrige<br />
boliger og kun af betydning for lokale interesser (berørte boliger). Det<br />
er sikkert, at forstyrrelsen vil forekomme, og den vil være permanent.<br />
Overordnet set vil der således være tale om en mindre påvirkning af<br />
miljøet.<br />
1.5 ANDRE MILJØFORHOLD, VAND, JORD OG LUFT<br />
De nye aktiviteter vil kunne påvirke en række andre miljøforhold. Fra<br />
havneaktiviteterne og de nye virksomheder på havnen forventes afledt<br />
overfladevand til fjorden, som tilfældet er for den eksisterende havn,<br />
mens andet spildevand afledes til rensningsanlæg. Der etableres ikke<br />
virksomheder <strong>med</strong> decideret processpildevand.<br />
Ved drift af Kalundborg Ny Vesthavn vil der være emission til luften<br />
af forurenende stoffer (CO2, CO, NOx, SO2 og partikler) fra forbrug af<br />
brændstof fra færgedrift, kørsel <strong>med</strong> lastbiler og entreprenørmaskiner,<br />
opvarmning af bygninger. Der forventes herudover ikke væsentlige<br />
emissioner til luften fra virksomhederne på havnen.<br />
Alle arealer på færgeterminalen og på havneområdet vil være befæstede.<br />
Der forventes ingen aktiviteter i driftsfasen, som vil udgøre en<br />
risiko for forurening af jorden eller undergrunden.<br />
Samlet vurderes der at være tale om en mindre miljøpåvirkning, som<br />
ikke kræver afværgeforanstaltninger.<br />
12
1.6 FRILUFTSLIV<br />
Asnæshalvøen, inklusiv projektområdet, er i regionplanen udlagt som<br />
besøgsområde, dvs. et område, hvor ”landskabet i så høj grad som<br />
muligt gøres tilgængeligt for ekstensiv, rekreativ udnyttelse, uden at<br />
de bevaringsværdige værdier tilsidesættes”.<br />
Forskellige former for vandsport, især sejlsport og roning, udgør de<br />
vigtigste fritidsaktiviteter på fjorden. Disse vil ikke blive berørt i nævneværdigt<br />
omfang af projektet. Der er ingen vandsportsaktiviteter direkte<br />
tilknyttet projektområdet.<br />
De vigtigste friluftsaktiviteter på land er turisme (herunder ture til fods<br />
eller på cykel), jagt, fiskeri og badning. Besøgsantallet i området er<br />
begrænset. I og <strong>med</strong>, at området omdannes til havn, vil friluftsaktiviteterne<br />
i området forsvinde. Der er dog store områder på Asnæshalvøen<br />
til rådighed for fritidsaktiviteter.<br />
Som afværgeforanstaltning i forbindelse <strong>med</strong> reduceret adgang til kysten<br />
vil der blive etableret en sti langs den sydlige udkant af havneområdet.<br />
Der etableres ligeledes et beplantningsbælte langs sydsiden af<br />
adgangsvejen til færgehavnen, som visuelt vil skærme dele af havneanlæggene<br />
fra landskabet syd for havnen.<br />
Sjællandsledens rute skal ændres, senest når fase 2 påbegyndes. I stedet<br />
for at gå ned til kysten øst for den nye havn, som den gør nu, kan<br />
den enten følge Asnæs Skovvej forbi Lerchenborg eller fortsætte ad de<br />
nyetablerede stier langs vejen til færgeterminalen og videre til stranden<br />
vest for terminalen.<br />
Som afværgeforanstaltning i forhold til tabet af Lerchenborg teltplads<br />
kan det overvejes at etablere en ny teltplads på nord- eller sydkysten<br />
af Asnæs (sidstnævnte mulighed kan dog muligvis betyde, at der bliver<br />
for langt mellem lejrpladserne på vandreruten).<br />
Den samlede vurdering af påvirkningerne er, at der vil være tale om<br />
en mindre miljøpåvirkning af friluftslivet.<br />
1.7 KYSTMORFOLOGI, VANDUDSKIFTNING OG SEDIMENTSPRED-<br />
NING<br />
I anlægsfasen vil der i forbindelse <strong>med</strong> uddybning, klapning af uddybningsmaterialer<br />
og jordopfyldning i det nye havneområde ske et<br />
spild og spredning af de håndterede materialer til omgivelserne. I den<br />
13
forbindelse er der specielt fokus på håndtering af de organiske materialer<br />
(gytjen), som potentielt kan transporteres langt af strømmen.<br />
Efter anlæg af Ny Vesthavn er det analyseret, hvordan bølge- og<br />
strømforholdene samt sedimenttransporten ændres langs Kalundborg<br />
Fjords breder, og især om der vil ske kystmorfologiske ændringer omkring<br />
Gisseløre Tange.<br />
Den overordnede konklusion for kystmorfologi og vandudskiftning er,<br />
at disse forhold ikke påvirkes. Bølgehøjderne reduceres ubetydeligt,<br />
ca. 2 cm, og strømforholdene ændres alene i og omkring anlægsområdet.<br />
Langs Gisseløre Tange er der ingen ændring af strømforholdene.<br />
Den tilhørende sedimenttransportkapacitet langs Gisseløre Tange reduceres<br />
0,5 %. Med hensyn til vandudskiftning af vandet i Kalundborg<br />
inderhavn øges opholdstiden marginalt <strong>med</strong> 0,7 %.<br />
Samlet vurderes der at være tale om en mindre miljøpåvirkning, som<br />
ikke kræver særlige afværgeforanstaltninger.<br />
1.8 MARINBIOLOGISKE FORHOLD<br />
Kalundborg Fjord er præget af stejle undersøiske skrænter, idet både<br />
Asnæs og Røsnæs er randmoræner dannet af Bælthav Isstrømmen i istiden<br />
for 17. – 18.000 år siden.<br />
Kysterne er mange steder smalle, stejle og stenede, og ud over to store<br />
stenrev yderst på Asnæs og Røsnæs er der mange smårev i fjorden.<br />
Fjorden og havneområdet er et stort sedimentationsbassin for materiale,<br />
der tilføres fra Storebælt og for materialer, der er eroderet fra land<br />
og lavvandede områder inde i fjorden.<br />
Der er flere områder i søterritoriet i fjorden, som har en grad af beskyttelse,<br />
og hvor der er begrænsning i de aktiviteter, der må foregå.<br />
Inderst i fjorden ligger Kalundborg Vildtreservat. Reservatet skal sikre<br />
den inderste del af Kalundborg Fjord og Gisseløre som et jagtfrit område<br />
af hensyn til rastende vandfugle og områdets bynære beliggenhed.<br />
De øvrige to områder er stenrevene ved Røsnæs og spidsen af Asnæs.<br />
Stenrevene er fourageringsområder for fugle, marsvin og spættet sæl<br />
og har betydning som gyde- og opvækst-område for fisk og bundfauna.<br />
Der er rapporteret marsvin og spættet sæl i Kalundborg Fjord.<br />
14
Der er ikke erhvervsfiskeri i det område, der ifølge planen vil blive<br />
inddraget til havn. Fiskeri foregår længere ude i fjorden, hvor der fiskes<br />
<strong>med</strong> garn.<br />
I Kalundborg Fjord er ålegræs især udbredt langs den østlige halvdel<br />
af sydkysten, herunder i projektområdet. Samlet betyder det, at der er<br />
en strækning på ca. 4,5 km langs sydkysten <strong>med</strong> udbredte forekomster<br />
af ålegræs, som formodentlig udgør de tætteste bestande i Kalundborg<br />
Fjord. Heraf ligger 1,2 km i selve projektområdet, svarende til knap 30<br />
%.<br />
Bundfaunaen i den indre del af Kalundborg Fjord, hvor projektområdet<br />
ligger, er påvirket af overgødskning, havneaktiviteter og kølevandsudledning.<br />
I anlægsfasen vil der kunne forekomme en påvirkning af det marine<br />
miljø ved støj fra nedvibrering/nedramning af spunsvægge, uddybning<br />
til bundudskiftning og uddybning af bassin foran kajer og sejlrende<br />
samt opbygning af nye havneanlæg.<br />
Nedvibrering af spunsvægge vil være af kort varighed. Det anbefales,<br />
at der anvendes afværgeforanstaltninger, såsom akustiske sæl- og<br />
marsvinskræmmere (”pingere”) umiddelbart forud for vibrering. Disse<br />
afværgeforanstaltninger vil bortskræmme eventuelle havpattedyr i<br />
nærområdet og der<strong>med</strong> afværge en mulig påvirkning af dem. Støjen<br />
vurderes ikke at have nogen væsentlig negativ påvirkning af fisk i<br />
fjorden. Derfor vil der være tale om en mindre miljøpåvirkning, og der<br />
vil ikke være behov for yderligere afværgeforanstaltninger.<br />
Den forøgede mængde opslæmmet materiale i vandet som følge af<br />
udgravninger vil kortvarigt mindske sigtbarheden i dele af fjorden.<br />
Udgravningerne vil også kunne påvirke iltindholdet i vandet og eventuelt<br />
resultere i eller forstærke iltsvind kortvarigt som følge af en forøget<br />
omsætning af det organiske materiale i gytjen og iltning af svovlbrinte.<br />
Dog vurderes den nedsatte sigtbarhed og bidraget til iltsvind at<br />
have meget begrænset omfang.<br />
Marsvin, der finder deres bytte ved ekkolokalisering, vil ikke blive direkte<br />
påvirket af mindsket sigt, men byttedyrene forventes at søge bort<br />
fra områder <strong>med</strong> lav sigtbarhed, og marsvin og sæler må derfor følge<br />
efter. Problemer <strong>med</strong> reduceret iltindhold vil ikke påvirke sæler og<br />
marsvin direkte, da de ånder <strong>med</strong> lunger, men iltsvind kan få byttedyrene<br />
til at søge væk.<br />
Nedsat sigt og reduceret iltindhold / iltsvind i vandet vil kun i begrænset<br />
omfang påvirke havpattedyrene, da den er midlertidig. Så selvom<br />
beskyttelsen af marsvin har national og international interesse, er den<br />
samlede vurdering, at der er tale om en mindre miljøpåvirkning, som<br />
15
ikke kræver særlige afværgeforanstaltninger af hensyn til havpattedyrene.<br />
Fiskene vil blive direkte påvirket af det nye havneanlæg, da de forhindres<br />
i at fouragere og gyde i de områder, som havnen dækker, herunder<br />
i de tætte ålegræsbestande, som findes i projektområdet. Opfyldninger<br />
kan især få betydning for de fisk, der står i kølevandsudløbet<br />
tæt ved det planlagte havneområde, idet de forhindres i at fouragere i<br />
et område i nærheden af udløbet. Den lille vig ved kølevandsudløbet,<br />
som friholdes for udbygning, betyder dog, at selve nærområdet <strong>med</strong><br />
de højeste temperaturer bevares.<br />
De mange arter, der i hele eller dele af deres livscyklus er knyttet til<br />
ålegræsområder, vil blive tvunget væk fra selve projektområdet. Det<br />
vil mindske det område, som er tilgængeligt for disse arter, men da der<br />
er ålegræsområder og andre områder <strong>med</strong> god tredimensionel struktur<br />
(sten, makroalger) i nærområdet, vurderes det at have begrænset betydning.<br />
Den samlede vurdering af miljøpåvirkningerne i anlægsfasen er, at der<br />
er tale om en mindre miljøpåvirkning og ikke kræver afværgeforanstaltninger<br />
ud over bortskræmning af havpattedyr i forbindelse <strong>med</strong><br />
spunsning.<br />
Miljøpåvirkningerne vil i driftsfasen omfatte: En øget støj fra forøget<br />
skibstrafik, påvirkning af vandkvaliteten og ændrede forhold i fiskefredningszonen<br />
ved Asnæsværket.<br />
Støj fra den øgede skibstrafik kan formodentlig i visse områder fremkalde<br />
undvigelsesreaktioner hos fiskene, men generelt sejler færgerne<br />
ikke tæt på gyde- og fouragerings-områder (f.eks. revene og ålegræsområderne).<br />
Forholdene i inderhavnen bliver antageligt bedre, da den<br />
intense skibstrafik flyttes ud.<br />
Ved løbende oprensning af sejlrende og bassiner bør sugemaskine anvendes<br />
for at begrænse spild fra sediment.<br />
I driftsfasen - som i anlægsfasen - vil selve anlægget udelukke de fisk,<br />
der om vinteren står i kølevandsudløbet ved Asnæsværket, fra at fouragere<br />
i dele af nærområdet. Den samlede vurdering er dog, at påvirkningsgraden<br />
er mindre og ikke kræver afværgeforanstaltninger.<br />
Samlet set vurderes miljøpåvirkningerne i driftsfasen at give en mindre<br />
miljøpåvirkning.<br />
16
1.9 SKIBSTRAFIK<br />
Al trafik til Kalundborg Havn, Statoil og Asnæsværket foregår i dag i<br />
eller lige omkring den afmærkede sejlrende, beliggende 350-500 m fra<br />
projektområdet.<br />
De nye færgehavnsanlæg vil ligge ca. 500 m syd for sejlrenden ind<br />
igennem Kalundborg Fjord. Massegodshavnen vil tilsvarende ligge ca.<br />
400 m syd for sejlrenden eller minimum 350 m fra indsejlingen til<br />
Asnæsværket. Der vurderes derfor ikke at være nogen risiko for kollisioner<br />
imellem arbejdstrafik og den øvrige havnetrafik.<br />
Sejlere og roere har ikke adgang til selve arbejdsområdet i anlægsfasen,<br />
men kan godt krydse igennem uddybningsområdet, ganske som<br />
de i dag krydser imellem trafikken til og fra havnene.<br />
Med havnens placering 350-500 m syd for sejlrenden vil færger kunne<br />
vende uden for sejlrenden.<br />
For fritidssejlere og roere vil havnens udbygning forhindre sejlads i<br />
anlægsområdet, og området fra Ny Vesthavn og ud til sejlrendens<br />
nordgrænse vil blive mere trafikeret, <strong>med</strong> deraf øget sikkerhedsrisiko<br />
for fritidssejlerne. Nord for sejlrenden vil situationen ikke ændre sig i<br />
forhold til den aktuelle situation.<br />
Samlet set vurderes der at være tale om en mindre miljøpåvirkning.<br />
1.10 MARINARKÆOLOGI<br />
Der er udført marinarkæologiske forundersøgelser i anlægsområdet.<br />
Der er intet sted på anlægsområdet konstateret fund in situ; det vil sige<br />
uomlejrede arkæologiske fund. Kulturarvsstyrelsen har derfor frigivet<br />
området til anlægsarbejde.<br />
Hvis der mod forventning dukker fund op i anlægsfasen, vil igangværende<br />
gravearbejder standses og oplysningerne <strong>med</strong>deles Vikingeskibsmuseet<br />
og Kulturarvsstyrelsen.<br />
1.11 SOCIOØKONOMISKE FORHOLD<br />
Kalundborg Havn udgør en af Danmarks største færgehavne <strong>med</strong> en<br />
årlig godsomsætning på mere end 3,6 mio. tons. Alene for Kalundborg-Århus<br />
(Mols-Linien) er der tale om ca. 3 mio. tons i 2005.<br />
Færgetrafikken til og fra Mols-Liniens terminal genererer en del trafik<br />
i de indre områder af Kalundborg Havn. Dette betyder blandt andet, at<br />
17
adgangen til fiskerihavnen og lystbådehavnene sker i et forholdsvis<br />
trafikeret farvand.<br />
Det er vurderet, at der ved overgangen til drift vil blive genereret op til<br />
60 årsværks beskæftigelse på kort sigt. På langt sigt vil der være et betydeligt<br />
udviklingspotentiale. Dels i kraft af den nye vesthavn, og dels<br />
i konsekvens af, at der <strong>med</strong> udvidelsen af Kalundborg Havns arealer<br />
bliver mulighed for at udvikle de eksisterende arealer.<br />
Med anlæg af Ny Vesthavn vil den prognosticerede udvikling i godsomsætningen<br />
over Kalundborg Havn komme tidligere inden for rækkevidde<br />
end forventet, da der vil være en tiltrækningseffekt i kraft af<br />
de nye faciliteter. Det forventes at have en positiv effekt, svarende til<br />
en øget omsætning på 100-140 mio. kr. pr. år for de virksomheder, der<br />
har forretningsaktiviteter i erhvervshavnen.<br />
Hertil kommer den omsætning, der genereres via de forbedrede forhold<br />
i bymidten/centerområdet.<br />
Desuden reduceres generne i inderhavnen, hvor der i dag skal tages<br />
vidtgående hensyn til færgedriften. Det har betydning i forhold til såvel<br />
skibstrafikken som fritidssejlere.<br />
Alt andet lige vil flytningen af færgetrafikken have en positiv effekt<br />
på trafiksikkerheden og en positiv effekt i form af reduceret trafikstøj<br />
og udledning af bilos i midtbyen.<br />
I forbindelse <strong>med</strong> anlægget af den nye vesthavn inddrages strandarealer,<br />
der på nuværende tidspunkt er offentligt tilgængelige. Inddragelsen<br />
vurderes imidlertid ikke at have væsentlig betydning for de rekreative<br />
muligheder, ligesom der ikke vurderes at ske væsentlig påvirkning<br />
af lokalområdets grønne områder.<br />
Der vil være tale om en mindre reduktion af den kyststrækning, der er<br />
til rådighed som badestrand og opholdsareal omkring Kalundborg By.<br />
Da der imidlertid i forvejen er tale om arealer på bagsiden af et industriområde<br />
<strong>med</strong> større virksomheder, og da Røsnæshalvøen tilbyder<br />
store strækninger, der i dag anvendes som de mest attraktive badestrande,<br />
vurderes det ikke at have indflydelse på de rekreative muligheder.<br />
18
2 Indledning<br />
Kalundborg Kommune fremlægger her<strong>med</strong> samlet <strong>VVM</strong> <strong>redegørelse</strong><br />
samt miljøvurdering (<strong>SMV</strong>) af Kommuneplantillæg nr. 25 og Lokalplan<br />
nr. 500 for etablering af de landbaserede dele af Kalundborg Ny<br />
Vesthavn. Samtidig fremlægger Kystdirektoratet <strong>VVM</strong> <strong>redegørelse</strong><br />
for etablering af anlæggene på søterritoriet ved Kalundborg Ny Vesthavn.<br />
Initiativtageren til projektet er Kalundborg Havn, der er en kommunal<br />
selvstyrehavn. Kalundborg Havn har udarbejdet en Masterplan for<br />
havneudvikling i Kalundborg frem til år 2025 (Kalundborg Havn,<br />
2006 a, b). Planen beskriver og vurderer tilstand, kapacitet og udvidelsesmuligheder<br />
ud fra statistiske oplysninger og prognose for havnens<br />
trafik.<br />
Masterplanen viser, at der på nuværende tidspunkt er kapacitetsmangel<br />
i havnen for Mols-Linien og den der<strong>med</strong> affødte trafik. Ligeledes<br />
er der på langt sigt kapacitetsmangel for en række af havnens andre<br />
aktiviteter, herunder for massegodstransport, containertransport,<br />
krydstogttrafik og skibe <strong>med</strong> stor dybgang. I resumé af Masterplanen<br />
er der en samlet plan for udvidelser og ændringer af Kalundborg Havn<br />
frem til 2025, hvor etablering af Kalundborg Ny Vesthavn indgår som<br />
en delplan.<br />
Kalundborg Havn og Kalundborg Kommune ønsker <strong>med</strong> etablering af<br />
Ny Vesthavn at opnå den udvidelse, der er nødvendig for at imødekomme<br />
den stigende efterspørgsel efter havneplads og plads til faciliteter<br />
for både færgetrafik, skibe <strong>med</strong> massegods, havnerelateret erhverv<br />
samt mulig containertrafik indtil år 2025.<br />
I dag råder Mols-Linien over ca. 40.000 m², og arealbehovet for Mols-<br />
Linien er vurderet op til 91.000 m² i år 2010 og 128.000 m² i år 2025.<br />
Massegods- og containertrafikken er i stærk udvikling og stiller ifølge<br />
prognosen krav om yderligere faciliteter inden for planperioden. Kalundborg<br />
Havn (2006 a, b).<br />
Mols-Liniens akutte behov for øget areal kan ikke løses inden for det<br />
eksisterende havneområde, og den eneste mulighed for havneudvikling<br />
er vest for Asnæsværket. Derfor ønskes Mols-Linien som det allerførste<br />
flyttet ud til Ny Vesthavn.<br />
19
Anlæg af ny Vesthavn er vist i figur 2.1. Med gul skravering (F2) vises<br />
det allokerede areal på 180.000 m² til færgeleje, trailerplads m.m.<br />
som et fremtidssikret område for færgetrafikken. Med rød skravering<br />
(T7) vises fremtidig massegodshavn på 440.000 m² <strong>med</strong> 600 m lang<br />
og 15 m dyb kaj for skibe <strong>med</strong> stor dybgang. I området for massegodshavnen<br />
er der desuden plads til havnerelateret erhverv. Med blå<br />
skravering vises en 200 m lang kajplads <strong>med</strong> dybgang på 9,5 m og<br />
plads til containerterminal. Det blå område er på ca. 22.000 m². Havnen<br />
foreslås placeret på et areal, hvor der i dag er henholdsvis agerjord<br />
i omdrift eller brak samt naturområde <strong>med</strong> skræntskov, strandeng og<br />
strand.<br />
Udbygningen foreslås foretaget i etaper <strong>med</strong> anlæggelse af en færgehavn<br />
i fase I, anlæggelse af en massegodshavn <strong>med</strong> en 600 m bulkkaj<br />
og arealer til havnerelateret erhverv i fase II samt etablering af en containerterminal<br />
i fase III.<br />
Figur 2.1 Kalundborg Ny Vesthavn<br />
Kalundborg Kommune har vurderet, at projektet har et omfang, som<br />
betyder, at der skal tilvejebringes <strong>VVM</strong> <strong>redegørelse</strong>, regionplanændring,<br />
kommuneplantillæg og lokalplanlægning inkl. miljøvurdering<br />
af planforslagene.<br />
Kystdirektoratet har ligeledes vurderet, at der skal udarbejdes <strong>VVM</strong><br />
<strong>redegørelse</strong> gældende for det marine område.<br />
Nærværende <strong>VVM</strong> <strong>redegørelse</strong> er udarbejdet af NIRAS i samarbejde<br />
<strong>med</strong> Kalundborg Kommune og Kystdirektoratet, således at den både<br />
behandler forhold på land i henhold til bekendtgørelse nr. 1335 af 6.<br />
december 2006 om vurdering af visse offentlige og private anlægs<br />
virkning på miljøet (<strong>VVM</strong>) i <strong>med</strong>før af lov om planlægning (Miljømi-<br />
20
nisteriet, 2006a), og forhold på søterritoriet i <strong>med</strong>før af bekendtgørelse<br />
nr. 809 af 22. august 2005 om miljømæssig vurdering af visse anlæg<br />
og foranstaltninger på søterritoriet (<strong>VVM</strong>), (Transport- og Energiministeriet,<br />
2005). Desuden dækker <strong>redegørelse</strong>n miljøvurdering af planforslagene<br />
i henhold til lov om miljøvurdering af planer og programmer<br />
(Miljøministeriet, 2004).<br />
Miljøundersøgelserne i <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n sikrer ikke, at fremtidige<br />
virksomheder på havnearealet, som måtte vise sig at være <strong>VVM</strong>pligtige,<br />
fritages for denne pligt.<br />
2.1 <strong>VVM</strong>/<strong>SMV</strong> PROCES<br />
Figur 2.2: Procesdiagram for <strong>VVM</strong> og <strong>SMV</strong><br />
Procesdiagram for <strong>VVM</strong> og <strong>SMV</strong> er vist i figur 2.2. <strong>VVM</strong> processen<br />
blev igangsat <strong>med</strong> udsendelse af et debatoplæg i marts 2007. Formålet<br />
<strong>med</strong> debatoplægget og foroffentlighedsfasen i marts og april 2007 var<br />
at indkalde ideer og forslag fra borgere, andre kommuner, foreninger<br />
og organisationer forud for arbejdet <strong>med</strong> <strong>VVM</strong> <strong>redegørelse</strong> og plangrundlag.<br />
Kalundborg Kommune har samlet indkomne ideer og forslag<br />
i en hvidbog og fremsat krav til det videre <strong>VVM</strong> og planarbejde<br />
(Kalundborg Kommune, 2007 d).<br />
Tilsvarende er indhold af miljøvurderingen i henhold til lov om miljøvurdering<br />
af planer og programmer fastlagt (Miljøministeriet, 2004),<br />
og den er i august 2007 udsendt i høring hos de berørte myndigheder<br />
(Kalundborg Kommune, 2007f). De indkomne kommentarer og krav<br />
er herefter indgået i den endelige fokusering af vurderingerne.<br />
Kalundborg Havn har på baggrund af de indkomne forslag og krav fra<br />
myndigheder udarbejdet planforslag samt <strong>VVM</strong> <strong>redegørelse</strong> inklusiv<br />
miljøvurdering efter lov om miljøvurdering af planer og programmer<br />
(Miljøministeriet, 2004). På nuværende tidspunkt er processen nået til<br />
3. fase, hvor planforslagene samt <strong>VVM</strong> og <strong>SMV</strong> <strong>redegørelse</strong>n fremlægges<br />
i en 8 ugers offentlighedsperiode. I denne periode er der mu-<br />
21
lighed for at komme <strong>med</strong> bemærkninger og indsigelser til Kalundborg<br />
Kommune og Kystdirektoratet.<br />
I sidste fase i <strong>VVM</strong>- og <strong>SMV</strong>-processen skal Kalundborg Kommune<br />
og Kystdirektoratet tage stilling til de indkomne bemærkninger og<br />
eventuelle tilpasninger i projektet inden vedtagelse af planerne.<br />
2.2 LÆSEVEJLEDNING<br />
Rapporten kan inddeles i fire dele. I første del (kapitel 1 - 5) opridses<br />
de grundlæggende forudsætninger for projektet <strong>med</strong> beskrivelse af<br />
projektet og afgrænsning af miljøvurderingerne, alternativer samt<br />
planmæssige rammer og bindinger i anlægsområdet.<br />
I anden del miljøvurderes emner, der berører de landbaserede forhold<br />
(kapitel 6 – 13) som landskab, kulturhistorie, visuelle forhold, natur,<br />
trafik, støj, andre miljøforhold (vand, jord, luft) og friluftsliv.<br />
I tredje del miljøvurderes emner, der berører de marine forhold (kapitel<br />
14 – 18) som kystmorfologi, marinbiologiske forhold, marinarkæologi,<br />
skibstrafik, sikkerhedsforhold, og friluftsliv på søterritoriet.<br />
I fjerde - og sidste del (kapitel 19 – 23) beskrives effekter på socioøkonomiske<br />
forhold. Desuden indeholder denne del afsluttende og opsummerende<br />
kapitler om kumulative effekter, afværgeforanstaltninger,<br />
projektets miljøpåvirkninger og begrænsninger ved miljøvurderingen.<br />
Afslutningsvis er referencer angivet i kapitel 24.<br />
Bagerst i hovedrapporten er vedlagt appendix <strong>med</strong> 3 forskellige oversigtskort<br />
over området, samt et appendiks <strong>med</strong> visualiseringsbilleder<br />
fra kapitel 8 i A4 format.<br />
Øvrige bilag findes i en selvstændig bilagsrapport.<br />
Der henvises specielt til oversigt over lovgivning af relevans for planarbejdet<br />
og miljøvurderingerne i bilag 1 og gennemgang af begreber<br />
og den anvendte metode i miljøvurderingerne i bilag 2. De øvrige bilag<br />
er der henvist til i de enkelte delafsnit.<br />
Vurderingsmetoden fra bilag 2 anvendes i <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n til vurdering<br />
af miljøpåvirkningernes omfang. I vurderingen tages stilling til<br />
graden af forstyrrelse (høj, middel, lav), om forstyrrelsen er vigtig for<br />
internationale, nationale/regionale, eller lokale interesser, sandsynligheden<br />
for at forstyrrelsen forekommer (høj, middel, lav) samt varighed<br />
af forstyrrelsen (kort, midlertidig, permanent). På baggrund af disse<br />
vurderinger afgøres påvirkningsgraden (omfattende, moderat, min-<br />
22
dre eller ubetydelig). Afværgeforanstaltninger foreslås eller overvejes<br />
afhængig af påvirkningsgraden. Der henvises til bilag 2 for en mere<br />
detaljeret beskrivelse.<br />
23
3 Projektbeskrivelse og afgrænsning<br />
I afsnit 3.1 – 3.3 beskrives det planlagte projekt <strong>med</strong> tilhørende tidsplan,<br />
og afslutningsvis redegøres i afsnit 3.4 for afgrænsning af <strong>VVM</strong><br />
<strong>redegørelse</strong>n.<br />
3.1 PRÆSENTATION AF PROJEKTET<br />
Den Ny Vesthavn placeres vest for Asnæsværket. Massegodshavnen<br />
er placeret umiddelbart øst for færgehavnen og container-feederterminalen<br />
tættest på Asnæsværket. Delprojekterne beskrives i det følgende<br />
og hele hovedprojektet <strong>med</strong> Ny Vesthavn er vist på fig 3.1.<br />
Figur 3.1: Ny Vesthavn<br />
I Masterplanen for Kalundborg Havn for perioden 2006-2025 konkluderes,<br />
at der er et presserende behov for at give Mols-Linien mere<br />
plads for at kunne betjene det kraftigt stigende antal løstrailere. Derudover<br />
konkluderes det, at havnen mangler baglandsarealer og dybvandskajer.<br />
Der er en stigende efterspørgsel efter havne- og kajarealer<br />
i Kalundborg. Det er vurderet, at eneste mulighed for at imødekomme<br />
disse behov er en Ny Vesthavn vest for Asnæsværket, omfattende<br />
en færgehavn, en massegodshavn og en mulig containerfeeder-terminal.<br />
Overvejelser om andre alternativer er nærmere beskrevet<br />
i kapitel 4.<br />
25
3.2 BESKRIVELSE AF ANLÆG<br />
Den Ny Vesthavn er planlagt anlagt i 3 faser. Den første fase vil være<br />
færgehavnen og adgangsvejen (2008-2009), den anden fase vil være<br />
Massegodshavn (2012-2013), og den tredje fase vil være en mulig<br />
containerterminal (efter 2014). En detaljeret tidsplan er præsenteret i<br />
afsnit 3.3.<br />
3.2.1 Færgehavn – Fase 1<br />
3.2.1.1 Nye anlæg<br />
Færgehavnen bygget som en fase 1 er vist på fig. 3.2.<br />
Figur 3.2: Færgehavn – Fase 1<br />
Færgehavnen er planlagt etableret i 2008-2009. For detaljer i tidsplanen<br />
henvises til Afsnit 3.3.<br />
Færgehavnen etableres ved opfyldning af et ca. 73.000 m 2 stort område<br />
på søterritoriet foran den nuværende kystlinie. Derudover etableres<br />
opmarchplads, veje og skråninger på ca. 58.000 m 2 ved udgravning i<br />
landområdet. Opmarchpladsen har i det sydvestligste hjørne en respektafstand<br />
på 100 m til den fredede gravhøj.<br />
På grund af bundforholdene <strong>med</strong> 1-5 m gytje ved den vestligste pier,<br />
og 1-3 m gytje ved den østligste pier er det nødvendigt at lave bundudskiftning<br />
<strong>med</strong> sand i såvel stenkastningsområdet som kajområdet.<br />
Dette indebærer klapning af ca. 105.000 m 3 gytje på godkendt klapplads<br />
syd for spidsen af Asnæs. På grundlag af boringer i uddybningsområdet<br />
og områdets generelle tilstand antages materialet som uforurenet.<br />
Det uddybede materiale erstattes <strong>med</strong> ca. 105.000 m 3 indpumpet<br />
sand.<br />
26
Tilladelse til indvinding af sand fra havet indhentes hos By- og Landskabsstyrelsen.<br />
Til opfyldning anvendes det fra land udgravede materiale omfattende<br />
ca. 105.000 m 3 moræneler samt ca. 475.000 m 3 indpumpet sand. Planum<br />
vil være kote +2,4 ved kajerne, stigende <strong>med</strong> 0,8 % til indtil ca.<br />
160 m fra sydskel og herfra stigende <strong>med</strong> 1,5 % til sydskel af området<br />
i kote +6,2 á 6,6.<br />
Opfyldning <strong>med</strong> moræneler på søterritoriet vil kun ske over kote +1,5.<br />
Under kote +0,5 og uden for morænelersopfyldningen er der indpumpet<br />
sand.<br />
Det opfyldte område beskyttes imod vest af en permanent stenkastning<br />
<strong>med</strong> sand/ralkerne. Imod øst beskyttes opfyldningen af en midlertidig<br />
stenkastning uden for kote -3. Imellem kystlinien og kote -3<br />
udføres midlertidig sandstrand.<br />
Etablering af de to færgelejer vil kræve ramning/nedvibrering af ca.<br />
550 m stålspunsvæg. Spunsvæggene forankres til jernbeton ankerplader<br />
og udføres <strong>med</strong> betonhammer. Betonhammeren udbygges <strong>med</strong><br />
supplerende betonpåstøbninger, hvor der skal være fendere for færgerne.<br />
I selve lejerne udføres hydrauliske ramper til nedre dæk. For adgang<br />
til de øvre dæk opføres stålramper fra niveau, afsluttende <strong>med</strong> hydrauliske<br />
ramper.<br />
Opmarchpladsen har billetteringsbygning ved sydøsthjørnet, hvor adgangsvejen<br />
ender. Opmarchpladsen udføres <strong>med</strong> fast belægning, afvandingssystem<br />
og belysning på 30 m tårnmaster i et ca. 60x60 m net.<br />
Belysningsniveauet vil være ca. 20 lux for opmarchpladsen og 50 lux<br />
for kajområdet.<br />
Overfladevand fra opmarchpladsen ledes som i den eksisterende havn<br />
direkte til fjorden. Spildevand pumpes til Kalundborgs Renseanlæg eller<br />
opsamles i tank til tømning <strong>med</strong> tankvogn.<br />
Langs opmarchpladsens syd- og vestside etableres tre spor for færgetrafik.<br />
De to af disse spor bruges som frakørselsspor for færgerne,<br />
hvorved der næsten kan være en hel færge på frakørselssporene. Dette<br />
minimerer færgens tømmetid og giver max. lastetid, hvilket er nødvendigt<br />
for at sikre fartplanen. Det tredje spor bruges til tilkørsel til lejerne<br />
og må af hensyn til lovgivningen om terrorsikring kun bruges til<br />
dette.<br />
27
På færgehavnen etableres ud over billetteringsbygning kun ventesal og<br />
toiletter for gående passagerer, opholdsfaciliteter for chauffører og for<br />
mandskab samt et mindre værksted <strong>med</strong> tilhørende vaskeplads for det<br />
kørende materiel. Det samlede bygningsareal bliver på i alt ca. 1.000<br />
m 2 . Ventesal for gående passagerer vil ligge uden for færgehavnens<br />
hegn 60 m sydøst for det østligste leje. Denne placering skyldes kravene<br />
om terrorsikring af færgehavne.<br />
3.2.1.2 Adgangsvej<br />
Adgangsvejen til færgehavnen og senere til massegodshavnen udlægges<br />
<strong>med</strong> et 22 m bredt tracé svarende til:<br />
To vognbaner á 3,5 m<br />
Én kantrabat mod havneanlægget á 8 m og én rabat imellem<br />
vej og sti á 4,0 m<br />
Én dobbeltrettet fællessti til cyklister/gående á 3,0 m<br />
Adgangsvejen føres fra rundkørslen i det grønne område vest for Asnæsværket<br />
langs bagkant af havneområderne i kote ca. +6,2. Den nuværende<br />
terrænhøjde varierer imellem ca. +11,0 ved østskellet imod<br />
Asnæsværket til +7,5 á +10 ved færgehavnen.<br />
Adgangsvejen til færgehavnen skal således graves ned. Dette sker ved<br />
en middel hældning på ca. 0,7 % på de første 380 m fra rundkørslen<br />
ved Asnæsværkets grønne område. Derfra føres vejen i niveau <strong>med</strong><br />
havneområdet, således at der senere kan laves tilkørsler til massegodsområdet.<br />
Nedgravningen af adgangsvejen sker i første fase og vil give et stort<br />
afgravningsvolumen af moræneler, der bruges til delvis opfyldning af<br />
færgehavnens opmarchplads, som beskrevet under færgehavnen. Der<br />
påregnes skråningshældning 1:5 imod nord, hvilket vil tillade både<br />
deponering af sne fra rydning af vejen i en vinterperiode og adgang<br />
for landbrugsmateriel til det nordlige område i en fase 1.<br />
Adgangsvejen slutter ved billetteringsbygning til færgehavnen. Vest<br />
for denne føres tre spor langs vestkanten af færgehavnen ud til lejerne.<br />
Langs østsiden af færgehavnen uden for hegnet føres en tosporet vej<br />
til en vendeplads ved en ventesal for gående passagerer.<br />
Ved etablering af adgangsvejen etableres en gennemskæring af et<br />
nord-sydgående stendige i projektområdets østlige del, se afsnit 7.2.2.<br />
Grundet de eksisterende regler om terrorsikring af færgehavne kan ingen<br />
af de tre vestligste spor anvendes som adgangsvej til stranden vest<br />
for færgehavnen.<br />
28
I dag er der adgang til stranden til fods fra det grønne anlæg vest for<br />
Asnæsværket. Desuden etableres en parkeringsplads ved indkørsel til<br />
færgehavnen og en grussti i forlængelse af gang og cykelstien, så det<br />
bliver muligt at gå langs den syd- og vestlige afgrænsning af færgehavnen<br />
ned til stranden.<br />
Adgangen til det nye havneområde vil frem til rundkørslen ved Asnæsværket<br />
ske på den eksisterende Asnæsvej ud til Hovvejskrydset.<br />
Fra Hovvejskrydset går trafikken i dag nord på ad Sydhavnsvej til den<br />
nuværende færgehavn.<br />
På strækningen fra hovedindkørslen til Asnæsværket og frem til, hvor<br />
den nye adgangsvej starter, vil det være nødvendigt at forstærke den<br />
eksisterende vej.<br />
Der er kun få boliger i nærheden af adgangsvejen, herunder et enkelt<br />
hus beliggende yderst på Lerchenborgvej i kort afstand fra Asnæsvej<br />
samt nogle få funktionærboliger ved Asnæsværket.<br />
3.2.1.3 Ressourcer<br />
Anslåede mængder til bygning af færgehavnen fremgår af tabel 3.1.<br />
Ressource Mængde Fremskaffelse<br />
Uddybning til klapning 105.000 m 3<br />
Fyldsand 465.000 m 3<br />
Fra godkendt sugeområde<br />
på søterritoriet<br />
Afgravnings- og opfyld- 105.000 m<br />
ningsmateriale<br />
3<br />
Fra afgravning i landområdet<br />
Sten i stenkastninger 50.000 m 3<br />
Brudsten fra Norge/Sverige<br />
På pram/skib<br />
Stålspunsvæg 1100 t Vesteuropa på skib<br />
Stålankre/stål 100 t Vesteuropa på skib<br />
Beton 1.000 m 3<br />
Betonfabrik i området på<br />
lastbil<br />
Armering 120 t Lager i området på lastbil<br />
Asfaltbelægning 130.000 m 2<br />
Fabrik i området på lastbil<br />
Asfaltbelægning på adgangsvej<br />
12.000 m 2<br />
Fabrik i området på lastbil<br />
Tabel 3.1: Anslået ressourceforbrug ved bygning af Færgehavn i Ny Vesthavn<br />
29
3.2.1.4 Anlægsaktiviteter<br />
Uddybning til bundudskiftning vil ske <strong>med</strong> spandkædemaskine eller<br />
hydraulisk grab, der losser til splitpram, som derefter sejles til klapplads<br />
syd for Asnæs spids.<br />
Efter uddybningen vil sandpumpere levere opfyldningssand i det uddybede<br />
område fra godkendt sandindvindingsområde.<br />
Stenkastninger vil blive opbygget fra land ved, at der først udlægges<br />
en ralkerne, der sikrer imod spredning af bagfylden. Bagfylden vil bestå<br />
af afgravningsmateriale fra land over kote +0,5 og derudover indpumpet<br />
sand. Dette opbygges <strong>med</strong> anlæg 3 imod ralkernen, hvorefter<br />
stenkastning kan færdiggøres <strong>med</strong> filtersten og dæklag fra maskiner<br />
stående på færdiggjort stenkastning og bagfyld. Morænelers bagfyld<br />
stoppes 0,7 m under belægning for at sikre en god belægningsopbygning.<br />
Sandopfyldning vil starte umiddelbart efter afslutning af den vestlige<br />
stenkastning og der<strong>med</strong> minimere evt. spild pga. af bølger. Men opfyldningen<br />
vil køre sideløbende <strong>med</strong> etableringen af spunsvægge ud<br />
imod fjorden.<br />
Spunsvæg til kajer vil blive rammet/vibreret ned fra flåde. Der bagfyldes<br />
<strong>med</strong> indpumpet sand, og der etableres ankre <strong>med</strong> ankerplader,<br />
hvorefter betonhammer m.m. kan udføres fra land.<br />
Bygninger opføres samtidig <strong>med</strong>, at der laves afvandingssystem og<br />
belægninger.<br />
3.2.1.5 Havnedrift<br />
Færgehavnen er en eksklusiv færgehavn. I dag er der 6 ankomster og<br />
afgange i døgnet <strong>med</strong> to færger og færge i havn i ca. 7 timer. Der<br />
overføres i dag ca. 120.000 personbiler og ca. 180.000 lastbiler og<br />
løstrailere pr. år.<br />
Inden for planperioden (frem til år 2025) forventes antallet af færger<br />
at stige til 3 eller 4 <strong>med</strong> en mulig fordobling af ankomster og afgange<br />
samt havnetid. Antallet af personbiler forventes at stige til 170.000 -<br />
250.000 afhængig af prognoserne. Lastbiler og løstrailere forventes at<br />
stige til 280.000 - 510.000 pr. år.<br />
Ud over trafikken til og fra vil havnedriften indebære udstødningsluft<br />
fra færgerne i op til den dobbelte mængde af i dag, <strong>med</strong>mindre emissionen<br />
vil blive reduceret ved senere nye færger.<br />
30
3.2.2 Massegodshavn – Fase 2<br />
3.2.2.1 Nye anlæg<br />
Fase 1 for færgehavnen og Fase 2 for massegodshavnen er vist på Figur<br />
3.3.<br />
Figur 3.3: Massegodshavn – Fase 2<br />
I massegodshavnen ønskes der plads til to skibe <strong>med</strong> den størrelse der<br />
netop kan udnytte sejlrendens dybde på15 m. Disse skibe er på 90.000<br />
t og kræver en kajplads på 300 m. En kaj <strong>med</strong> to kajpladser til skibe af<br />
denne størrelse er således 600 m lang og kan alternativt give plads til<br />
tre skibe á ca. 25.000 t. Hvis man kun byggede én kajplads ville der<br />
alternativt kun kunne ligge to skibe på 8.000 t, hvorved havnens kapacitet<br />
og fleksibilitet ville blive væsentlig begrænset.<br />
Massegodshavnen <strong>med</strong> 600 m kaj etableres øst for færgehavnen ved<br />
opfyldning af et ca. 270.000 m 2 stort område på søterritoriet foran den<br />
nuværende kystlinie. Derudover etableres ca. 180.000 m 2 baglandsareal<br />
ved udgravning i landområdet op til adgangsvejen. Det samlede<br />
areal er fastsat ud fra følgende hensyn: Kajen er trukket så langt ud i<br />
fjorden som det er muligt af hensyn til det nødvendige manøvreareal<br />
imellem sejlrende og kaj. Baglandets dybde inkl. vej var i Masterplanen<br />
oprindelig fastsat til 600 m, men er i dette planforslag reduceret til<br />
500-550 m under hensyntagen til det bagved liggende § 3 område omkring<br />
en sø og en dertil hørende knækfri føring af adgangsvejen til<br />
færgehavn og massegodshavn. Senest i <strong>VVM</strong> forløbet er baglandsdybden<br />
blevet reduceret yderligere <strong>med</strong> 28 m til en 8 m bredere vejtracé<br />
og et 20 m beplantningsbælte. Det effektive bagland er således<br />
nu kun 458-508 m ekskl. vej, imod Masterplanens 586 m. ekskl. vej.<br />
31
Behovet for ca. 600 m bagland er baseret på den generelle erfaring<br />
<strong>med</strong> alle eksisterende havne, idet der generelt er mangel på bagland.<br />
Til sammenligning er Århus Østhavn etape 1 og 2 udlagt <strong>med</strong> 500 m<br />
henholdsvis 600 m bagland. inkl. vej.<br />
Ved vestenden af kajen udføres et manøvrebassin for færgerne således,<br />
at de kan svaje omkring den østligste færgepier og bakke ind i lejet.<br />
Foran massegodskajen er det nødvendigt at uddybe et ca. 335.000 m 2<br />
stort bassin til kote -15 og et ca. 86.000 m 2 stort bassin til kote -11.<br />
Uddybningsmaterialet fra et punkt ca. midt for kajen og imod vest er<br />
uforurenet gytje, der skal klappes på den godkendte klapplads. Uddybningsmaterialet<br />
i den østlige del af bassinerne er moræneler, der<br />
genanvendes til opfyldning i baglandet.<br />
På grund af bundforholdene <strong>med</strong> 0-4 m gytje ved den vestligste halvdel<br />
af massegodskajen er det nødvendigt at lave bundudskiftning <strong>med</strong><br />
sand i såvel stenkastningsområdet i forlængelse af det østlige færgeleje<br />
som i kajområdet. Dette indebærer klapning af ca. 10.000 m 3 gytje<br />
på godkendt klapplads syd for Asnæs. Som ved færgehavnen antages<br />
materialet som uforurenet. Det uddybede materiale erstattes <strong>med</strong> indpumpet<br />
sand.<br />
Samlet mængde til klapning for Fase 2 bliver således ca. 785.000 m 3 .<br />
Til opfyldning over land samt over kote +0,5 på søterritoriet anvendes<br />
det fra land udgravede materiale omfattende ca. 240.000 m 3 moræneler<br />
samt ca. 1.700.000 m 3 indpumpet sand. Planum vil være kote +2.9<br />
indtil ca. 220 m fra sydskel, og herfra <strong>med</strong> en svag hældning på 1,5 %<br />
til sydskel af området i kote ca. +6,2.<br />
Det opfyldte område beskyttes imod vest ud imod færgehavnsbassinet<br />
af en permanent stenkastning, der skal være <strong>med</strong> til at reducere bølgeuroen<br />
i færgehavnsbassinet. Imod øst imod en evt. senere containerfeeder-terminal<br />
beskyttes opfyldningen af en midlertidig stenkastning.<br />
Etablering af den 600 m lange dybvandskaj <strong>med</strong> vanddybde -15 m vil<br />
kræve ramning/nedvibrering af ca. 550 m stålspunsvæg, samt bygning<br />
af en ca. 110 m lang betonpier på betonpæle foran et manøvrebassin<br />
for færgerne. Spunsvæggene forankres til jernbeton ankerplader og<br />
udføres <strong>med</strong> betonhammer. Betonhammeren udbygges <strong>med</strong> supplerende<br />
betonpåstøbninger, hvor der skal være fendere. Betonpieren eliminerer<br />
behovet for bundudskiftning i dette område.<br />
32
Det ca. 450.000 m 2 store bagland skal bruges til massegods i umiddelbar<br />
nærhed af kajen. I den vestlige ende er der dog reserveret et ca.<br />
25.000 m 2 stort område til en senere udvidelse af færgehavnens opmarchplads.<br />
Havnerelaterede erhverv kan placeres i baglandet fjernest<br />
fra kajen langs adgangsvejen.<br />
Massegods kan være korn og foderstoffer, sten og grus, cement, bioaffald<br />
til 2. generations ethanol produktion uden for havnen, halm, kul,<br />
skrot, flis og hele skibsladninger af træ (bulk træ). Dette gods vil ud<br />
over åbne lagerpladser kræve såvel lagerbygninger, såkaldte planlagre<br />
<strong>med</strong> byggehøjde på op til 30 m, som enkelte højtanke <strong>med</strong> højde på op<br />
til 50 m. Lokalplanforslaget åbner mulighed for etablering af op til 3<br />
højtanke. For at sikre rentabiliteten af massegodshavnen skal muligheden<br />
for etablering af højtanke foreligge, idet oplag i højtanke er en<br />
forudsætning for håndtering af bestemte typer massegods. Højtanke<br />
kan f.eks. være nødvendige til pulverformigt massegods som f.eks.<br />
cement, sukker, kalk o.l. Herudover kan der på kajen forekomme kraner<br />
<strong>med</strong> højde på op til 70 m, når bommen er i opslået position.<br />
Massegods kan derudover være specielle flydende produkter, der kræver<br />
tankanlæg, som dog kan placeres i baglandet fjernest fra kajen.<br />
Sådanne tankanlæg vil være højere end 15 m og normalt ikke over 25<br />
m.<br />
Havnerelaterede erhverv defineres som erhverv, der af driftsmæssige<br />
årsager skal ligge i nærheden af en kaj. Dvs. at sådanne virksomheder<br />
skal generere en kajomsætning, eller de skal servicere skibe eller de<br />
virksomheder, der genererer en kajomsætning. Virksomheder, der genererer<br />
en kajomsætning, vil miljømæssigt bidrage til at minimere<br />
landevejstrafikken. Havnerelaterede erhverv kan således være virksomheder,<br />
der forarbejder store mængder af råprodukter, der importeres,<br />
eller virksomheder, der som NKT forarbejder meget store emner,<br />
der ikke kan transporteres på landevej. Havnerelaterede erhverv kan<br />
således ikke være produktionsanlæg <strong>med</strong> processpildevand, der lige så<br />
godt kan ligge et andet sted. Havnerelaterede erhverv kan også være<br />
mindre skibsreparationsværksteder og leverandørvirksomheder til skibe.<br />
Derudover betragtes kontorfaciliteter for skibsmæglere, rederier og<br />
lignende erhverv, der arbejder <strong>med</strong> skibsfarten som havnerelaterede.<br />
Da de fremtidige virksomheder ikke er kendt på nuværende tidspunkt,<br />
er der opstillet nedenstående rammer for virksomhederne. Rammerne<br />
benyttes som forudsætning for <strong>VVM</strong> vurderingen:<br />
Det forudsættes, at der kan etableres 10-30 havnerelaterede<br />
virksomheder i områder ud over almindelige kontorer for øvri-<br />
33
34<br />
ge interessenter i havnen. Af disse virksomheder forventes det,<br />
at ca.10 virksomheder vil være omfattet af reglerne for miljøgodkendelse<br />
iht. Miljøbeskyttelsesloven Kap. 5.<br />
Den generelle byggehøjde i baglandet kan være op til 30 m.<br />
Skorstene forventes ikke, og skulle de forekomme, vil de svare<br />
til byggehøjden på op til 30 m.<br />
Lastbilstransporter til og fra virksomhederne er indeholdt i<br />
prognosen for lastbilstransporter på massegodshavnen på 60-<br />
80.000 årlige transporter i år 2025.<br />
Støjemission fra virksomhederne skal overholde Miljøstyrelsens<br />
gældende grænseværdier for støj i skel i erhvervsområder<br />
samt grænseværdier ved nærliggende boliger.<br />
Emissioner til luft skal overholde luftvejledningens B-værdier.<br />
Overfladevand afledes ved direkte udledning til Kalundborg<br />
Fjord via sandfang og olieudskiller.<br />
Sanitært spildevand, rengøringsvand mv. fra virksomhederne<br />
afledes til Kalundborg Bys rensningsanlæg.<br />
Der vil ikke forekomme virksomheder <strong>med</strong> egentligt processpildevand.<br />
3.2.2.2 Ressourcer<br />
Anslåede mængder til bygning af massegodshavnen fremgår af tabel<br />
3.2.<br />
Ressource Mængde Fremskaffelse<br />
Uddybning til klapning 785.000 m 3<br />
Uddybning til opfyldning 321.000 m 3<br />
Fyldsand 1.700.000<br />
m 3<br />
Fra godkendt sugeområde<br />
på søterritoriet<br />
Afgravnings- og opfyld- 240.000 m<br />
ningsmateriale<br />
3<br />
Fra afgravning i landområdet<br />
Sten i stenkastninger 30.000 m 3<br />
Brudsten fra Norge/Sverige<br />
På pram/skib<br />
Stålspunsvæg 1900 t Vesteuropa på skib<br />
Stålankre/stål 150 t Vesteuropa på skib<br />
Beton 2200 m 3<br />
Betonfabrik i området på<br />
lastbil<br />
Armering 260 t Lager i området på lastbil<br />
Betonpæle 11.000 m Fra fabrik på pram/skib<br />
Asfaltbelægning 434.000 m 2<br />
Fabrik i området på lastbil<br />
Tabel 3.2: Anslået ressourceforbrug ved bygning af massegodshavn i Ny Vesthavn
3.2.2.3 Anlægsaktiviteter<br />
Uddybning til bundudskiftning og efterfølgende opfyldning <strong>med</strong> sand<br />
vil ske som ved færgehavnen. Dog kan de store mængder gytje optages<br />
<strong>med</strong> pumpe for at minimere spildet. Moræneler vil blive optaget<br />
<strong>med</strong> spandkædemaskine eller hydraulisk grab.<br />
Stenkastningerne ved vest- og østende vil blive opbygget fra færgepieren/land<br />
ved, at der først udlægges en ralkerne, der sikrer imod spredning<br />
af bagfyld. Ved den vestlige stenkastning og den yderste del af<br />
den østlige stenkastning vil dette bestå af indpumpet sand. For den inderste<br />
del af den østligste stenkastning vil bagfyld over kote +0,5 dog<br />
bestå af afgravningsmateriale fra land, der primært er moræneler. Bagfyld<br />
opbygges generelt <strong>med</strong> anlæg 3 imod ralkernen, hvorefter stenkastning<br />
kan færdiggøres <strong>med</strong> filtersten og dæklag fra maskiner stående<br />
på færdiggjort stenkastning og bagfyld.<br />
Som ved færgehavnen vil sandindpumpning ske sideløbende <strong>med</strong><br />
stenkastningsopbygning, og før der er lukket <strong>med</strong> spunsvæg ud imod<br />
fjorden.<br />
Spunsvæg til kajer vil blive rammet/vibreret ned fra flåde. Der bagfyldes<br />
<strong>med</strong> indpumpet sand, og der etableres ankre <strong>med</strong> ankerplader,<br />
hvorefter arbejde <strong>med</strong> betonhammer m.m. kan udføres fra land. Pæle<br />
til betonpieren vil blive rammet ned fra flåde.<br />
Bygninger opføres samtidig <strong>med</strong>, at der laves afvanding og belægninger.<br />
3.2.2.4 Havnedrift<br />
Massegodshavnen vil som den eneste offentlige trafikhavn på Sjælland<br />
<strong>med</strong> vanddybde på 15 m dække hele Sjællands transportbehov i<br />
stor og økonomisk skibstonnage.<br />
Massegodshavnen vil få en havnedrift, der minder meget om den nuværende<br />
på Sydhavnspieren, Kalundborg Havn.<br />
Skibsstørrelsen vil variere fra mindre til helt store massegodsskibe<br />
<strong>med</strong> en dødvægtstonnage på 90.000 tons, svarende til størrelsen, der i<br />
dag anløber kulpieren ved Asnæsværket i dellast.<br />
Inden for planperioden forventes det, at der vil være skib ved kaj i op<br />
til 30 % af tiden. Antallet af skibsanløb på massegodskajen skønnes at<br />
vokse til 100-200 anløb pr. år indtil 2025.<br />
35
Skibene vil primært blive lastet <strong>med</strong> transportbånd direkte fra planlagre/højtanke<br />
eller <strong>med</strong> kraner fra lastbiler eller bunker på kajgaden.<br />
Losning af skibe vil ske <strong>med</strong> grabkraner, pneumatiske sugeanlæg eller<br />
kraner udstyret <strong>med</strong> snegl. Transport til og fra skib vil ske <strong>med</strong> lastbiler,<br />
hvis den går direkte ind og ud af havnen eller evt. <strong>med</strong> traktorer<br />
<strong>med</strong> trailer, hvis der er tale om transport til og fra lager i havneområdets<br />
bagland.<br />
Det vurderes, at der kan blive tale om intern transport af gods mellem<br />
Ny Vesthavn og de eksisterende havneafsnit på ca. 200.000 tons gods<br />
årligt. Transporten vil foregå <strong>med</strong> lastbiler. Den forventede godsmængde<br />
svarer til 10.000 lastbiler, så der i alt bliver 20.000 lastbilspassager.<br />
Lastbiltransporten til og fra massegodshavnen skønnes på baggrund af<br />
den forventede godsomsætning at vokse til 60-80.000 lastbiler pr. år<br />
indtil 2025.<br />
Flydende massegods vil blive pumpet til og fra skibene i ledninger<br />
nedlagt i terrænet eller på rørbroer.<br />
Ud over trafikken til og fra vil havnedriften indebære udstødningsluft<br />
fra skibene og støjemission fra losse- og lastegrej. Eventuelle støvgener<br />
forventes minimeret ved indkapsling af losse- og lastegrej.<br />
3.2.3 Container-feeder-terminal – Fase 3<br />
3.2.3.1 Nye anlæg<br />
Hovedprojektet indeholder mulighed for at anlægge en containerfeeder-terminal<br />
i fase 3, hvis faciliteterne i den nuværende Østhavn<br />
ikke skulle være tilstrækkelige. Alternativt kan området inddrages<br />
som en del af massegodshavnen. Beliggenheden er vist på fig. 3.3.<br />
Tidsplanen for anlæg af en ny container-feeder-terminal er ikke endeligt<br />
fastlagt, men formodes i hvert fald at ligge efter 2014.<br />
Feeder-terminalen etableres øst for massegodshavnen ved opfyldning<br />
af et op til 15.000 m 2 stort område på søterritoriet foran den nuværende<br />
kystlinie og foran den midlertidige stenkastning ved østenden af<br />
massegodshavnen. Denne placering vil give den fornødne bølgero for<br />
de mindre container-feeder-skibe.<br />
Foran containerkajen er det nødvendigt at uddybe et ca. 29.000 m 2<br />
stort bassin til kote -9,5. Uddybningsmaterialet er moræneler, der evt.<br />
genanvendes til opfyldning bag kajen, alternativt klappes.<br />
36
Til opfyldning anvendes ud over evt. uddybningsmateriale indpumpet<br />
sand. Planum vil være kote +2,9.<br />
Det opfyldte område beskyttes ud imod fjorden af en ca. 100 m lang<br />
permanent stenkastning.<br />
Container-feeder-terminalen bygges <strong>med</strong> 200 m kaj <strong>med</strong> en maksimal<br />
vanddybde på -9,5m, som vil kræve ramning/nedvibrering af op til<br />
240 m stålspunsvæg. Spunsvæggene forankres til jernbeton ankerplader<br />
og udføres <strong>med</strong> betonhammer. Betonhammeren udbygges <strong>med</strong><br />
supplerende betonpåstøbninger, hvor der skal være fendere.<br />
Det ca. 22.000 m 2 store område reserveres til containertrafik. Skulle<br />
der ikke blive behov for området til containere, vil det indgå som en<br />
del af massegodsområdet.<br />
Der vil udelukkende blive anlagt faciliteter for kajomsætning <strong>med</strong><br />
containere eller alternativt for massegods/havnerelaterede erhverv som<br />
beskrevet ovenfor.<br />
Containere vil blive stablet i stakke op til 15 m. Containerkraner kan<br />
have højder op til 70 m, når bommen er i opslået position.<br />
3.2.3.2 Ressourcer<br />
Anslåede mængder til bygning af en container-feeder-terminal <strong>med</strong> op<br />
til 200 m kaj, -9,5 m dybde fremgår af tabel 3.3.<br />
Ressource Mængde Fremskaffelse<br />
Uddybning til klapning 110.000 m 3<br />
Uddybning til opfyldning 40.000 m 3<br />
Fyldsand 80.000 m 3<br />
Fra godkendt sugeområde på<br />
søterritoriet<br />
Sten i stenkastninger 12.000 m 3<br />
Brudsten fra Norge/Sverige<br />
På pram/skib<br />
Stålspunsvæg 600 t Vesteuropa på skib<br />
Stålankre/stål 40 t Vesteuropa på skib<br />
Beton 300 m 3<br />
Betonfabrik i området på<br />
lastbil<br />
Armering 35 t Lager i området på lastbil<br />
Betonstensbelægning 12.500 m 2<br />
Fabrik i området på lastbil<br />
Tabel 3.3: Anslået ressourceforbrug ved bygning af en container-feederterminal<br />
i Ny Vesthavn.<br />
37
3.2.3.3 Anlægsaktiviteter<br />
Stenkastningen ved nordenden vil blive opbygget fra massegodshavnen<br />
ved, at der først udlægges en ralkerne, der sikrer imod spredning<br />
af bagfyld. Denne bagfyld kan enten bestå af indpumpet sand eller uddybningsmateriale.<br />
Bagfyld opbygges generelt <strong>med</strong> anlæg 3 imod ralkernen,<br />
hvorefter stenkastning kan færdiggøres <strong>med</strong> filtersten og dæklag<br />
fra maskiner stående på færdiggjort stenkastning og bagfyld.<br />
Dæklag fra den eksisterende stenkastning imod massegodshavnen vil<br />
blive genbrugt.<br />
Morænelers bagfyld stoppes i kote +1,4 for at sikre en god belægningsopbygning.<br />
Morænelers opfyldning vil ske, før der er lukket <strong>med</strong> spunsvæg ud<br />
imod fjorden. Men <strong>med</strong> moræneler i klumper vurderes det ikke, at der<br />
vil være tale om et væsentligt spild til fjorden.<br />
Spunsvæg til kajer vil blive rammet/vibreret ned fra flåde. Der bagfyldes<br />
<strong>med</strong> indpumpet sand, og der etableres ankre <strong>med</strong> ankerplader,<br />
hvorefter betonhammer m.m. kan udføres fra land.<br />
Evt. bygninger i form af kontor- og mandskabsfaciliteter og evt. garageanlæg<br />
for håndteringsudstyr opføres samtidig <strong>med</strong>, at der laves afvanding<br />
og belægninger.<br />
3.2.3.4 Havnedrift<br />
En container-feeder-terminal vil være udstyret <strong>med</strong> enten en mobilkran<br />
eller en sporbunden containerkran. Disse serviceres af såkaldte<br />
reach stackers og evt. af traktorer <strong>med</strong> trailers.<br />
Skibsstørrelsen vil være mindre feederskibe <strong>med</strong> en kapacitet på op til<br />
800 TEU (tyve fods container ækvivalenter). Skibsdimensionen er<br />
max. 180 m.<br />
Inden for planperioden (frem til år 2025) kan det forventes, at der vil<br />
være skib ved kaj i op til 30 % af tiden. Antallet af skibsanløb skønnes<br />
at vokse til 100-150 anløb pr. år inden for planperioden.<br />
Lastbiltransporten til og fra container-feeder-terminalen skønnes på<br />
baggrund af den forventede godsomsætning at vokse til 20-30.000<br />
lastbiler pr. år inden for planperioden.<br />
Ud over trafikken til og fra vil havnedriften indebære udstødningsluft<br />
fra skibene og støjemission fra losse- og lastegrej.<br />
38
3.3 TIDSPLAN<br />
Bygningen af færgehavnen og adgangsvejen (fase 1) forventes igangsat<br />
2009/2010. I figur 3.4 er der angivet en relativ tidsplan.<br />
Tidsplanen forudsætter følgende rækkefølge af nogle kritiske anlægsaktiviteter:<br />
Der startes <strong>med</strong> bundudskiftning<br />
Vestlig stenkastning skal være lavet, inden ramning af spunsvæg<br />
kan starte for at give det fornødne læ<br />
Sandopfyldning af området umiddelbart uden for kysten, hvor<br />
der skal placeres en morænelersafgravning over kote +1.5, vil<br />
starte, når der er dækning af den vestlige stenkastning.<br />
1<br />
1.1<br />
1.2<br />
1.3<br />
1.4<br />
1.5<br />
1.6<br />
1.7<br />
1.9<br />
1.10<br />
1.11<br />
1.12<br />
1.13<br />
1.14<br />
1.15<br />
Måneder<br />
Ny færgehavn (fase 1)<br />
<strong>VVM</strong> godkendt<br />
Klaptilladelse, opfyldningstilladelse foreligger<br />
Spunslevering<br />
Bundudskiftning<br />
Vestlig stenkastning<br />
Spunsramning og forankring<br />
Afgravning og opfyldning<br />
Sandindfyldning<br />
Betonoverbygning<br />
Kajudstyr, ramper<br />
Bundsikring<br />
Afvandning, belægninger, belysning<br />
Bygninger<br />
Adgangsvej<br />
Figur 3.4: Forventet tidsplan for ny færgehavn (fase 1)<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16<br />
Fase 2 <strong>med</strong> massegodshavnen er ikke endeligt tidslagt, idet den afhænger<br />
af udviklingen i godsprognoserne og efterspørgslen efter arealer<br />
for havnerelaterede virksomheder. En tentativ tidsplan er vist i figur<br />
3.5.<br />
2012 2013<br />
Måneder 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 1 2 3 4 5 6 7<br />
2 Massegodshavn (fase 2)<br />
Klaptilladelse, opfyldningstilladelse<br />
2.1 foreligger<br />
2.2 Spunslevering<br />
2.3 Bundudskiftning<br />
2.4 Vestlig stenkastning<br />
2.5 Spunsramning og forankring<br />
2.6 Afgravning og opfyldning<br />
2.8 Sandindfyldning<br />
2.9 Østlig stenkastning<br />
2.10 Betonoverbygning<br />
2.11 Kajudstyr<br />
2.13 Afvandning, belægninger, belysning<br />
2.14 Bygninger<br />
Figur 3.5: Forventet tidsplan for massegodshavn (fase 2)<br />
Tidsplanen forudsætter følgende rækkefølge af nogle kritiske anlægsaktiviteter:<br />
Der startes <strong>med</strong> bundudskiftning<br />
39
Vestlig stenkastning skal være lavet, inden ramning af spunsvæg<br />
kan starte for at give det fornødne læ<br />
Østlig stenkastning følger umiddelbart efter for også at <strong>med</strong>virke<br />
til læ for spunsramning<br />
Sandopfyldning på vand startes umiddelbart efter vestlig stenkastning<br />
for at tillade placering af afgravningsmaterialet fra<br />
land over kote +0,5.<br />
Tidsplanen for en ny container-feeder-terminal i fase 3 er ikke endelig<br />
fastlagt og vil ligge efter 2014. Anlægsarbejdet er i forhold til de andre<br />
faser meget småt, og en stor del af området er allerede opfyldt i fase<br />
2. Indfyldning <strong>med</strong> evt. uddybningsmateriale kan afvente, at bassinet<br />
er lukket <strong>med</strong> stenkastning og spunsvæg. Arbejdet er forudsat udført<br />
inden for 6 måneder.<br />
3.4 AFGRÆNSNING AF <strong>VVM</strong> - REDEGØRELSEN<br />
I dette afsnit beskrives afgrænsningen af <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n og miljøvurderingen<br />
af planarbejdet. Der er dels tale om en afgrænsning af det<br />
geografiske område, som vurderingerne udføres for, og dels en emnemæssig<br />
afgrænsning.<br />
3.4.1 Geografisk afgrænsning<br />
<strong>VVM</strong>-vurderingerne omfatter geografisk det område på søterritoriet<br />
og landjorden, der påvirkes direkte ved anlæg af Ny Vesthavn, samt<br />
forhold i nærområdet, som forventes at blive påvirket af havnens anlæg<br />
og drift. For visse forhold omfatter dette område også Kalundborg<br />
Fjord (f.eks. mht. havpattedyr) og dele af vejnettet i Kalundborg<br />
(f.eks. mht. trafikale til- og frakørselsforhold gennem Kalundborg by).<br />
Eventuelle påvirkninger fra øget antal skibspassager i andre dele af de<br />
danske farvande (forstyrrelse eller støj) er ikke vurderet i <strong>VVM</strong><strong>redegørelse</strong>n.<br />
3.4.2 Emne afgrænsning<br />
<strong>VVM</strong>-vurderingerne omfatter miljøvurdering af forhold, hvor der er -<br />
eller kan forventes at være - en moderat eller væsentlig miljøpåvirkning<br />
fra anlæg og drift af Ny Vesthavn. <strong>VVM</strong>-vurderingerne <strong>med</strong>tager<br />
derfor som oftest ikke forhold, som er vurderet til at have en negligerbar<br />
eller ubetydelig miljøpåvirkning.<br />
I <strong>VVM</strong>-vurderingerne redegøres for projektets påvirkninger af landskabet<br />
og kulturhistorie, visuelle forhold, terrestrisk natur, trafikafvikling,<br />
støj, recipienterne (vand, jord, luft), kystmorfologi, sedimentspredning,<br />
marinbiologiske forhold, skibstrafik og sikkerhed, marinarkæologi,<br />
socioøkonomi og friluftsliv.<br />
40
4 Alternativer<br />
Redegørelsen til <strong>VVM</strong> skal angive de væsentligste alternativer, som<br />
har været undersøgt og de vigtigste grunde til valget af alternativ. Alternative<br />
placeringer skal indeholdes i vurderingen. I dette afsnit beskrives<br />
forudsætningerne for valg af løsninger, vurdering af alternativer<br />
og en beskrivelse af, at anlægget ikke gennemføres (0 - alternativet).<br />
4.1 AFGRÆNSNING AF ALTERNATIVER<br />
Kalundborg Havn er beliggende for enden af Kalundborg Fjord, hvilket<br />
begrænser udvidelsesmulighederne for havnen væsentligt. Mod<br />
nord, øst og syd er Kalundborg By. Havnens marine område er ikke<br />
tilstrækkelig stort til at rumme en udbygning af kajanlæg på havet inden<br />
for de nuværende rammer. Den eneste mulighed for udvidelse af<br />
Kalundborg Havn er mod vest.<br />
Vest for Kalundborg Havn ligger dels den nordlige og den sydlige<br />
side af Kalundborg Fjord. På den nordlige side af fjorden umiddelbart<br />
vest for havnen er Gisseløre Tange, som er underlagt omfattende beskyttelse.<br />
I forbindelse <strong>med</strong> stjernehøringen og offentlighedsfasen til<br />
dette projekt er det blevet fremhævet af myndighederne og offentligheden<br />
at værne om Gisseløre Tange. Det vil derfor ikke være hensigtsmæssigt<br />
<strong>med</strong> en udvidelse af havnen langs den nordlige side af<br />
fjorden, og det anses heller ikke for sandsynligt at få accept fra myndighederne<br />
på en udvidelse af havnen i denne retning.<br />
Disse begrænsninger betyder, at havnen på grund af de fysiske rammer<br />
ikke kan udbygges mod nord, syd og øst samt i vestlig retning<br />
langs den nordlige side af fjorden. Den eneste mulighed for udvidelse<br />
af Kalundborg Havn er derfor mod vest langs den sydlige del af Kalundborg<br />
Fjord.<br />
Alternativer i form af genoptagning af godsfærgetrafikken på Odden<br />
eller en ny havn yderst på Røsnæs er ikke behandlet ud fra en vurdering<br />
af, at de vil kræve meget store motorvejsanlæg igennem sommerhusområder.<br />
Generelt er alternativer <strong>med</strong> havneudvidelser, der ikke<br />
ligger i direkte tilknytning til den eksisterende havn eller kræver væsentlige<br />
ændringer og omdirigering af godsfærgetrafik, ikke <strong>med</strong>taget<br />
som realistiske. De anses for at ligge uden for det geografiske område,<br />
som har direkte tilknytning til Kalundborg Havn, og løsninger som<br />
41
disse vil derfor ikke løse det eksisterende behov for udvikling af havnen.<br />
I forbindelse <strong>med</strong> udarbejdelsen af havnens masterplan er detaljer i<br />
havneanlæggets placering og udformning blevet diskuteret og vurderet.<br />
Den endelige placering og anlægsudformning er vist i figur 4.1.<br />
Figur 4.1: Kalundborg Ny Vesthavn, placering og udformning af anlægsområde<br />
Anlæggets placering i forlængelse af Asnæsværket er valgt for at undgå<br />
unødig påvirkning af uberørt landskab, og herudover er der en række<br />
tekniske og anlægsmæssige fordele ved at placere havneanlægget i<br />
forlængelse af byen og nuværende bebyggede områder.<br />
Bevarelse af stranden lige vest for Asnæsværket og det grønne anlæg<br />
er dels begrundet i planforhold, hvor kommunen ønsker anlægget og<br />
stranden bevaret af rekreative hensyn, og dels i et teknisk problem,<br />
idet kølevandsudløbet fra Asnæsværket har udløb i dette område. Hvis<br />
havneanlæg placeres for tæt på udløbet, opstår der risiko for recirkulation<br />
af kølevand <strong>med</strong> nedsat effektivitet på Asnæsværket til følge.<br />
Desuden har det været overvejet, om det ville være muligt at friholde<br />
stendiget og området øst for diget på ca. 70.000 m². Motivationen for<br />
at bevare diget skyldes digets kulturhistoriske og landskabelige værdi.<br />
Diget er en del af et større digesystem på Asnæshalvøen. Digerne er<br />
en vigtig del af herregårdslandskabet, som kendetegner den del af Asnæshalvøen,<br />
der ikke er industrielt udnyttet. Derfor har følgende alternative<br />
placeringer og anlægsudformninger været vurderet:<br />
I stedet for arealet øst for diget udvides anlægsområdet <strong>med</strong><br />
70.000 m² op i landskabet langs den sydlige afgrænsning af projektområdet,<br />
se figur 4.2. Dette scenario måtte forkastes, da ind-<br />
42
virkningen på landskabet blev vurderet at være for omfattende. Et<br />
havneområde <strong>med</strong> beliggenhed højt i landskabet vil syne af meget,<br />
både fra den nordlige kystlinje (herunder fra området ved<br />
Kystvejen), fra Kalundborg By og fra landskabet på Asnæshalvøen<br />
bag havnen.<br />
I stedet for arealet øst for diget udvides anlægsområdet <strong>med</strong><br />
70.000 m² i vestlig retning, se figur 4.2. Derved får havneområdet<br />
en større udstrækning mod vest, og en større del af kystlinien inddrages<br />
til havneanlæg. Dette scenario er forkastet, da påvirkningerne<br />
på naturforholdene, herunder på § 3 beskyttede områder og<br />
på den fredede gravhøj, som på nuværende tidspunkt ligger lige<br />
vest for anlægsområdet, ville blive væsentligt forøget. Samtidig<br />
ville det <strong>med</strong>føre, at havneområdet bliver mindre sammenhængende<br />
<strong>med</strong> det eksisterende havneområde, da afstanden fra Asnæsværket<br />
til den Ny Vesthavn øges.<br />
Figur 4.2: Kalundborg Ny Vesthavn, alternative placeringer og anlægsudformninger<br />
43
Efter disse overvejelser er placering og anlægsudformning fastlagt<br />
som vist i figur 4.2. Det skal pointeres, at der ikke er planer om en efterfølgende<br />
udvidelse langs kysten vest for Kalundborg Ny Vesthavn.<br />
Der behandles efterfølgende to alternativer, der er fremkommet i foroffentlighedsfasen,<br />
samt 0-alternativet, svarende til, at der ikke foretages<br />
nogen udbygning.<br />
4.2 VURDERING AF ALTERNATIVT FORSLAG 1<br />
I foroffentlighedsfasen er der fremkommet forslag om placering af en<br />
ny færgehavn på Asnæsværkets område imellem Asnæsværket og<br />
Statoil. Asnæsværket bruger i dag området til fire olietanke, et vandreservoir<br />
og til aske- og slambassiner.<br />
Området er ikke stort nok til, at der kan placeres to lejer á 200 m, idet<br />
den nordlige indfatning af området ikke kan bruges, fordi den ligger<br />
inden for en 200 m sikkerhedszone omkring oliepieren. Det vurderes<br />
samtidig, at vending af ca. 180 m lange færger og tillægning <strong>med</strong> agterenden<br />
i et leje parallelt <strong>med</strong> oliepieren vil være risikabel i forhold<br />
til oliepieren.<br />
Området <strong>med</strong> askebassiner ligger omkring kote +7, hvilket ville kræve<br />
afgravning af en betragtelig mængde flyveaske, der så skulle deponeres<br />
andetsteds. Også indholdet i slambassinerne vil kræve særskilt deponering.<br />
Endelig ville dette område ikke kunne give kajlængder eller arealer for<br />
en massegodshavn. Området ejes i dag af Asnæsværket, <strong>med</strong> hvem<br />
der i givet fald skulle indgås aftale. Men Asnæsværket har andre planer<br />
<strong>med</strong> området og vil derfor ikke afgive dette til en færgehavn, som<br />
derfor alene udelukker alternativet. Dette forslag er derfor ikke behandlet<br />
yderligere i <strong>VVM</strong> - <strong>redegørelse</strong>n.<br />
4.3 VURDERING AF ALTERNATIVT FORSLAG 2<br />
Et andet alternativ, der er blevet nævnt i foroffentlighedsfasen, er en<br />
placering af færgehavnen umiddelbart vest for og klods op ad Asnæsværket,<br />
som vist i figur 4.3.<br />
44
Figur 4.3: Alternativ forslag 2<br />
Færgehavnen er i dette alternativ parallel forskudt ca. 700 m imod øst<br />
i forhold til hovedprojektet, således at den østligste pier ville ligge<br />
omtrent, hvor container kajen er vist på figur 3.3. Færgehavnen kan<br />
ikke trækkes længere imod øst af hensyn til Asnæsværkets kølevandsudløb<br />
beliggende ca. 300 m længere imod øst (markeret på figuren<br />
ved enden af to stenkastninger langs kanalen). En placering tættere på<br />
vil skabe risiko for recirkulation af kølevand og der<strong>med</strong> nedsat effektivitet<br />
på Asnæsværket. En situation der ikke er acceptabel for Asnæsværket.<br />
En senere udbygning <strong>med</strong> massegodskajer skulle derefter ske imod<br />
vest. Dette alternativ vurderes ikke som en realistisk mulighed af følgende<br />
årsager:<br />
Det ville indebære at Mols-Linien i anløbsfasen skulle passere skibe<br />
langs kaj <strong>med</strong> deraf følgende risici for trossesprængninger <strong>med</strong> tilhørende<br />
risici for menneskeliv og materiel. Dette problem har Mols-<br />
Linien haft såvel ved Statoil pieren i Kalundborg Havn som i Århus<br />
Havn, hvorfor Mols-Linien ikke ønsker en sådan placering. Det ville<br />
indebære 700 m længere sejlads for Mols-Linien og nedsat hastighed<br />
for netop at prøve at undgå trossesprængninger.<br />
Det ville indebære op til 12 anlægsmanøvrer i døgnet i et ca. 100 m<br />
smallere område imellem sejlrende og anlæg og der<strong>med</strong> tættere på<br />
sejlrenden og på Asnæsværkets kulpier, <strong>med</strong> forøget kollisionsrisiko,<br />
45
og tættere på kølevandsudløbet, <strong>med</strong> mulige påvirkninger af cirkulationen<br />
foran dette.<br />
Den visuelle påvirkning fra en fuldt udbygget Ny Vesthavn ville blive<br />
langt større, hvis færgehavnen <strong>med</strong> det flade opmarchareal placeres<br />
tættest ved Asnæsværket og massegodshavnen <strong>med</strong> den mere bastante<br />
bebyggelse placeres længst ude i landskabet. Forholdene kan for eksempel<br />
vurderes ved at betragte figur 8.12.<br />
På alle andre punkter er alternativet ligeværdigt <strong>med</strong> hovedprojektet,<br />
og vil derfor have stort set de samme miljømæssige konsekvenser. Det<br />
indebærer dog mindre jordarbejde til adgangsvej i fase 1, som i stedet<br />
vil ligge i fase 2.<br />
Det vurderes, at det alene ville være i anlægsfasen, dvs. inden massegodshavnen<br />
er opført, at der kunne være en fordel ved at placere færgeterminalen<br />
tættest på Asnæsværket. Denne fordel vurderes ikke som<br />
værende væsentligt set i forhold til det blivende indtryk i driftsfasen.<br />
Alternativet gives på denne baggrund ikke yderligere behandling.<br />
4.4 0- ALTERNATIVET<br />
0-alternativet beskriver den situation, at projektet ikke gennemføres,<br />
og at den nuværende situation i det væsentlige fastholdes.<br />
Mols-Linien har i dag ca. 40.000 m 2 til rådighed på deres indhegnede<br />
terminal. Dette område er ikke tilstrækkeligt for Mols-Linien, så i<br />
spidsbelastninger har de desuden mulighed for at råde over yderligere<br />
10.000 m 2 af baglandet bag Kaj 4 og 5. Behovet for areal til drift af<br />
færgerne er således ikke tilfredsstillet i dag, og allerede i 2010 vil behovet<br />
være 80-90.000 m 2 på baggrund af den forventede udvikling i<br />
trafikken.<br />
Hvis Kalundborg Havn ikke udvides, må det forventes, at trafikken vil<br />
stagnere omkring de nuværende 180-190.000 lastbiler, sættevogne og<br />
løstrailere. Dvs. at trafikstigningen eller 100-300.000 lastbiler vil lægges<br />
andre steder og bl.a. blive tvunget over Storebælt <strong>med</strong> deraf følgende<br />
forøget trafikbelastning på hele motorvejssystemet til Midtjylland.<br />
Det vil samtidig betyde, at al trafik over færgeruten Kalundborg-<br />
Århus skal bookes forud <strong>med</strong> deraf følgende dårligere udnyttelse af<br />
færgerne og følgelig højere takster eller dårligere regnskabsresultater.<br />
Ultimativt vil det være et spørgsmål, om Mols-Linien vil opretholde<br />
en stagnerende rute på disse vilkår.<br />
46
0-alternativet vil betyde, at man ikke opnår den forøgelse af erhvervsaktiviteterne<br />
og beskæftigelsesmulighederne i lokalområdet, som den<br />
øgede skibstrafik og de øvrige aktiviteter på de nye havnearealer vil<br />
<strong>med</strong>føre. Det vil samtidig <strong>med</strong>føre en risiko for, at færgetrafikken<br />
mellem Kalundborg og Århus vil stagnere.<br />
4.5 SAMMENFATNING<br />
På baggrund af de beskrevne krav til havnens funktioner og de beskrevne<br />
begrænsninger for, hvor og hvordan en udbygning af Kalundborg<br />
Havn kan udføres, er det vurderet, at der ikke kan peges på alternative<br />
løsninger for en havneudbygning, der vil adskille sig væsentligt<br />
fra hovedforslaget <strong>med</strong> hensyn til miljøpåvirkninger.<br />
<strong>VVM</strong> <strong>redegørelse</strong>n beskriver derfor miljøpåvirkningerne fra det projektforslag,<br />
som bygherren ønsker udført, mens der ikke er beskrevet<br />
selvstændige alternative udformninger af en havneudvidelse. Ud over<br />
hovedforslaget er der redegjort for de miljømæssige konsekvenser af,<br />
at projektet ikke gennemføres, dvs. at der ikke foretages en udvidelse<br />
af Kalundborg Havn (0-alternativ) jf. afsnit 4.4.<br />
47
5 Planforhold<br />
I dette afsnit gennemgås de nuværende planmæssige rammer for anlægsområdet<br />
og relevante nærliggende områder i Kalundborg By.<br />
Rammerne er fastsat i Kommuneplan for Kalundborg Kommune 2000<br />
– 2012 (Kalundborg Kommune, 2001) og Regionplan for Vestsjællands<br />
Amt (Vestsjællands Amt, 2005).<br />
5.1 HOVEDSTRUKTUR OG UDLÆG TIL ERHVERVSFORMÅL<br />
Projektområdet ligger i landzone. Den østlige afgrænsning af området<br />
støder op til Asnæsværket, der har status som kommuneplanlagt byområde,<br />
se Figur 5.1.<br />
Figur 5.1: Zonestatus<br />
Figur 5.2 viser et udsnit af hovedstrukturkortet i kommuneplanen (Kalundborg<br />
Kommune, 2001). Arealerne øst for projektområdet er udlagt<br />
til større industri, mens selve projektområdet som en del af hele Asnæshalvøen<br />
har status af beskyttelsesområde.<br />
49
Figur 5.2: Hovedstruktur<br />
I kommuneplanen fremgår det, at adskillelsen mellem boligområder<br />
og havne- og erhvervsområder bliver fastholdt ved planlægningen af<br />
nye byudviklingsområder. Det betyder, at nye boligområder udlægges<br />
vest og nord for bykernen, mens nye erhvervsområder placeres syd og<br />
øst for bykernen.<br />
Det er anført i kommuneplanen, at kommunen ønsker at fastholde og<br />
styrke Kalundborg Bys position som en stor havne- og industriby,<br />
bl.a. ved at sikre havnen gode udviklingsmuligheder.<br />
Figur 5.3 viser eksisterende og planlagte havneområder i kommuneplanen.<br />
Figur 5.3: Udlæg til havneformål<br />
50
Havnens nuværende landområder er udlagt til havneformål, havneorienteret<br />
virksomhed samt udlejning til transportbrugende virksomheder<br />
i øvrigt. Det sidstnævnte bl.a. <strong>med</strong> henblik på muligheden for at etablere<br />
transportcenteraktivitet, hvor de 3 transportformer: bane, bil og<br />
skib skaber mulighed for etablering af ”dør til dør” transportløsninger.<br />
Havnens landområder er på nuværende tidspunkt ca. 80 % udlejet, idet<br />
kajgaderne ikke udlejes. Af det udlejede område skønnes ca. 30 % at<br />
være bebygget. Der forefindes reelt kun ca. 35.000 m 2 ledigt areal på<br />
vestenden af Sydhavnspieren.<br />
En etablering af den nye Kalundborg Vesthavn vil sikre udviklingsmuligheder<br />
for havnen i en årrække og vil tilgodese kommunens ønske<br />
jf. kommuneplanen om at fastholde og styrke Kalundborg Bys position<br />
som en stor havne- og industriby.<br />
Ved den indledende høring af myndigheder i forbindelse <strong>med</strong> plan- og<br />
<strong>VVM</strong> processen har Miljøcenter Roskilde givet nedenstående positive<br />
tilkendegivelse: ”Hvis udviklingen nødvendiggør, at der i forbindelse<br />
<strong>med</strong> Kalundborg Havn anlægges en ny havn, er der efter miljøcentrets<br />
opfattelse ikke landskabelige forhold, der taler imod det ansøgte projekt,<br />
der jo også er i forlængelse af Asnæsværket. For at beskytte naturen<br />
og kulturmiljøet på Asnæs bør det i forbindelse <strong>med</strong> et tillæg til<br />
kommuneplanen, der muliggør anlægget af den nye havn, vurderes,<br />
om der skal indføjes bestemmelser, der vanskeliggør, at havnen kan<br />
udvides yderligere mod vest, eller at der etableres andre erhvervsvirksomheder.”<br />
(Miljøcenter Roskilde, 2007).<br />
5.2 EKSISTERENDE RAMMEBESTEMMELSER FOR PROJEKTOM-<br />
RÅDET<br />
Asnæshalvøen beskrives i Regionplanen som et af de landskabs- og<br />
naturområder, der karakteriserer kommunen. Asnæs er udpeget som et<br />
besøgsområde i regionplanen, og her skal landskabet i så høj grad som<br />
muligt gøres tilgængeligt for ekstensiv rekreativ udnyttelse, uden at de<br />
bevaringsværdige værdier tilsidesættes, og den regionale planlægning<br />
vedrørende besøgsområder søges koordineret <strong>med</strong> den kommunale<br />
planlægning (Vestsjællands Amt, 2005).<br />
Stranden umiddelbart vest for Asnæsværket er udlagt som offentlig<br />
badestrand.<br />
Området er en del af rammeområdet 7.9L1 – Asnæs, som vist i figur<br />
5.4.<br />
51
Figur 5.4: Rammeområder<br />
Af rammebestemmelserne for projektområdet fremgår bl.a.:<br />
Området anvendes til landbrug og skov og ligger i landzone.<br />
Den fremtidige anvendelse skal være til jordbrug og fritid.<br />
Omkring raffinaderiet er der udlagt en sikkerhedszone på 300<br />
m.<br />
Ny bebyggelse kan som hovedregel kun opføres i tilknytning<br />
til det enkelte jordbrug og skal tilpasses landskabet og den lokale<br />
byggeskik, i 1½ etage.<br />
Karakteristiske landskaber, træer, hegn mv. skal bevares (Allétræerne<br />
ved Lerchenborg).<br />
Offentligheden skal sikres adgang til strandarealerne.<br />
I regionplanen er området udlagt som beskyttelsesområde, besøgsområde<br />
og kulturmiljø.<br />
5.3 PLANMÆSSIGE BINDINGER FOR PROJEKTOMRÅDET<br />
I dette afsnit gennemgås planmæssige bindinger i området, som vurderes<br />
at være betydende i forhold til det planlagte projekt. Det drejer sig<br />
især om bindinger inden for følgende områder: Naturområder, kystnære<br />
landskaber, beskyttelseslinier, kulturhistorie samt rekreative interesser.<br />
52
5.3.1 Naturområder<br />
5.3.1.1 Beskyttelsesområder<br />
Hele Asnæshalvøen er udlagt som et beskyttelsesområde. Beskyttelsesområder<br />
er defineret som landskabelige og naturmæssige kerneområder,<br />
der enten har et meget højt vurderet landskabeligt indhold og/<br />
eller et meget vigtigt naturindhold. Dertil kan områderne ofte være af<br />
stor betydning for oplevelsen af kulturhistorien.<br />
Udpegningen af beskyttelsesområderne danner grundlag for administration<br />
af det åbne land. Beskyttelsesområder skal søges fastholdt og<br />
forbedret <strong>med</strong> udgangspunkt i deres landskabelige og naturmæssige<br />
værdier. Den nuværende anvendelse er i almindelighed også den, der<br />
ønskes fastholdt.<br />
5.3.1.2 Beskyttede naturtyper: § 3 områder<br />
Disse områder er beskyttet efter § 3 i Naturbeskyttelsesloven og omfatter<br />
f.eks. moser, enge, strandenge, strandsumpe, heder, biologiske<br />
overdrev, søer og vandhuller af en vis størrelse, beliggenhed eller <strong>med</strong><br />
et naturligt plante- og dyreliv. Mindre vandhuller kan også være beskyttet,<br />
hvis de ligger i tilknytning til en anden beskyttet naturtype,<br />
f.eks. rørsump, mose eller eng. (Miljøministeriet, 2007 b).<br />
Beskyttelsen skal sikre områderne som naturlige levesteder for en lang<br />
række truede dyr og planter og som vigtige elementer i kulturlandskabet.<br />
Der må ikke foretages ændringer i tilstanden af de beskyttede områder,<br />
dvs. bygges, graves, laves terrænændringer, tilplantes, drænes eller<br />
lignende. Dog kan et § 3-område <strong>med</strong> tiden naturligt ændre sig så<br />
meget, at det ikke længere er beskyttet. Omvendt kan områder, der i<br />
dag ikke er beskyttet, blive omfattet af beskyttelsen. Om et konkret<br />
areal er beskyttet eller ej, bliver i tvivlstilfælde afgjort ved en besigtigelse<br />
og vurdering af arealet. Det er altså de faktiske forhold på arealet,<br />
der afgør, om et areal er omfattet af Naturbeskyttelseslovens § 3.<br />
Som det fremgår af Figur 5.5, findes der en enkelt beskyttet sø inden<br />
for planlægningsområdet, ligesom dele af området langs vandet er beskyttet<br />
strandeng. Denne beskyttelse kræver dispensation efter naturbeskyttelsesloven,<br />
inden der kan foretages ændringer i de beskyttede<br />
naturområder.<br />
53
Figur 5.5: Beskyttede naturtyper<br />
5.3.1.3 Beskyttede sten- og jorddiger<br />
Et beskyttet sten- og jorddige er et forhøjet markskel i det åbne land.<br />
Alle stendiger og diger, der ligger inden for beskyttede naturtyper, er<br />
beskyttet efter museumslovens § 29a (Kulturministeriet, 2006a). Herudover<br />
er alle diger registreret på Kort- og Matrikelstyrelsens 4 cmkort<br />
fra 1992 beskyttet.<br />
Beskyttelsen <strong>med</strong>fører, at der ikke må ske ændringer i tilstanden af de<br />
beskyttede sten- og jorddiger. Digerne må ikke fjernes eller beskadiges,<br />
beplantes eller gentilplantes.<br />
Planlægningsområdet gennemskæres af et dige, som vist i Figur 5.6.<br />
Kalundborg Kommune kan dog i særlige tilfælde <strong>med</strong>dele dispensation<br />
til nedlæggelse af diger efter museumslovens bestemmelser.<br />
54
Figur 5.6: Beskyttede sten- og jorddiger<br />
5.3.2 Kystnære landskaber<br />
Kystnærhedszone A omfatter de allerhøjest prioriterede kystnære<br />
landskaber inden for den samlede kystnærhedszone (Vestsjællands<br />
Amt, 2005). Formålet er at sikre de allerhøjest prioriterede kystnære<br />
landskaber, så de fortsat udgør en væsentlig natur- og landskabsressource.<br />
I princippet består kystnærhedszonen af alle arealer i landzone og<br />
sommerhusområder i en afstand af op til 3 km fra kysten. Arealer i<br />
byzone er ikke omfattet af kystnærhedszonen. Retningslinjerne for<br />
zone A sigter mod at fastholde landskabet i den nuværende tilstand.<br />
De rekreative interesser, der generelt knytter sig til sikring og udbygning<br />
af offentlighedens adgang og ophold i kystnærhedszonen, kan<br />
tilgodeses, men det forudsættes, at det kan ske på en måde, der underordner<br />
sig landskabet. Zone A udgør et potentielt interesseområde for<br />
en blivende sikring, der f.eks. kan ske ved gennemførelse af egentlige<br />
fredninger eller ved offentlige opkøb.<br />
Som vist på figur 5.7 er hele planlægningsområdet beliggende i kystnærhedszone<br />
A. Strandbeskyttelseslinjen vises også på dette luftfoto.<br />
55
Figur 5.7: Kystnærhedszoner og strandbeskyttelseslinie<br />
5.3.2.1 Gisseløre Tange<br />
Røsnæs Sydkyst og herunder Gisseløre Tange er udpeget som et af<br />
Danmarks Nationale Interesseområder inden for geologi, geomorfologi<br />
og kystdynamik (Skov og Naturstyrelsen, 2007a).<br />
Der er tale om områder, hvor kystlinien har national interesse for geologien.<br />
Her bør myndighederne være særligt opmærksomme på de<br />
geologiske interesser i deres administration.<br />
Udpegningsgrundlaget for område 12: Røsnæs Sydkyst er beskrevet<br />
herunder:<br />
Røsnæs Halvøen er en randmoræne, der er presset op af Storebæltsgletcheren<br />
fra syd i slutningen af sidste istid, Weichsel Istiden. I flager<br />
og folder indgår bl.a. aflejringer af fede, plastiske lerarter fra Tertiærtiden.<br />
Den fede ler sætter sit tydelige præg på sydkysten af halvøen,<br />
hvor store klintpartier skrider ud. Halvøen har givet navn til Røsnæs<br />
Ler – en formation inden for det plastiske ler.<br />
Gisseløre Tange i den centrale del af Kalundborg Fjord er en såkaldt<br />
midbay spit, hvis dannelse antageligt skyldes bølgerefleksion i bunden<br />
af fjorden. Bag tangen findes en naturhavn. Gisseløre Tange er intensivt<br />
kystbeskyttet (Skov- og Naturstyrelsen, 2007a).<br />
Som en del af <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n gennemføres en vurdering af eventuelle<br />
ændringer i strøm- og bølgeforhold ved tangen.<br />
56
5.3.3 Beskyttelseslinier<br />
Bygge- og beskyttelseslinjer er fastsat for at bevare en række markante<br />
landskabselementer i det åbne land. Der er tale om strandbeskyttelseslinjen,<br />
sø- og å-beskyttelseslinjen, skovbyggelinjen og beskyttelseslinjen<br />
rundt om fortidsminder.<br />
Strandbeskyttelseslinjen er principielt 300 m. Den er fastlagt af<br />
Strandbeskyttelseskommission efter § 15 i Naturbeskyttelsesloven<br />
(Miljøministeriet, 2007b) og efter godkendelse af Miljøministeren noteret<br />
i Matriklen og tinglyst på de berørte ejendomme. Strandbeskyttelseslinien<br />
er vist på Figur 5.7.<br />
Strandbeskyttelseslinjen skal sikre en generel friholdelse af kystområderne<br />
imod indgreb, der ændrer den nuværende tilstand og anvendelse.<br />
Her<strong>med</strong> varetages en række hensyn til de landskabelige, biologiske<br />
og rekreative forhold. Det <strong>med</strong>fører, at der ikke må foretages ændring<br />
i tilstanden af strandbredder og andre kyststrækninger, hverken terrænændringer,<br />
bebyggelse mv. Der må heller ikke foretages udstykning,<br />
matrikulering eller arealoverførsel, hvorved der fastlægges skel.<br />
Ifølge § 15, stk. 4. nr. 5 i Naturbeskyttelsesloven (Miljøministeriet,<br />
2007b) gælder forbudet mod ændring af tilstanden ikke for havneanlæg<br />
og de arealer, der ved lokalplan er udlagt til havneformål.<br />
Administrationen af strandbeskyttelseslinjen varetages af Miljøcenter<br />
Roskilde.<br />
Formålet <strong>med</strong> beskyttelseslinjer omkring fortidsminder er at sikre deres<br />
værdi som landskabselementer, både den generelle betydning og<br />
indsyn til og udsyn fra fortidsminderne. Samtidig skal de arkæologiske<br />
lag i området omkring fortidsminderne beskyttes.<br />
De fleste fortidsminder har en 100 meter beskyttelseszone, hvor tilstanden<br />
ikke må ændres: Der må ikke plantes eller opstilles bygninger,<br />
campingvogne eller lignende eller placeres hegn, bortset fra sædvanlige<br />
landbrugshegn. Der er ligeledes pålagt en 2 meter dyrkningsfri<br />
bræmme omkring fortidsminderne.<br />
Der er registreret et fortidsminde umiddelbart vest for projektområdets<br />
sydvestlige hjørne <strong>med</strong> tilhørende beskyttelseslinje. Projektområdet er<br />
udformet således at 100 m beskyttelseszonen respekteres. Desuden er<br />
der et fortidsminde i større afstand ved projektområdets sydøstlige del,<br />
se Figur 5.8.<br />
57
Figur 5.8: Fortidsminder<br />
Der er ingen beskyttelseslinjer i forhold til øvrige landskabselementer<br />
inden for eller i nærområdet omkring projektområdet.<br />
5.3.4 Kulturhistorie<br />
Et kulturmiljø er et geografisk afgrænset område, der ved sin fremtræden<br />
afspejler væsentlige træk af den samfundsmæssige udvikling og<br />
omfatter en mangfoldighed af historiske spor. Der kan være tale om<br />
enkelte elementer eller helheder som f.eks. bebyggelse, gade-, vej- eller<br />
hegnsstrukturer, grønninger og gadekær, driftspræget natur eller en<br />
karakteristisk arealtypefordeling.<br />
Formålet <strong>med</strong> udpegningen er at beskytte kulturmiljøerne. Flere af de<br />
smukkeste og mest interessante landskaber er fredet som landskabsfredninger<br />
efter Naturbeskyttelsesloven, og en del af kulturmiljøerne<br />
indgår i sådanne fredninger. Til gengæld er en stor del af de udpegede<br />
kulturmiljøer ikke omfattet af anden beskyttelse end den, der ligger i<br />
udpegningen og de tilknyttede retningslinjer.<br />
Af retningslinjerne fremgår, at der ikke kan ske byudvikling, etablering<br />
af trafik- og tekniske anlæg og lign., <strong>med</strong>mindre det sker, uden at<br />
oplevelsen og forståelsen af kulturmiljøet forringes, og i givet fald<br />
skal der vises særlige hensyn over for de bevaringsværdige værdier og<br />
sammenhænge.<br />
Hele Asnæshalvøen er udpeget som et kulturmiljø (Vestsjællands<br />
Amt, 2005), hvorfor en ændring af anvendelsen og etablering af anlæg<br />
kræver tilladelse fra Miljøcenter Roskilde.<br />
58
5.3.5 Rekreative interesser<br />
Hele Asnæshalvøen er udlagt til besøgsområde (Vestsjællands Amt,<br />
2005). Besøgsområder defineres som spændende områder i landskabet,<br />
hvor det er interessant at gå en tur og eventuelt overnatte på en<br />
primitiv teltplads for at opleve naturen, kulturmiljøet og landskabet.<br />
Ifølge Regionplanen skal besøgsområder i så høj grad som muligt gøres<br />
tilgængelige for friluftsliv, der ikke kræver store anlæg, f.eks. stier,<br />
opholdsarealer, mindre parkeringspladser, informationstavler, minimuseer,<br />
spejderhytter, lejrhytter, teltpladser, naturskoler, mindre friluftsgårde<br />
og lignende. Anlæggene skal placeres, så de tager hensyn til<br />
væsentlige beskyttelsesinteresser.<br />
5.3.6 Øvrige emner<br />
Herunder er planmæssige rammer listet for en række emner, som vurderes<br />
at være af underordnet betydning for det planlagte projekt:<br />
Drikkevandsområder: Der er begrænsede drikkevandsinteresser<br />
i området. Ifølge Regionplanen bør arealanvendelse, der<br />
kan true grundvandet, henlægges til områder <strong>med</strong> begrænsede<br />
drikkevandsinteresser.<br />
Nuværende vandindvinding: Der er ingen nærliggende drikkevandsindvindinger<br />
til almene formål, og området ligger uden<br />
for nuværende indvindingsoplande for almene vandværker.<br />
Lerchenborg Gods har privatvandindvinding. Indvindingsboringen<br />
ligger ca. 400 m fra projektområdets sydlige afgrænsning.<br />
Landbrugspligt: Der er landbrugspligt i området. Realisering af<br />
projektet vil kræve en tilladelse fra Jordbrugskommissionen.<br />
Skovrejsningsområder: Skovrejsning er uønsket i området.<br />
Råstofinteresser: Det er registreret, at der kan forekomme råstoffer<br />
af interesse i form af sand og/eller ler i området.<br />
59
6 Landskab<br />
Dette afsnit behandler forhold vedrørende landskabet i og nær anlægsområdet<br />
på Asnæshalvøen. Afsnittet beskriver først de eksisterende<br />
forhold, der er relevante for denne vurdering, hvorefter påvirkninger<br />
i henholdsvis anlægsfase og driftsfase vurderes.<br />
6.1 METODE<br />
Landskabet i området er beskrevet og vurderet ud fra besigtigelser og<br />
<strong>med</strong> hjælp fra en række kilder:<br />
Vestsjællands Amt (2001): Planlægningsdokument nr. 3. Beskrivelse<br />
af Kulturmiljøer.<br />
Vestsjællands Amt (2005): Regionplan 2005-2016. Vestsjællands<br />
Amt.<br />
Vestsjællands Amt (2006a): Data fra arealinfo på det nedlagte<br />
amts hjemmeside. www.vestamt.dk. Vestsjællands Amt.<br />
Vestsjællands Amtsmuseumsråd (1983): Vestsjællands Amt.<br />
Et kulturhistorisk bidrag til fredningsplanlægningen. Vestsjællands<br />
Amtsmuseumsråd i samarbejde <strong>med</strong> Vestsjællands Amt.<br />
6.2 EKSISTERENDE FORHOLD<br />
6.2.1 Landskabsdannelse<br />
Asnæshalvøen er en randmoræne dannet af Bælthav Isstrømmen i<br />
Sen-Weichsel istiden for 17-18.000 år siden. I forbindelse <strong>med</strong> afsmeltingsperioden<br />
foretog isstrømmen flere gange genfremstød fra<br />
sydøst op igennem det nuværende Storebælt. Under fremstødene<br />
skubbede tungefor<strong>med</strong>e gletschere store mængder af materiale foran<br />
sig, og materialet blev aflejret i langstrakte, ofte buefor<strong>med</strong>e moræner<br />
ved kanten af isen. Sejerø og Røsnæs er andre eksempler på randmoræner<br />
i nærområdet (Larsen, 2006), se oversigtskort i kortbilag 1 og 2.<br />
6.2.2 Landskabet i dag<br />
Landskabet i området indeholder markante kontraster og stor variation<br />
mellem de store åbne markflader, kystlinien og vandet samt skoven på<br />
spidsen af Asnæs <strong>med</strong> sit mere lukkede landskab.<br />
Terrænet i og omkring projektområdet er svagt kuperet og ligger overvejende<br />
i en højde af 10-20 m over havet, <strong>med</strong> enkelte bakker og høje<br />
i op til 25-30 meters højde. Nogle steder falder terrænet jævnt ud mod<br />
61
kysten, mens der på en ca. 1 km lang strækning i selve projektområdet<br />
er en kystskrænt på op til 10 meters højde.<br />
Figur 6.1: Oversigtskort<br />
Landskabets karakter og oplevelsen af landskabet knytter sig i høj<br />
grad til Lerchenborg Gods. Landskabet er præget af meget store, åbne<br />
marker (op til 40-50 ha) <strong>med</strong> spredte vandhuller, enkelte hegn og småskove<br />
samt den ca. 13 ha store park ved selve godset. I Lerchenborgs<br />
marker er der etableret ca. 15 vildtremiser omkring vandhuller. De levende<br />
hegn og stendigerne opleves som en samlet struktur i området<br />
og understreger områdets inddeling i meget store markområder.<br />
Kysten udgør et vigtigt landskabeligt element i området og har her et<br />
meget oprindeligt og naturligt præg. Ved nordkysten findes en strækning<br />
<strong>med</strong> en smal, skovbevokset kystskrænt <strong>med</strong> såvel krat som meget<br />
store, gamle træer langs en smal strand, se Figur 6.2. Andre steder er<br />
der en mere jævn overgang fra de dyrkede marker til langstrakte<br />
strandoverdrev, der ligger parallelt <strong>med</strong> kysten (især vest for projektområdet).<br />
62
Figur 6.2: Kysten <strong>med</strong> udsigt mod vest (øverst) og øst (nederst).<br />
6.2.3 Visuelle forhold<br />
Fra store dele af det åbne land er der udsigt over Kalundborg Fjord og<br />
Røsnæs mod nord og Jammerland Bugt mod syd. Netop oplevelsen af<br />
landskabsformen, kystlinien, fjorden og den modstående kyst tilfører<br />
området store visuelle og landskabelige kvaliteter. Oplevelsen af det<br />
åbne kulturlandskab <strong>med</strong> udsigter og kulturspor er ligeledes en kvalitet<br />
for området. Modsat indeholder landskabet mange store tekniske<br />
anlæg, der virker skæmmende på udsigterne. Asnæsværket og olieraf-<br />
63
finaderiet udgør betydelige tekniske elementer i landskabet, der præger<br />
oplevelsen af det sammenhængende landbrugslandskab og de kulturhistoriske<br />
elementer i landskabet, se Figur 6.3.<br />
Figur 6.3: Udsigt til Asnæsværket<br />
6.2.4 Eksisterende planlægning og beskyttelse<br />
I Landsplandirektivet/Regionplanen (Vestsjællands Amt, 2005) udpeges<br />
Asnæs halvøen som besøgsområde, som beskyttelsesområde og<br />
som et afgrænset kulturmiljø, se afsnit 5.3.<br />
Ifølge Regionplanen gælder det for beskyttelsesområder, at ”Der kan<br />
som hovedregel kun opføres nye bebyggelser, som har direkte tilknytning<br />
til det enkelte jordbrug. Anden form for anlæg og bebyggelse kan<br />
kun finde sted, hvis det har til formål at fremme formidlingen af områdets<br />
kvaliteter, uden at disse tilsidesættes. Anlæg og bebyggelse skal<br />
tilpasses landskabet og den lokale byggeskik”.<br />
I et afgrænset kulturmiljø skal der ifølge retningslinierne i Regionplanen<br />
”tages særlige hensyn og bl.a. byudvikling samt placering af trafik-<br />
og tekniske anlæg o.l. må kun ske, når det kan foregå uden at forringe<br />
oplevelsen og forståelsen af kulturmiljøet, og der skal vises særlige<br />
hensyn over for de bestående bevaringsværdige værdier og sammenhænge”.<br />
Den vestlige del af halvøen, fra og <strong>med</strong> Forskov, indgår i et større<br />
uforstyrret landskab, udpeget i Regionplanen. Det åbne agerland i og<br />
omkring projektområdet er således ikke <strong>med</strong> i denne udpegning.<br />
64
For at fastholde det åbne kulturlandskab angiver regionplanen, at<br />
skovrejsning er uønsket i stort set alle åbne områder på hele halvøen.<br />
Hele Asnæshalvøen er, som størstedelen af Vestsjælland, opført som<br />
råstofinteresseområde for både ler og sand (Vestsjællands Amt,<br />
2006a).<br />
Der er mange beskyttede stendiger i området, bl.a. et der afgrænser det<br />
åbne landskab mod øst, og et der afgrænser det mod Forskov i vest.<br />
Disse to nord-sydgående diger samt dem, der ligger i området imellem<br />
dem, har en samlet længde på ca. 9 km, mens der på hele halvøen er<br />
registreret ca. 18 km beskyttede diger (Vestsjællands Amt, 2006a). De<br />
nævnte diger er beskyttet efter museumslovens § 29. I skoven på kystskrænten<br />
findes der brudstykker af stendiger og stensætninger. Disse<br />
er ikke registrerede på de topografiske kort og er derfor ikke beskyttet<br />
under museumsloven, se Figur 6.4 (egne observationer).<br />
Figur 6.4: Brudstykker af stendige<br />
I det åbne landskab er der registreret enkelte beskyttede grave / gravhøje<br />
- én ligger umiddelbart sydvest for projektområdet, fire lige vest<br />
for Lerchenborg og én i anlægget ved siden af Asnæsværket. I Forskov,<br />
vest for det åbne agerland, er der registreret et meget højt antal<br />
grave og gravhøje (Vestsjællands Amt, 2006).<br />
65
6.2.5 Ændringer i landskabet<br />
Ved etablering af Ny Vesthavn vil det <strong>med</strong>føre, at en række landskabstyper<br />
og elementer i landskabet vil ændres eller forsvinde. I nedenstående<br />
Figur 6.1 er vist sammensætningen og størrelsen af de<br />
elementer, der vil blive berørt. Arealberegningerne er foretaget på<br />
baggrund af arealinfo (Vestsjællands Amt, 2006).<br />
Landskabstyper og elementer Areal/længde i projektområde<br />
Områder i omdrift eller brak 22,5 ha<br />
Vandhul (§ 3) 0,25 ha<br />
Skræntskov/krat 2,5 ha<br />
Strandoverdrev 2,6 ha<br />
Beskyttede diger 300 m<br />
Strand 1250 m<br />
Tabel 6.1: Områder, der vil indgå i det planlagte projekt<br />
6.3 MILJØPÅVIRKNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
I anlægsfasen konverteres 28 ha landbrugsjord og naturområde til nyt<br />
havneområde. Det <strong>med</strong>fører, at en række landskabselementer bliver<br />
påvirket eller fjernet. Stranden og kystskrænten <strong>med</strong> de gamle træer<br />
samt dele af beskyttede og ubeskyttede diger og strandoverdrev forsvinder<br />
inden for projektområdet. Dette vil betyde en forringelse af<br />
landskabsoplevelsen og de visuelle kvaliteter, herunder vil oplevelsen<br />
af kystlinien og vandfladen reduceres. Ligeledes vil landskabet blive<br />
yderligere påvirket af tekniske anlæg.<br />
6.4 MILJØPÅVIRKNINGER I DRIFTSFASEN<br />
Miljøpåvirkninger i driftsfasen i forhold til landskabsforholdene vil<br />
primært være visuelle. De visuelle påvirkninger er særskilt beskrevet i<br />
kapitel 8. Området og Lerchenborg vil blive yderligere adskilt fra kysten,<br />
og Lerchenborgs i forvejen klemte placering vil blive forstærket.<br />
Udsigten over fjorden vil ændres i store dele af det åbne landskab syd<br />
for projektområdet, dog kun i begrænset omfang for de besøgende på<br />
selve Lerchenborg, hvor udsigten mod nord er begrænset af beplantning<br />
og bygninger. Asnæsværket og raffinaderiet er allerede meget<br />
synlige elementer i landskabet, hvilket <strong>med</strong>virker til, at forstyrrelsen<br />
bliver mindre markant, end hvis der havde været tale om nye anlæg i<br />
et mere uforstyrret landskab.<br />
Miljøcenter Roskilde har i deres udtalelse til Kystdirektoratet angivet,<br />
at der efter miljøcenterets opfattelse ikke er landskabelige forhold, der<br />
taler imod det ansøgte projekt, da det som beskrevet ovenfor ligger i<br />
tilknytning til Asnæsværket og der<strong>med</strong> i et landskab, der allerede er<br />
påvirket.<br />
66
Forstyrrelsen af landskabet i nærområdet vurderes at være høj, mens<br />
forstyrrelsen på regionalt niveau i Danmark vurderes at være middel,<br />
idet alene en mindre del af landskabet på Asnæshalvøen påvirkes.<br />
Forstyrrelsen vurderes at være vigtig for regionale interesser, fordi<br />
Asnæshalvøen er udpeget i Regionplanen (Vestsjællands Amt, 2005)<br />
som besøgsområde og som beskyttelsesområde. Det er sikkert, at forstyrrelsen<br />
vil indtræffe, og den vil være permanent. Der er således tale<br />
om en moderat påvirkning, som det ville være ønskeligt at afværge i<br />
det omfang, det er muligt.<br />
Ved etablering af Ny Vesthavn vil påvirkningen af de landskabelige<br />
værdier være uundgåelige. Det er hovedsageligt oplevelsen af det åbne<br />
bølgede landbrugslandskab i tilknytning til Lerchenborg Gods og de<br />
værdifulde udsigter, der forstyrres af anlæggene. Navnlig oplevelsen<br />
af kystlinien, tilknytningen til vandet og oplevelsen af den modstående<br />
kyst er værdier, der vil blive reduceret i området. Det er vanskeligt at<br />
afværge følgerne, dog kan anlæggenes landskabelige forankring søges<br />
styrket ved brug af beplantning.<br />
6.5 KUMULATIVE EFFEKTER<br />
Anlæggene vil sammen <strong>med</strong> de eksisterende tekniske anlæg i området<br />
yderligere reducere oplevelsen af kysten, vandet og udsigterne til den<br />
modstående kyst, der er særligt for området.<br />
6.6 AFVÆRGEFORANSTALTNINGER<br />
For at mindske synligheden af anlæggene bør der plantes et bælte <strong>med</strong><br />
træer på sydsiden af det nye havneområde. Beplantningen bør bestå af<br />
hjemhørende træarter og rumme arter, der <strong>med</strong> tiden vokser sig store<br />
(f.eks. bøg og eg). Etableringen af beplantningen bør ske, så den både<br />
har en effekt i forhold til oplevelsen af anlæggene langt fra (fjernzonen)<br />
og der<strong>med</strong> anlæggenes visuelle påvirkning af landskabet. Ligeledes<br />
bør beplantningen etableres, så den tilgodeser oplevelsen fra det<br />
nære landskab omkring anlæggene. Herfra vil anlæggene være vanskelige<br />
at skjule, men beplantningen vil kunne skabe en ensartet ramme<br />
om området og de tekniske anlæg, der vil forbedre oplevelsen af<br />
det nye område og dets landskabelige tilpasning.<br />
6.7 TILBAGEVÆRENDE MILJØPÅVIRKNINGER EFTER AFVÆRGE<br />
Anlæggene vil fortsat være synlige og udgøre en visuel barriere i landskabet<br />
på trods af en landskabelig bearbejdning <strong>med</strong> en skærmende<br />
beplantning. På den baggrund vil der sandsynligvis fortsat være tale<br />
om en moderat påvirkning af landskabet og det visuelle miljø. Udsy-<br />
67
net over vandet vil være reduceret og kontakten mellem landbrugslandet<br />
og vandet/kysten vil være brudt.<br />
68
7 Kulturhistorie<br />
Dette afsnit beskriver kulturhistoriske forhold i og nær anlægsområdet<br />
på Asnæshalvøen. De kulturhistoriske træk i området består hovedsageligt<br />
i landskabets karakter af et herregårdslandskab, tilstedeværelsen<br />
af et beskyttet stendige samt forhistoriske levn. Afsnittet beskriver<br />
først de eksisterende forhold, der er relevante for denne vurdering,<br />
hvorefter påvirkninger i henholdsvis anlægsfase og driftsfase vurderes.<br />
7.1 METODE<br />
Områdets kulturhistoriske træk er blevet beskrevet og vurderet ud fra<br />
besigtigelser og <strong>med</strong> hjælp fra en række kilder:<br />
Regionplanen for Vestsjællands Amt (Vestsjællands Amt<br />
2005)<br />
Vestsjællands Amt (2001): Planlægningsdokument nr. 3. Beskrivelse<br />
af Kulturmiljøer.<br />
Vestsjællands Amtsmuseumsråd (1983): Vestsjællands Amt.<br />
Et kulturhistorisk bidrag til fredningsplanlægningen. Vestsjællands<br />
Amtsmuseumsråd i samarbejde <strong>med</strong> Vestsjællands Amt.<br />
Udtalelse fra Kulturarvsstyrelsen om det beskyttede dige.<br />
Oplysninger om fund og fortidsminder fra ”Det Kulturhistoriske<br />
Centralregister”. http://www.dkconline.dk/<br />
Samtaler <strong>med</strong> Kalundborg Omegns Museum angående fund og<br />
fortidsminder samt vilkår for arkæologiske udgravninger. ( Kalundborg<br />
Omegns Museum, 2007)<br />
7.2 EKSISTERENDE FORHOLD<br />
Et kulturmiljø kan defineres som: Et geografisk afgrænset område,<br />
som ved sin fremtræden afspejler væsentlige træk af den samfundsmæssige<br />
udvikling. Det afgørende er, om der er tale om en velbevaret<br />
struktur eller helhed, som der i planlægningen bør tages hensyn til.<br />
Et herregårdlandskab er kendetegnet ved en struktur af store marker,<br />
hvor dels herre/hovedgården indgår som element og dels de tilknyttede<br />
bygninger såsom avlsbygninger, møller, teglværker landarbejderhuse<br />
mv., der afspejler hovedgårdens stordrift i et område, indgår.<br />
Hertil kommer landskabselementer som parkanlæg, alléer, stengærde,<br />
skove mv., der understøtter strukturerne i landskabet, og de store landskabsenheder.<br />
69
7.2.1 Herregårdslandskab<br />
Hele landskabet på Asnæshalvøen er præget af den aktuelle eller tidligere<br />
tilknytning til Lerchenborg. Lerchenborg har i dag et jordtilliggende<br />
på 650 ha ager og skov, men har tidligere omfattet stort set hele<br />
halvøen. Husmandsbebyggelser omkring Melby og Bastrup Sønderstrand<br />
hørte under Lerchenborg og leverede arbejdskraft til Lerchenborg<br />
Gods, se Figur 7.1. I perioden 1925-1954 blev der udstykket i alt<br />
57 statshusmandsbrug langs den sydlige del af halvøen mellem Bastrup<br />
Sønderstrand og Forskov (Østrup) og i 1952 blev de to store<br />
avlsgårde Mineslund og Asnæsgaard vest for Forskov solgt fra, ligesom<br />
Vestskoven blev det. Herudover er der afgivet jord til olieraffinaderiet<br />
og Asnæsværket (Vestsjællands Amtsmuseumsråd 1983, Vestsjællands<br />
Amt, 2001).<br />
Figur 7.1: Kulturlandskabet ved Lerchenborg.<br />
Tilbage under Lerchenborg er (ud over Forskov) stadigt et stort, åbent<br />
herregårdslandskab, der ligger omkring godset. Området støder mod<br />
nord op til Asnæsværket og går ud til kysten vest for Asnæsværket,<br />
der hvor den kommende udvidelse af havnen planlægges. Mod syd afgrænses<br />
det af udstykningerne til husmandsbrugene i Østrup, mod vest<br />
af den godt 200 ha store Forskov og mod øst af raffinaderiet, en stor<br />
materialeoplagsplads, samt tidligere husmandsbebyggelser og marker.<br />
Godsets beliggenhed nær de moderne industriområder <strong>med</strong> deres omfattende<br />
infrastruktur og store bygninger skaber en kraftig kontrast<br />
mellem det historiske og det moderne landskab.<br />
70<br />
Copyright KMS
7.2.2 Beskyttet dige<br />
Inden for herregårdslandskabet findes flere beskyttede diger. Digerne i<br />
hele området udgør et interessant digesystem omkring Lerchenborg.<br />
Generelt er diger <strong>med</strong>virkende til at fremhæve landskabets forløb og<br />
variation.<br />
Inden for projektområdet findes et dige, der vil blive fjernet, hvis Ny<br />
Vesthavn etableres, se Figur 7.2. Ifølge Kulturarvsstyrelsen er der tale<br />
om et beskyttet stendige inden for Lerchenborg Hovedgård Ejerlaug.<br />
På ældre kortmateriale markerer diget skel mellem Lerchenborg og<br />
gården Hedvigslyst vest for Lerchenborg Gods. Endvidere danner diget<br />
vestskel i en mindre, formentlig sekundær parcel under Lerchenborg.<br />
Figur 7.2.: Beskyttet stendige<br />
7.2.3 Landskabelig og kulturhistorisk værdi.<br />
Diget, der vil blive fjernet, hvis Ny Vesthavn etableres, består af to<br />
forløb. Diget er placeret således, at det strækker sig fra kysten og ca.<br />
850 meter sydpå ind i landet. Ved kysten slutter diget sig på et vinkelret<br />
forløb, der strækker sig knap 100 m mod øst. Diget er vist på Figur<br />
5.6. Diget er omfattet af de generelle regler om beskyttelse af diger i<br />
landzone, jævnfør Museumslovens § 29. (Kulturministeriet, 2001).<br />
Den del af diget, der ligger nord for Asnæs Skovvej, er 450 meter<br />
lang, heraf er de 300 meter beliggende inden for selve projektområdet.<br />
Diget fremstår som et stendige <strong>med</strong> tæt buskbevoksning på selve diget.<br />
Langs <strong>med</strong> diget forløber en markvej. Enkelte steder er diget gennembrudt,<br />
se Figur 7.3.<br />
71
Diget udgør et delelement af en væsentlig struktur af diger inden for<br />
det gamle herregårdsmiljø. I forhold til herregårdlandskabet er diget<br />
<strong>med</strong> til at understrege de karakteristiske strukturer af store marker og<br />
digets forløb betoner ligeledes oplevelsen af det bølgede åbne herregårdslandskab.<br />
Diget udgør i dag et markant element i det bølgede<br />
herregårdslandskab, på lige fod <strong>med</strong> de øvrige diger i området, og må<br />
anses for at have høj kulturhistorisk og landskabelig værdi.<br />
Figur 7.3: Beskyttet dige (nord - syd gående del)<br />
Kulturarvsstyrelsen har på forespørgsel fra Kalundborg Omegns Museum<br />
vurderet diget ud fra eksisterende kortmateriale. Kulturarvsstyrelsen<br />
påpeger, at diget udgør en velbevaret del af en væsentlig struktur<br />
inden for det gamle herregårdsmiljø, og må anses for at have høj<br />
kulturhistorisk og landskabelig værdi og vurderer sammenfattende, at<br />
man ved at fjerne digets nordlige del mister et kulturhistorisk væsentligt<br />
element i landskabet. (Kulturarvsstyrelsen, 2007b).<br />
7.2.4 Biologisk værdi<br />
Der er udført botaniske registreringer på og ved diget i forbindelse<br />
<strong>med</strong> de udførte feltundersøgelser på området. De registrerede arter<br />
fremgår af bilag 3. Der er ikke registreret sjældne eller rødlistede arter<br />
ved diget. Derfor vurderes den botaniske værdi af diget ikke som værende<br />
høj.<br />
I anlægsområdet er der gennemført forskellige fauna undersøgelser, se<br />
bilag 5. I den forbindelse er der set skrubtudse og markfirben i nærhe-<br />
72
den af diget, og det kan ikke udelukkes at disse arter også forekommer<br />
på/i diget.<br />
Det er også muligt, at diget har en funktion som biologisk spredningskorridor<br />
for dyreliv. Denne funktion mistes ved nedlæggelse af diget,<br />
men samtidig omdannes naturområdet til havneanlæg, hvor der ikke<br />
vil være betydende dyreliv. I området syd for Ny Vesthavn vil den resterende<br />
del af diget stadig kunne fungere som spredningskorridor.<br />
Diget vil i fremtiden ende ved det beplantningsbælte, der etableres i<br />
forbindelse <strong>med</strong> projektet. Beplantningsbæltet åbner mulighed for<br />
spredning langs sydsiden ad adgangsvejen ud til naturområdet vest for<br />
Ny Vesthavn.<br />
7.2.5 Fortidsminder og gravhøje<br />
Registrerede fund og fortidsminder i anlægsområdet er vist i figur 7.4.<br />
Desuden viser figuren en fredet gravhøj umiddelbart vest for anlægsområdet.<br />
Figur 7.4: Fund og fortidsminder<br />
Der er registreret 6 overpløjede gravhøje, én stenbygget grav og to lokaliteter<br />
<strong>med</strong> løsfund (flinteafslag) inden for anlægsområdet. Den<br />
stenbyggede grav har i en årrække været fredet, men fredningen blev<br />
slettet i år 1986, idet graven ikke længere kunne erkendes i landskabet.<br />
(Det Kulturhistoriske Centralregister, 2007).<br />
Gravhøjene er registreret som overpløjede i 1941, og de er ikke nødvendigvis<br />
sløjfede, hvilket indebærer, at det fortsat vil være interessant<br />
at undersøge gravhøjene, selvom den moderne landbrugsdrift<br />
eventuelt har beskadiget de arkæologiske levn. Desuden er registre-<br />
73
ingerne i området tegn på, at der kan være tilknyttede forhistoriske<br />
bebyggelsesområder. (Kalundborg Omegns Museum, 2007).<br />
På baggrund af ovenstående har Kalundborg Omegns Museum vurderet,<br />
at det vil være relevant at udføre arkæologiske undersøgelser i anlægsområdet.<br />
Med ændringerne i museumsloven fra 2001 blev der i<br />
væsentlig grad ændret på finansieringsprincipperne for arkæologiske<br />
udgravninger. Ifølge skadevolderprincippet bliver bygherrer (<strong>med</strong> visse<br />
undtagelser) principielt fremover pålagt selv at betale for gennemførelse<br />
af nødvendige arkæologiske undersøgelser (Kulturministeriet,<br />
2001).<br />
Forud for anlægsarbejderne vil der således blive udført arkæologiske<br />
prøvegravninger. Hvis der findes spor af fortidsminder, som museet<br />
og Kulturarvsstyrelsen vurderer, der skal udgraves, vil der derefter<br />
blive iværksat en egentlig arkæologisk udgravning. Der er således vished<br />
for, at fortidsminder vil blive sikret ved udførelse af anlægsarbejdet.<br />
Beskyttelseszonen på 100 m omkring den fredede gravhøj umiddelbart<br />
vest for anlægsområdet er respekteret. Beskyttelseszonen på 100 m er<br />
opnået ved en ændring i den oprindelige udformning af anlægsområdet.<br />
7.3 MILJØPÅVIRKNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
Oplevelsen og udstrækningen af herregårdlandskabet i området vil<br />
blive reduceret, idet herregårdslandskabet inde i anlægsområdet forsvinder.<br />
Da anlægsarbejdet er opdelt i flere faser, vil det åbne landskab<br />
delvist bevares under udførelsen af 1. etape.<br />
Ved etablering af færgeterminalen (fase I) etableres en gennemskæring<br />
af diget ved adgangsvejen til færgeterminalen. I forbindelse <strong>med</strong><br />
gennemførelsen af fase II fjernes den resterende del af diget fra adgangsvejen<br />
ud til fjorden.<br />
Det er vigtigt at fremhæve, at landskabet i området ikke isoleret kan<br />
betragtes som et herregårdslandskab, men i høj grad fremstår som et<br />
landskab, der rummer store kontraster mellem to tidsperioders landskabsudnyttelse<br />
og kulturhistorie. Dels herregårdlandskabet omkring<br />
Lerchenborg, <strong>med</strong> karakteristiske elementer som alléer, gamle hegn<br />
og store dyrkningsflader. Dels det tekniske landskab omkring Asnæsværket,<br />
Danmarks største kraftværk, og olieraffinaderiet <strong>med</strong> siloer,<br />
skorstene og master. Det er i høj grad et landskab, der er ”taget i<br />
brug”, og som er præget af to meget forskellig rettede anvendelser og<br />
udtryk.<br />
74
Diget udgør som et isoleret element en vigtig del af Lerchenborgs kulturhistorie,<br />
men oplevelsen af Lerchenborgs samlede kulturmiljø er<br />
ikke længere intakt. Landskab, som diget optræder i, er sammensat og<br />
i høj grad præget af de tekniske anlæg, hvilket deler karakteren mellem<br />
det industrielle og det historiske landskab.<br />
Ved etablering af Ny Vesthavn vil påvirkningen af de kulturhistoriske<br />
værdier være uundgåelige. Nedlæggelse af diget er en forudsætning<br />
for at kunne gennemføre projektet. Etableringen af Ny Vesthavn vil<br />
påvirke herregårdslandskabets kulturhistorie og vil være en fortsættelse<br />
af den udvikling, der har præget den industrielle del af områdets<br />
kulturhistorie.<br />
Forstyrrelsen af de kulturhistoriske værdier i nærområdet vurderes at<br />
være høj, mens forstyrrelsen på regionalt niveau i Danmark vurderes<br />
at være middel, idet alene en mindre del af kulturlandskabet i regionen<br />
påvirkes. Forstyrrelsen vurderes at være vigtig for regionale interesser,<br />
fordi kulturlandskabet er udpeget i Regionplanen (Vestsjællands Amt,<br />
2005). Det er sikkert, at forstyrrelsen vil indtræffe, og den vil være<br />
permanent. Der er således tale om en moderat påvirkning, som det<br />
ville være ønskeligt at afværge i det omfang, det er muligt.<br />
7.4 MILJØPÅVIRKNINGER I DRIFTSFASEN<br />
De væsentlige miljøpåvirkninger inde i anlægsområdet er sket i anlægsfasen.<br />
I driftsfasen vil udsigten til havneanlægget reducere oplevelsen<br />
af det omkringliggende landskab og vandfladen. Som nævnt i<br />
landskabsafsnittet vil landskabet, og derved også Lerchenborg Gods,<br />
blive yderligere adskilt fra kysten, og godsets i forvejen klemte placering<br />
vil blive forstærket.<br />
7.5 KUMULATIVE EFFEKTER<br />
Den kumulative effekt af, at Asnæsværket og raffinaderiet ligger der i<br />
forvejen, forstærker oplevelsen af de tekniske anlæg i området. Modsat<br />
gør netop tilstedeværelsen af Asnæsværket den landskabelige påvirkning<br />
mere acceptabel, idet det bedre kan forsvares rent landskabeligt<br />
at etablere store tekniske anlæg i områder, der i forvejen er påvirket<br />
af andre tekniske anlæg. Dette set i forhold til etablering af et havneanlæg<br />
i ren jomfruelig natur eller tæt på uforstyrrede sammenhængende<br />
kulturmiljøer.<br />
7.6 AFVÆRGEFORANSTALTNINGER<br />
I forbindelse <strong>med</strong> den indledende projektering er anlægsområdets udformning<br />
blevet ændret, således at beskyttelseszonen på 100 m omkring<br />
gravhøjen vest for anlægsområdet kan respekteres.<br />
75
Forud for anlægsarbejdet vil der blive udført arkæologiske prøvegravninger.<br />
Hvis der sker væsentlige fund, efterfølges prøvegravningerne<br />
af egentlige arkæologiske udgravninger, således at bevaring af fortidsminder<br />
sikres.<br />
Inden for projektområdet vil det ikke være muligt at foretage afværgeforanstaltninger,<br />
idet området her helt ændrer karakter. Som nævnt i<br />
landskabsafsnittet foreslås der etableret et 20 m bredt beplantningsbælte<br />
mellem havneområdet og landskabet. Dette vil nedsætte havneområdets<br />
negative visuelle påvirkning af den tilbageblivende del af<br />
herregårdlandskabet.<br />
7.7 TILBAGEVÆRENDE MILJØPÅVIRKNINGER EFTER AFVÆRGE<br />
Ved etablering af Ny Vesthavn vil påvirkningen af de kulturhistoriske<br />
værdier ikke være mulige at undgå. Kulturlandskabets karakter vil<br />
ændres til at blive præget af de tekniske anlæg, hvilket vil kunne ses<br />
på trods af etablering af en skærmende beplantning omkring anlægget.<br />
Oplevelsen og udstrækningen af herregårdslandskabet vil være reduceret.<br />
På den baggrund vil der sandsynligvis fortsat være tale om en<br />
moderat påvirkning af kulturmiljøet. Udsynet over vandet vil være reduceret,<br />
og kontakten mellem landbrugslandet og vandet/kysten vil<br />
være brudt.<br />
76
8 Visualisering<br />
Dette afsnit beskriver, hvordan Ny Vesthavn indvirker i det eksisterende<br />
nærområde og landskab. Havneanlægget betragtes fra syv forskellige<br />
steder, og den visuelle påvirkning af miljøet vurderes ud fra<br />
en visualisering af det nye havneanlæg i dag- og natsituation. Visualiseringen<br />
beskriver det fuldt udbyggede havneanlæg i driftsfasen.<br />
8.1 METODE<br />
Vurdering af påvirkninger gennemføres ved simulering af det nye<br />
havneanlæg i en computermodel. En række kriterier skal være opfyldt<br />
for at få en så objektiv model som mulig. Simuleringen af det nye<br />
havneanlæg er et eksempel på, hvordan bygningerne kan placeres og<br />
afspejler ikke en endelig bebyggelsesplan for området. Bygninger og<br />
højtanke i modellen er indsat <strong>med</strong> de maksimale byggehøjder angivet i<br />
lokalplanrammerne for området.<br />
8.1.1 Fotostandpunkter<br />
For at finde de mest repræsentative steder at se havneanlægget fra, er<br />
der i samarbejde <strong>med</strong> Kalundborg Kommune udpeget syv fotostandpunkter,<br />
der tilsammen repræsenterer en god dækning af, hvordan Ny<br />
Vesthavn vil kunne opfattes fra omgivelserne.<br />
Fotostandpunkter langt fra anlægsområdet (som f.eks. Bjørnstrup) er<br />
udeladt, da Ny Vesthavn stort set ikke vil kunne gengives på fotos fra<br />
den afstand. Ligeledes er fotostandpunkter fra de helt nære omgivelser<br />
ikke <strong>med</strong>taget, da disse fotostandpunkter ikke vil kunne gengive havneanlæggets<br />
indvirkning i forhold til omgivelserne.<br />
De syv fotostandpunkter er registreret <strong>med</strong> GPS, <strong>med</strong> koordinaterne<br />
indført på oversigtskort (Figur 8.1). De syv punkter repræsenterer 4<br />
punkter fra nordsiden af fjorden, hvor der vil være frit syn til Ny<br />
Vesthavn, 2 punkter fra sydsiden i baglandet bag den nye havn samt et<br />
punkt ved spidsen af Asnæshalvøen. Højderne er skønnet ud fra angivelser<br />
på KMS kort. For hvert fotostandpunkt er der noteret et centralt<br />
sigtepunkt og den aktuelle brændvidde.<br />
77
Figur 8.1: Oversigtskort <strong>med</strong> fotostandpunkter og kameravinkler<br />
8.1.2 Simulering af kameraer<br />
I computerprogrammet 3ds max 2008 er der opbygget en 3-d model af<br />
havneanlægget, som er indsat på grundkort, der er georefereret <strong>med</strong><br />
UTM koordinater WGS 84. I computermodellen opstilles virtuelle<br />
kameraer, der matcher de fysiske fotooptagelser ud fra de oplysninger,<br />
der er indsamlet.<br />
8.1.3 Dagssituation<br />
Der simuleres sollys i modellen, der matcher solens position på de aktuelle<br />
klokkeslæt og dato for optagelserne. Computeren genererer herefter<br />
billeder af, hvordan anlægget ser ud fra de respektive synsvinkler.<br />
8.1.4 Natsituation<br />
Oplevelsen af nattehimlen og mørke i det åbne land betragtes som en<br />
kvalitet, der bør sikres og bevares. Store dele af vores byområder og<br />
vejstrækninger er i dag belyst, hvilket påvirker oplevelsen af nattemørket<br />
mange steder, også uden for byområderne. På den baggrund er<br />
det relevant at undersøge anlæggets lyspåvirkning af landskabet i<br />
mørke. For natsituationen er der i modellen indsat lamper på tårnmaster<br />
i en højde af 30 m. Disse er fordelt i et net på 60x60 m for hele<br />
færgelejets opmarchplads. Yderligere er der opstillet to rækker master<br />
i en afstand af 60 m fra hinanden langs kajgaderne for massegodshavn<br />
og containerhavn. Lamperne er dimensioneret til at give havnearealerne<br />
50 lux langs kajgaderne og 30 lux på opmarcharealer. I baglandet<br />
baglandet bag kajgaderne vil der alene være almindelig belysning,<br />
som ikke vil være synlig i de afstande som fotostandpunkterne repræsenterer.<br />
78
8.2 3D MODEL FORUDSÆTNINGER<br />
I 3d modellen er færgeterminalen gengivet, som den forventes anlagt.<br />
For massegodshavn og containerhavn er der foretaget et skøn af, hvilke<br />
former for bebyggelse der vil komme til at ligge inden for havnearealerne.<br />
Disse bebyggelser er et eksempel på, hvordan massegodshavnen<br />
kan komme til at se ud. I modellen er anvendt de maksimale<br />
højder og bebyggelsestæthed, som fremgår af forslag til lokalplan nr.<br />
500.<br />
Figur 8.2: Luftfoto af Kalundborg Havn <strong>med</strong> fuldt udbygget model af Ny Vesthavn.<br />
8.2.1 Kajgade<br />
Forudsætningerne for konstruktionen af 3d modellen er ud over placering<br />
af lamper og master, at der anlægges en 50 m bred kajgade, hvorpå<br />
der er vist to kraner, (en til massegodshavnen og en til containerhavnen),<br />
hvoraf den ene kan blive op til 70 m høj.<br />
8.2.2 Færgeterminal<br />
Til færgeterminalen er der i juni 2007 udført et skitseprojekt <strong>med</strong> placering<br />
af servicebygninger, der har dannet grundlag for 3-modellen.<br />
Der er senere tilføjet en bygning <strong>med</strong> en højde af 10 m, bredde på 30<br />
m og en længde på 150 m. Denne klods viser det maksimale volumen,<br />
som en bygning vil kunne få ifølge forslag til lokalplan.<br />
8.2.3 Massegodshavn<br />
Massegodshavnen er i modellen repræsenteret <strong>med</strong> et antal lagerbygninger<br />
udført <strong>med</strong> sadeltag og <strong>med</strong> transportbånd hen over kip på<br />
bygningerne, som er normalt ved oplagring af f.eks. korn i løs vægt.<br />
Bygningerne er opført i en højde af 30 m til kip. Ud over lagerbygningerne<br />
er der opstillet cylindriske tanke <strong>med</strong> højder og diametre på 20<br />
79
m samt tre højtanke på 50 m. Herudover er der i massegodshavnen<br />
mulighed for udendørs opbevaring af materialer som grus sten og<br />
skrot i bunker <strong>med</strong> en maksimal højde på 30 m.<br />
De tre højtanke er placeret så de udspænder arealet for massegodshavnene<br />
<strong>med</strong> én tank i vestsiden, én tank i midten og én tank i østsiden.<br />
Placeringen er valgt for at sikre, at eksempler i visualiseringen repræsenterer<br />
en ”worst case” situation. Med den valgte placering, rammes<br />
den østligste tank ikke at belysning om natten, fordi den ligger langt<br />
fra belysningen af kajgader og terminalområdet. Men i natsimuleringerne<br />
er det valgt at vise tanken i en grå nuance, så den bliver synlig<br />
for at sikre, at visualiseringen repræsenterer ”worst case”.<br />
8.2.4 Containerhavn<br />
Den planlagte containerhavn fremstilles i modellen <strong>med</strong> 3 stakke af<br />
containere <strong>med</strong> en længde på 120 m, en højde på 15 m og en bredde<br />
på 10 m.<br />
8.2.5 Skibe<br />
Der er i modellen indsat et massegods fragtskib <strong>med</strong> en bredde af 32<br />
m, en længde på 162 m og en dækhøjde over vandlinjen på 14 m. Der<br />
er også konstrueret en model af Mols-Liniens fremtidige færge. Færgen<br />
ligner den eksisterende bortset fra, at den er 30 m længere. Den<br />
får altså en længde på 168 m, en bredde på 24,6 m og en højde fra<br />
vandlinje til øverste bildæk på 15 m. Modellen af den nye færge er<br />
placeret i færgelejet.<br />
8.2.6 Erhvervsbebyggelse<br />
I havneanlægget bliver der mulighed for placering af havnerelateret<br />
erhverv, se afsnit 3.2.2. Erhvervsbebyggelsen er placeret langs skel<br />
mod land. Kontorbygninger er repræsenteret af bygningsvolumener<br />
<strong>med</strong> en højde på 10 m, en bredde på 12 m og en længde på 48 m.<br />
Virksomhedshaller er angivet <strong>med</strong> en højde på 15 m, en bredde på 40<br />
m og en længde på 90 m.<br />
Da havnen ikke bliver en produktionshavn, er der ikke opstillet skorstene.<br />
8.2.7 Beplantning<br />
Langs tilkørselsvejen vil der blive anlagt et 20 m bredt bælte af træer<br />
og buske på den sydlige side af vejen. Denne trærække er indsat i<br />
computermodellen. Herudover forventes der ikke yderligere beplantning<br />
af betydning for de visuelle forhold.<br />
80
8.3 VISUALISERINGER<br />
I dette afsnit er visualiseringer for de 7 fotostandpunkter vist. Der er<br />
vist fotos <strong>med</strong> de eksisterende forhold for såvel dagssituation <strong>med</strong> sollys<br />
som for natsituation <strong>med</strong> belysning. På disse fotos er det nye anlæg<br />
indlagt <strong>med</strong> de forudsætninger, der er beskrevet i afsnit 8.2.<br />
81
8.3.1 Fotostandpunkt 1<br />
Figur 8.3: Eksisterende forhold om dagen (Fotostandpunkt 1)<br />
Billedet er taget fra kysten i umiddelbar nærhed af Røsnæs Hotel &<br />
Kursuscenter. Retning for billedet er syd-øst <strong>med</strong> Asnæsværket til<br />
venstre i billedet og Lerchenborg i baggrunden.<br />
Landskabet på den modstående kyst fremstår som et varieret landbrugslandskab<br />
<strong>med</strong> åbne marker, skovbryn og skovområder. Samspillet<br />
mellem vandfladen og landskabets terræn opleves tydeligt herfra<br />
og er en kvalitet for udsigten. Asnæsværket fremstår tydeligt i landskabet<br />
i udkanten af billedet.<br />
82
Figur 8.4: Visualisering af Ny Vesthavn – dagssituation (Fotostandpunkt 1)<br />
Fra fotostandpunkt 1 vil det nye anlæg opleves som et dominerende<br />
element i landskabet. Indtrykket af overgangen fra vandflade til kyst<br />
og landbrugslandskab reduceres, hvor den nye havn skal ligge. Enkelte<br />
steder inden for de nye havnearealer som ved færgehavnen og eventuelt<br />
flade, åbne opmarcharealer vil der være åbnet for et begrænset<br />
kig mod den bagvedliggende skov. Fra dette fotostandpunkt vil Ny<br />
Vesthavn opleves som en forlængelse af havnen vestpå fra Asnæsværket.<br />
Bygningernes højde på området for Ny Vesthavn vil være lavere<br />
end Asnæsværket.<br />
83
Figur 8.5: Eksisterende forhold om natten (Fotostandpunkt 1)<br />
Natsituationen viser fra denne fotovinkel, at landskabet i dag, hvor Ny<br />
Vesthavn er planlagt, er meget lidt påvirket af lys. Generelt er udsynet<br />
mod den modsatte kyst mørkt, dog ses lyset fra Asnæsværket tydeligt i<br />
venstre side af billedet.<br />
84
Figur 8.6: Visualisering af Ny Vesthavn om natten (Fotostandpunkt 1)<br />
Fra hotellet og kysten vil de nye havneanlæg være synlige om natten.<br />
Det vil primært være lys fra lysmaster, lamper på tårnmaster og oplysning<br />
af bygninger på den Ny Vesthavn, der vil fremtræde tydeligt om<br />
natten.<br />
Det visuelle indtryk vil derfor fra hotellet og kysten i retning mod den<br />
Ny Vesthavn ændre sig væsentligt efter anlæggelsen i natsituation.<br />
Den Ny Vesthavn vil opleves som en forlængelse af havnen vestpå fra<br />
Asnæsværket. Umiddelbart vest for Ny Vesthavn og længere ud på<br />
Asnæshalvøen vil landskabet forblive uden påvirkning.<br />
85
8.3.2 Fotostandpunkt 2<br />
Figur 8.7: Eksisterende forhold om dagen (Fotostandpunkt 2)<br />
Billedet fra fotostandpunkt 2 er taget fra en lille høj, der er placeret i<br />
et mindre grønt område ved Troldevænget og neden for Bredkildevej.<br />
Der kigges næsten mod syd og i retning af Lerchenborg og hjørnet af<br />
Asnæsværkets bebyggelser. I forgrunden til venstre ses Vor Frue Kirke,<br />
og til højre i billedet ses to langbølge sendemaster.<br />
Landskabet, hvor det nye havneanlæg ønskes placeret, opleves herfra<br />
som et varieret landbrugslandskab <strong>med</strong> skov og marker og fjorden<br />
som et væsentligt element. Bygningerne ved Asnæsværket opleves<br />
som en kontrast til det åbne landskab og er en klar markering af overgangen<br />
mellem Kalundborg og det omgivende landskab.<br />
86
Figur 8.8: Visualisering af Ny Vesthavn – dagssituation (Fotostandpunkt 2)<br />
Asnæsværket markerer i dag afslutningen af Kalundborg Havn mod<br />
det åbne land. Med den Ny Vesthavn vil havnen og der<strong>med</strong> byen fortsætte<br />
vestpå fra Asnæsværket til den vestlige del af det planlagte færgeleje.<br />
Det bagvedliggende landskab kan kun anes i baggrunden, udsynet<br />
vil være begrænset, og de tekniske anlæg på den Ny Vesthavn<br />
vil dominere udsynet. Overgangen fra by til det åbne land vil fremover<br />
ligge vest for Ny Vesthavn færgeleje <strong>med</strong> landbrugslandskab og Forskov.<br />
87
Figur 8.9: Eksisterende forhold om natten (Fotostandpunkt 2)<br />
Om natten opleves kontrasten mellem by og land tydeligt. Hvor Asnæsværket<br />
slutter, og det åbne land begynder, bliver landskabet mørkt.<br />
Vor Frue Kirke og Asnæsværket opleves som de mest dominerende<br />
elementer i natsituationen.<br />
88
Figur 8.10: Visualisering af Ny Vesthavn om natten (Fotostandpunkt 2)<br />
På visualiseringen af Ny Vesthavn om natten på figur 8.10 fremgår<br />
det, at man fremover vil kunne se arbejdslys fra det nye havneanlæg<br />
meget tydeligt. Overgangen til det åbne land vil ikke længere blive afgrænset<br />
af Asnæsværket, men fortsætte til den vestlige grænse af Ny<br />
Vesthavn.<br />
89
8.3.3 Fotostandpunkt 3<br />
Figur 8.11: Eksisterende forhold om dagen (Fotostandpunkt 3)<br />
Billedet er taget fra Strandkanten langs Gisseløre, umiddelbart hvor<br />
tangen begynder. På fotoet kigges næsten stik syd hen over fjorden.<br />
Fra Gisseløre Strand opleves overgangen fra Asnæsværket til det åbne<br />
landskab <strong>med</strong> skov, kyst og marker markant. Netop kontrasten mellem<br />
Asnæsværket og det åbne land tydeliggør oplevelsen af Asnæsværket<br />
som et markant industrianlæg i landskabet set fra denne vinkel. Landskabet<br />
er således allerede præget af tekniske anlæg. Vest for Asnæsværket<br />
domineres billedet af fjorden, og i baggrunden ses kysten <strong>med</strong><br />
skov og landskab tydeligt.<br />
90
Figur 8.12: Visualisering af Ny Vesthavn – dagssituation (Fotostandpunkt 3)<br />
Set fra Gisseløre Strand vil udsigten ændre sig markant og blive væsentlig<br />
mere urban. Oplevelsen af det åbne landskab og kystlinien vil<br />
blive meget reduceret, og man skal vende blikket mere mod vest for at<br />
opleve det åbne landskab. Anlæggene vil, når de opleves hen over den<br />
åbne vandflade, være meget dominerende, og der er herfra ikke mulighed<br />
for at reducere den visuelle påvirkning af kystlandskabet. Bygningerne<br />
og anlæggene ses meget tydeligt fra denne vinkel og vil<br />
sammen <strong>med</strong> Asnæsværket være dominerende elementer i billedet.<br />
91
Figur 8.13: Eksisterende forhold om natten (Fotostandpunkt 3)<br />
Om natten ses kun Asnæsværket som et markant industrianlæg, der<br />
afslutter byen og danner overgangen til det åbne land. Det åbne landskab<br />
uden for byen opleves om natten helt mørkt og er en kontrast til<br />
det bymæssige præg omkring Asnæsværket.<br />
92
Figur 8.14: Visualisering af Ny Vesthavn om natten (Fotostandpunkt 3)<br />
I fremtiden vil arbejdslyset fra kajen på det nye havneanlæg være synligt,<br />
og det urbane udtryk vil præge landskabet over et større areal. Således<br />
vil bygrænsen opleves som værende rykket længere mod vest ud<br />
i landskabet.<br />
Lysskæret fra havnen virker lidt svagere end lyset fra Asnæsværket.<br />
Det skyldes, at der på havnen er tale om en arbejdsbelysning, som er<br />
rettet mod kajarealerne og kun indirekte belyser bygningsfacaderne.<br />
93
8.3.4 Fotostandpunkt 4<br />
Figur 8.15: Eksisterende forhold om dagen (Fotostandpunkt 4)<br />
Billedet er taget fra inderhavnen, umiddelbart syd for stationen. Der<br />
kigges mod sydvest mod Lerchenborgs jorder.<br />
Herfra ses de tekniske anlæg omkring Asnæsværket tydeligt. Til højre<br />
ses det varierede dyrkningslandskab i horisonten <strong>med</strong> åbne marker,<br />
levende hegn og skovområderne ved Forskov.<br />
94
Figur 8.16: Visualisering af Ny Vesthavn – dagssituation (Fotostandpunkt 4)<br />
Set inde fra Kalundborgs inderhavn vil det nye havneanlæg næsten<br />
lukke udsigten mod det bagvedliggende landskab på store dele af<br />
kyststrækningen. Dog er der stadig udsigt til skovområderne ved Forskov.<br />
Den samlede mængde tekniske anlæg vil dominere oplevelsen af<br />
kystlandskabet og være meget synlige hen over den åbne vandflade.<br />
Ny Vesthavn vil fra denne vinkel være mindre dominerende end de<br />
eksisterende anlæg ved Asnæsværket. Det samlede anlægs udbredelse<br />
vil dog være <strong>med</strong>virkende til, at oplevelsen af det bagvedliggende<br />
landskab reduceres.<br />
95
Figur 8.17: Eksisterende forhold om natten (Fotostandpunkt 4)<br />
Fra dette punkt ses i dag kun Asnæsværkets bygninger og to oplyste<br />
kraner som meget tydelige. Det øvrige landskab opleves mørkt om<br />
natten.<br />
96
Figur 8.18: Visualisering af Ny Vesthavn om natten (Fotostandpunkt 4)<br />
I fremtiden vil arbejdslyset fra det nye havneanlæg blive synligt, hvilket<br />
bevirker, at de tekniske anlægs påvirkning af landskabet også forøges<br />
om natten, og grænsen mellem by og land forrykkes ud i det åbne<br />
land. Sammen <strong>med</strong> Asnæsværket vil havneanlægget opleves som de<br />
dominerende elementer i landskabet.<br />
97
8.3.5 Fotostandpunkt 5<br />
Figur 8.19: Eksisterende forhold om dagen (Fotostandpunkt 5)<br />
Dette billede er taget umiddelbart vest for Lerchenborg ved indkørslen<br />
til godset. Der kigges mod nordvest. I højre side ses hjørnet, hvor<br />
Asnæsværkets plantebælte slutter.<br />
Herfra opleves det åbne herregårdslandskab <strong>med</strong> alléen, markerne og<br />
udsigten til vandet og skovbrynet.<br />
98
Figur 8.20: Visualisering af Ny Vesthavn – dagssituation (Fotostandpunkt 5)<br />
På visualiseringen er det eksisterende skovbælte blevet udvidet mod<br />
venstre <strong>med</strong> et nyanlagt plantebælte på toppen af skrænten ned mod<br />
havnearealerne. Det nye plantebælte <strong>med</strong>virker til, at havneanlægget<br />
er delvist dækkes og derved reduceres den negative landskabelige påvirkning.<br />
Kun de allerhøjeste elementer, såsom kran og højtanke bliver<br />
synlige. Uden forlængelsen af plantebæltet ville bygningerne på<br />
Ny Vesthavn træde mere tydeligt frem i billedet.<br />
Visualiseringen viser, at specielt højtanke i den østlige del af massegodshavnen<br />
vil blive meget dominerende, hvorimod den visuelle påvirkning<br />
fra højtanke i midten eller i den vestlige del af havnen vil være<br />
væsentligt mindre.<br />
99
Figur 8.21: Eksisterende forhold om natten (Fotostandpunkt 5)<br />
Om natten er der ved den eksisterende situation næsten helt mørkt i<br />
området, kun det indirekte lys og nogle få punktlys er synlige. Lysene<br />
stammer fra Ansæsværkets anlæg.<br />
100
Figur 8.22: Visualisering af Ny Vesthavn om natten (Fotostandpunkt 5)<br />
I den nye situation vil lyset fra masterne ved opmarchbåsene ved færgeterminalen<br />
være synlige i det fjerne. Desuden vil man fremover<br />
kunne se en del af arbejdslyset fra kajgaderne i massegodshavnen og<br />
højtankene være synlige via indirekte lys fra massegodshavnen.<br />
I forhold til den eksisterende situation er der således tale om en ændring<br />
fra nattemørke til, at der kan ses lys fra havnen og der<strong>med</strong> giver<br />
det et mere urbant indtryk.<br />
101
8.3.6 Fotostandpunkt 6<br />
Figur 8.23: Eksisterende forhold om dagen (Fotostandpunkt 6)<br />
Billedet er taget langs Asnæs Skovvej umiddelbart øst for Forskov.<br />
Der kigges tilbage mod Kalundborg by mod øst. I forgrunden ses et af<br />
de mange vandhuller <strong>med</strong> skovagtig beplantning omkring.<br />
Billedet viser det åbne dyrkningslandskab <strong>med</strong> den spredte beplantning<br />
og markante skovbryn. I baggrunden ses Asnæsværket samt de to<br />
kraner som tydelige elementer i landskabet.<br />
102
Figur 8.24: Visualisering af Ny Vesthavn – dagssituation (Fotostandpunkt 6)<br />
Fra denne fotovinkel vil de nye anlæg dække store dele af baggrunden<br />
af udsigten. Det nye havneanlæg vil som Asnæsværket ligge som elementer,<br />
der delvis skjules bag bakker og træer, men vil ændre oplevelsen<br />
af det åbne dyrkningslandskab til at være mere påvirket af tekniske<br />
anlæg.<br />
103
Figur 8.25: Eksisterende forhold om natten (Fotostandpunkt 6)<br />
Om natten er der bortset fra Asnæsværket kun nogle få punktlys fra<br />
Kalundborg synlige i baggrunden, og det åbne dyrkningslandskab opleves<br />
mørkt. På himlen spejler lyset fra Kalundborg sig i den højre<br />
side af billedet.<br />
104
Figur 8.26: Visualisering af Ny Vesthavn om natten (Fotostandpunkt 6)<br />
Man vil fra denne vinkel kunne se masterne fra opmarchbåsene ved<br />
færgeterminalen i det fjerne. Der vil være en øget lyspåvirkning <strong>med</strong><br />
det vurderes ikke som en væsentlig ændring i forhold til de eksisterende<br />
forhold, <strong>med</strong> oplysning af nattehimlen fra Kalundborg By og<br />
Asnæsværket.<br />
105
8.3.7 Fotostandpunkt 7<br />
Figur 8.27: Eksisterende forhold om dagen (Fotostandpunkt 7)<br />
Billedet er taget fra den offentlige sandstrand på den yderste nordøstlige<br />
spids på Asnæs. Der kigges mod øst ind mod Kalundborg og<br />
Asnæsværket.<br />
Fra denne vinkel er i dag kun de allerhøjeste elementer ved Asnæsværket<br />
synlige over bakkerne. De træder dog klart igennem i synsfeltet<br />
og virker dominerende på grund af deres højde. Herfra opleves<br />
vandfladen og det åbne landskab og skoven i forgrunden. I det fjerne<br />
ved kysten anes Kalundborg.<br />
106
Figur 8.28: Visualisering af Ny Vesthavn – dagssituation (Fotostandpunkt 7)<br />
Det nye havneanlæg kan fra den vinkel kun anes bag bevoksningen<br />
langs kysten og påvirker ikke landskabet i væsentlig grad. De nye<br />
elementer, der er synlige herfra, vil blande sig naturligt <strong>med</strong> Asnæsværkets<br />
anlæg og byen og udgør ikke en nævneværdig påvirkning af<br />
landskabet visuelt.<br />
107
Figur 8.29: Eksisterende forhold om natten (Fotostandpunkt 7)<br />
Lyset fra Kalundborg er <strong>med</strong> lang lukketid muligt at få <strong>med</strong> på fotografiet.<br />
Der er derfor en overestimering af det reelle lysindtryk. Landskabet<br />
er fra denne vinkel præget af lyset fra Kalundborg, der også<br />
spejler sig i himlen.<br />
108
Figur 8.30: Visualisering af Ny Vesthavn om natten (Fotostandpunkt 7)<br />
Det nye anlæg vil fra denne vinkel blande sig <strong>med</strong> den eksisterende<br />
belysning og ikke forøge den visuelle påvirkning af landskabet.<br />
8.4 MILJØPÅVIRKNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
Der er foretaget en visualisering af den fuldt udbyggede Vesthavn, ikke<br />
projektets faser. Dette skyldes, at havnearealet opfyldes af en omgang,<br />
og derefter bebygges ad hoc. En visualisering af dette vil blive<br />
for tilfældig, og det vil ikke være muligt at give et realistisk billede af<br />
anlægssituationen.<br />
8.5 MILJØPÅVIRKNINGER I DRIFTSFASEN<br />
Det nye havneanlæg vil fra alle fotovinkler, hvor anlæggene betragtes<br />
hen over vandfladen, være meget synlige. Der vil, når anlæggene betragtes<br />
over vandfladen, ikke være mulighed for at sløre deres påvirkning<br />
visuelt, og anlæggene vil udgøre en stor visuel påvirkning af<br />
kystlandskabet og det bagvedliggende dyrkningslandskab. Anlægget<br />
vil være synligt overalt fra nordkysten ved Kalundborg, hvor der er<br />
kig ud over vandet mod Ny Vesthavn. Fra disse vinkler vil Asnæsværket<br />
dog fortsat være det dominerende element i landskabet. Hvor<br />
anlæggene betragtes fra syd og vest, er der større mulighed for at indpasse<br />
og sløre anlæggene visuelt ved hjælp af beplantning. Desuden<br />
vil terrænforholdene være <strong>med</strong> til at sløre dele af anlæggene, der i en<br />
109
vis udstrækning vil være skjult bag bakkerne. Dog vil eventuelle højtanke<br />
placeret i den østlige del af havnen blive meget markante i synsfeltet.<br />
De visuelle konsekvenser i området tæt på det nye havneanlæg vil hovedsageligt<br />
være, at landskabet og Lerchenborg vil blive yderligt adskilt<br />
fra kysten, og godsets i forvejen klemte placering ved Asnæsværket<br />
vil blive yderligere forstærket.<br />
Samspillet <strong>med</strong> de eksisterende anlæg ved Asnæsværket er <strong>med</strong>virkende<br />
til, at anlægget opleves i direkte tilknytning til de eksisterende<br />
havneanlæg. Asnæsværket og raffinaderiet ligger allerede som meget<br />
synlige elementer i landskabet, når de betragtes hen over vandfladen,<br />
hvilket betyder, at udbygningen derfor er en relativt mindre belastning,<br />
end hvis havneanlægget lægges ud i et område uden eksisterende<br />
tekniske anlæg.<br />
Asnæsværket og det nye havneanlæg er i den samlede udbredelse forøget,<br />
hvilket bevirker en større visuel påvirkning af landskabet. Dette<br />
opleves navnlig ved, at bygrænsen og overgangen til det åbne land<br />
forrykkes fra mange fotostandpunkter ved, at det nye anlæg rykkes<br />
længere mod vest. Dette gør sig ligeledes gældende i natsituationen,<br />
hvor lyset fra anlægget vil være tydeligt og begrænse kigget ud i mørket.<br />
Anlægget vil <strong>med</strong> dets lyspåvirkning rykke den visuelle grænse af byen<br />
længere ud i det åbne land ved, at lyset fra de nye anlæg vil være<br />
synligt fra næsten alle fotovinkler, og specielt fra nordsiden af Kalundborg<br />
Fjord. Den visuelle påvirkning af landskabet vil derfor være<br />
tydelig, både i dagslys og om natten.<br />
8.6 KUMULATIVE EFFEKTER<br />
Sammen <strong>med</strong> Asnæsværket udgør det nye havneanlæg en større landskabelig<br />
påvirkning, idet udbredelsen af de tekniske anlæg bliver større<br />
og derved også oplevelsen af tekniske anlæg i området. Tilstedeværelsen<br />
af Asnæsværket i umiddelbar nærhed gør på den anden side den<br />
landskabelige påvirkning mere acceptabel, idet det er mere hensigtsmæssigt<br />
at placere det nye havneanlæg i et område, hvor der i forvejen<br />
er en stor påvirkning fra tekniske anlæg. Visualiseringerne viser, at<br />
navnlig oplevelsen af kystlandskabet vil blive reduceret. Udsigten til<br />
den modstående kyst vil blive reduceret fra området omkring det nye<br />
havneanlæg, men specielt oplevelsen af den eksisterende kyst (sydkyst)<br />
set fra nordsiden af fjorden vil blive forringet.<br />
110
8.7 AFVÆRGEFORANSTALTNINGER<br />
Det visuelle miljø vil blive påvirket på forskellige måder afhængig af,<br />
hvilken side det nye havneanlæg ses fra.<br />
Landskabet syd for det nye havneanlæg er følsomt over for det nye<br />
havnebyggeris frem<strong>med</strong>hed og dimension, ligesom det er følsomt over<br />
for de ændringer, der følger af, at landskabet overgår fra at være et<br />
åbent dyrkningslandskab til i højere grad at blive påvirket af tekniske<br />
anlæg. Hvis det er foreneligt <strong>med</strong> de funktionelle krav bør de forskellige<br />
bygningselementer placeres på en hensigtsmæssig måde for at<br />
minimere den visuelle påvirkning, så de ikke bliver så synlige i landskabet,<br />
set fra sydsiden omkring Lerchenborg. Eksempelvis viser den<br />
valgte placering af højtanke forskellen på den visuelle påvirkning alt<br />
efter om højtanke placeres i den østlige-, vestlige- eller midterste del<br />
af massegodshavnen.<br />
Ved at fortsætte beplantningsbæltet, der findes i forbindelse <strong>med</strong><br />
Asnæsværket, vil man afbøde for den voldsomme kontrastvirkning<br />
mellem landskab og havneanlæg. Læbæltet kan <strong>med</strong> fordel føres hele<br />
vejen rundt om den del af havneområdet, der indeholder havnerelateret<br />
erhverv og færgehavn.<br />
Set fra nord forsvinder udsigten til markerne på den modstående kyst,<br />
og der er potentielt risiko for, at udsigten forringes yderligere ved udsigt<br />
til udendørs oplag af massegods. Dette reduceres til en vis grad,<br />
idet store sammenhængende lagerbygninger normalt placeres i havnefronten<br />
<strong>med</strong> oplag af massegods bagved på havneområdet i læ af bygningskroppe.<br />
Tilsvarende vil de største bygninger/tanke normalt blive<br />
placeret i den midterste del af havneområdet.<br />
Om natten vil lamperne på de 30 m høje master dominere området.<br />
Der kan dog bringes en vis orden i dette ved at arrangere masterne i et<br />
eller flere sammenhængende grid.<br />
8.8 TILBAGEVÆRENDE MILJØPÅVIRKNINGER EFTER AFVÆRGE<br />
Ved etablering af Ny Vesthavn vil påvirkningen af de visuelle forhold<br />
ikke være mulig at undgå. Udsigten vil ændres til at blive præget af de<br />
tekniske anlæg, hvilket vil kunne ses på trods af etablering af en<br />
skærmende beplantning omkring anlægget. Oplevelsen og udstrækningen<br />
af herregårdslandskabet vil være reduceret. Der vil specielt fra<br />
nordsiden af Kalundborg Fjord være en stor visuel påvirkning af Ny<br />
Vesthavn. Den visuelle påvirkning afbødes dog i en vis grad af den<br />
nære beliggenhed ved Asnæsværket, der i høj grad allerede dominerer<br />
det visuelle indtryk.<br />
111
Visualiseringen er lavet ud fra de bindinger som er fastsat i lokalplanforslag<br />
og forslag til kommuneplantillæg for havneanlægget. På nuværende<br />
tidspunkt er der ikke kendskab til detailudformningen af det<br />
samlede havneanlæg. De viste visualiseringer er således et eksempel<br />
på hvordan det endelige havneanlæg vil fremtræde.<br />
Samlet vurderes forstyrrelsen af de visuelle forhold at være høj, primært<br />
af lokale interesser, permanent og <strong>med</strong> høj sandsynlighed for at<br />
forekomme. Samlet vurderes der at være tale om en moderat påvirkningsgrad.<br />
Højtanke på op til 50 m vil være synlige over et større område. For<br />
eksempel forventes det, at højtankene vil kunne ses helt fra Slagelse. I<br />
forhold til højtankene vurderes forstyrrelsen derfor at være vigtig for<br />
regionale interesser, men graden af forstyrrelse af de visuelle forhold<br />
vurderes at være lav. Sandsynligheden er høj og forstyrrelsen vil være<br />
permanent, Vurderet på det regionale niveau er der således tale om en<br />
moderat påvirkningsgrad.<br />
112
9 Naturforhold på land<br />
9.1 METODE<br />
Dette afsnit omhandler naturforhold på land, herunder beskrivelse og<br />
observationer af flora og fauna. Beskrivelserne er baseret på feltundersøgelser<br />
foretaget i april-august 2007, litteraturbeskrivelser, samt viden<br />
indhentet hos bl.a. Kalundborg Kommune, Miljøcenter Roskilde<br />
og Dansk Ornitologisk Forening.<br />
Beskrivelsen af marine forhold <strong>med</strong> fisk, hvaler og bundfauna er beskrevet<br />
under afsnittet om marine naturforhold.<br />
Feltundersøgelsesprogrammet blev tilrettelagt på basis af indkomne<br />
forslag i forbindelse <strong>med</strong> stjernehøring af myndigheder og den offentlige<br />
høring i foråret 2007.<br />
Feltundersøgelserne har især rettet fokus mod forekomst af Habitatdirektivets<br />
bilag IV arter, samt Natura 2000 fortegnelser over dyre- og<br />
plantearter, omfattet af habitatdirektivets bilag II og fuglearter omfattet<br />
af fuglebeskyttelsesdirektivet. Feltundersøgelsesprogrammet blev<br />
på forhånd godkendt af Kalundborg Kommune.<br />
Afsnittet er indledt <strong>med</strong> en oversigt over naturbeskyttelse i nærområdet<br />
og en beskrivelse af undersøgelsesområdet. Derefter behandles<br />
temaerne flora, fauna og fugle i individuelle afsnit. De enkelte temaer<br />
er opdelt i en beskrivelse af eksisterende forhold og vurdering af påvirkninger<br />
i anlægs- og driftsfasen af Ny Vesthavn.<br />
9.2 INTERNATIONALE OG NATIONALE BESKYTTEDE OMRÅDER<br />
9.2.1 Eksisterende forhold<br />
9.2.1.1 Natura 2000<br />
De internationale naturbeskyttelsesområder omfatter habitatområder,<br />
EF-fuglebeskyttelsesområder og Ramsarområder, som er udpeget for<br />
at fremme beskyttelse af en række dyr, planter og naturtyper. Områderne<br />
er udpeget og administreres iht. Bekendtgørelse om udpegning<br />
og administration af internationale naturbeskyttelsesområder samt beskyttelse<br />
af visse arter, nr. 408 af 01/05/2007. (Miljøministeriet,<br />
2007c). De udpegede områder betegnes samlet som Natura 2000 områder.<br />
113
Der er ingen Natura 2000 områder inden for anlægsområdet af den Ny<br />
Vesthavn i Kalundborg.<br />
Nærmeste habitat- og beskyttelsesområder i forhold til projektområdet<br />
er angivet på Figur 9.1 og udgør:<br />
Røsnæs og Røsnæs Rev (H195)<br />
Sejerø Bugt og Saltbæk Vig (H135)<br />
Åmose, Tissø, Halleby Å og Flasken (H138)<br />
Sejerø Bugt og Nekselø (F94)<br />
Saltbæk Vig (F99)<br />
Tissø, Åmose og Hallenslev Mose (F100)<br />
Områderne H135 og H138 er både habitatområde, EF-fuglebeskyttelsesområde<br />
og H135 er samtidigt også Ramsarområde.<br />
Figur 9.1: Natura 2000 områder i Kalundborg omegn<br />
Udpegningsgrundlaget for fuglebeskyttelsesområderne og habitatområderne<br />
er kort anført i det følgende. Udpegningsgrundlaget for nærmest<br />
liggende habitatområde H195 er: Stor vandsalamander, spættet<br />
sæl samt en række naturtyper.<br />
Udpegningsgrundlaget for H135 og F99 er: Stor vandsalamander,<br />
Klokkefrø, Odder, to plantearter, en række naturtyper, samt en række<br />
trækkende og ynglende fugle.<br />
114
Udpegningsgrundlaget for H138 og F100 er: Stor vandsalamander,<br />
odder, en fiskeart, en række naturtyper samt en række trækkende og<br />
ynglende fugle.<br />
9.2.1.2 Fredninger<br />
Inderst i Kalundborg Fjord ligger Kalundborg Vildtreservat, oprettet i<br />
1942. Ifølge bekendtgørelsen om vildtreservatet fra 1994 er formålet<br />
”at sikre den inderste del af Kalundborg Fjord og Gisseløre som et<br />
jagtfrit område af hensyn til rastende vandfugle og områdets bynære<br />
beliggenhed” (Miljø- og Energiministeriet 1994). Området dækker det<br />
nuværende havneområde og Gisseløre og har et areal på 428 ha. Reservatet<br />
har især betydning i kolde vintre, hvor det holder sig isfrit<br />
længe til fordel for rastende og overvintrende fugle (Vestsjællands<br />
Amt 1995).<br />
Gisseløre og Houget er fredet. Fredningen, der er på 70,38 ha, hvoraf<br />
16 ha, udgøres af Gisseløre, og resten omfatter Houget og søterritoriet<br />
omkring odden. Fredningens formål er at sikre, at ”Krumoddens dannelseshistorie<br />
og naturværdier i al fremtid fremtræder som et markant<br />
bynært landskabs element” (Vestsjællands Amt, 2006a). Hele området<br />
ligger samtidig inden for Kalundborg Vildtreservat.<br />
Inderst i fjorden er der oprettet en fredningszone omkring kølevandsudløbet<br />
fra Asnæsværket til beskyttelse mod fiskeri. Fredningszonen<br />
har en radius på 500 m fra udløbet (Kærsgaard, 2007). Fredningszonen<br />
er oprettet for at undgå overfiskeri ved kølevandsudløbet, hvor der<br />
specielt om vinteren står relativt mange ørreder og formentlig også<br />
andre fiskearter som f.eks. multe.<br />
9.2.1.3 § 3 Naturbeskyttelse<br />
I projektområdet og umiddelbart uden for er der naturtyper udpeget og<br />
beskyttet efter § 3 i Naturbeskyttelsesloven. Inden for projektområdet<br />
er en kunstig sø beliggende ved stranden, et strandoverdrev og en<br />
mindre del af et strandoverdrev, der fortsætter vestpå langs kysten<br />
uden for projektområdet. Desuden er der en række små søer beliggende<br />
syd for projektområdet, der er beskyttet iht. Naturbeskyttelseslovens<br />
§ 3 (Figur 9.2). De enkelte beskyttede naturtyper vil blive beskrevet<br />
og vurderet i de følgende afsnit.<br />
Ved realiseringen af Ny Vesthavn vil den kunstige sø ved stranden, en<br />
mindre del af strandoverdrevet mod vest, strandoverdrevet mod øst,<br />
kystskrænten og agerjorden inden for projektområdet forsvinde.<br />
115
Figur 9.2: § 3 Naturbeskyttede områder ved Ny Vesthavn.<br />
9.2.2 Miljøpåvirkninger<br />
De beskyttede Natura 2000 områder ligger alle uden for projektområdet<br />
og i så relativt stor geografisk afstand (H195 > 4,7 km, H135 > 7,5<br />
km og H138 > 11 km), at terrestrisk fauna, flora, naturtyper og fugle i<br />
beskyttelsesområderne vurderes ikke at blive påvirket af projektet i<br />
anlægs- eller driftsfasen.<br />
Kalundborg Vildtreservat, der er oprettet af hensyn til rastende vandfugle<br />
kan blive påvirket i anlægsfasen af Ny Vesthavn. Støj og støv<br />
fra anlægsarbejdet i anlægsfasen kan påvirke fugles adfærd og ophold<br />
i vandarealer ud for projektområdet. Vandets sigtbarhed kan i anlægsperioden<br />
periodevis være nedsat på grund af ophvirvlet sediment eller<br />
materiale fra anlægsarbejdet. F.eks. vil dykkende ænder og fugle, der<br />
dykker efter føde <strong>med</strong> syn, have sværere ved at finde føde i umiddelbar<br />
nærhed til projektområdet og vil derfor søge til andre nærtliggende<br />
fourageringspladser. De fleste fugle vurderes dog ikke at blive påvirket,<br />
idet de opholder sig i det indre havneareal, ved Gisseløre og i<br />
Houget. Påvirkningen vurderes som midlertidig (1-5 år) og vurderes<br />
som mindre.<br />
Efter udbygning af projektets fase 1 flyttes færgedriften ud af havnen,<br />
hvorved der vil være en positiv miljøpåvirkning på rastende vandfugle,<br />
idet færgefarten ikke fremover vil forstyrre rastende og ynglende<br />
fugle i det nuværende havneområde og inden for Vildtreservatet. Påvirkningen<br />
vil være permanent, sandsynligheden vil være høj for, at<br />
det sker og vurderes at være en moderat positiv påvirkning.<br />
116
Ved anlæg af Ny Vesthavn vil der være en signifikant og permanent<br />
påvirkning af § 3 naturbeskyttelsen inden for projektområdet. Følgende<br />
§ 3 områder vil forsvinde: Den kunstige sø ved stranden, strandeng<br />
i den østlige del af projektområdet, og en mindre del af strandengen i<br />
den vestlige del af projektområdet. Ifølge lovgivning vil nedlæggelse<br />
af § 3 naturbeskyttede områder kræve dispensation efter naturbeskyttelsesloven.<br />
I de efterfølgende afsnit er en detaljeret gennemgang af<br />
flora og fauna i de enkelte § 3 områder.<br />
9.3 FLORA<br />
Dette afsnit beskriver resultaterne fra de botaniske registreringer i området<br />
og en vurdering af påvirkninger på floraen som følge af anlæg<br />
og drift af Ny Vesthavn.<br />
Undersøgelsesområdet omfatter de dele af projektområdet, der ikke er<br />
i omdrift eller braklagt (ca. 4,5 ha) samt en 100 m forlængelse vest for<br />
projektområdet (skovbevokset kystskrænt samt § 3 strandoverdrev) og<br />
fire søer umiddelbart syd for projektområdet (beliggende på dyrket<br />
mark mellem Asnæs Skovvej og kysten/projektområdet). Figur 9.3 og<br />
Tabel 9.1 beskriver de undersøgte lokaliteter.<br />
Figur 9.3: Undersøgelseslokaliteter.<br />
117
Lokalitetsnummer<br />
(NIRAS)<br />
Type Areal<br />
Strandoverdrev 1 § 3 Strandoverdrev Strandoverdrevets samlede areal er<br />
5,6 ha, heraf 1,0 ha inden for projektområdet.<br />
1.25 ha undersøgt<br />
Strandoverdrev 2 § 3 Strandoverdrev 1,1 ha. (hele området inden for projektområdet)<br />
Strand Strand/strandoverdrev Ca. 0,9 ha (750 m lang strækning<br />
– ikke § 3 beskyttet mellem strandoverdrev 1 og strandoverdrev<br />
2)<br />
Sø 1 § 3 Sø Vandflade ca. 2500 m 2<br />
Sø 2 § 3 Sø Vandflade ca. 150 m 2<br />
Sø 4 § 3 Sø Vandflade ca. 300 m 2<br />
Sø 5 § 3 Sø Vandflade ca. 100 m 2<br />
Sø 6 § 3 Sø Vandflade ca. 150 m 2<br />
Kystskrænt Kystskrænt m skov Ca.1 ha (1250 m lang, heraf 1150 m<br />
og krat – ikke § 3 beskyttet<br />
i projektområdet)<br />
Stendige Beskyttet stendige 350 m langt (strækningen nord for<br />
<strong>med</strong> vegetation Asnæs Skovvej), heraf 200 m inden<br />
for projektområdet<br />
Tabel 9.1: Undersøgelseslokaliteter<br />
Kalundborg Kommune fremsendte inden feltarbejdet en liste over arter,<br />
hvis eventuelle tilstedeværelse skulle registreres (Bilag II /IV/V<br />
arter). På forhånd var det planlagt at lave transekter og/eller ”NOVA-<br />
NA cirkler”, men pga. områdets karakter <strong>med</strong> primært lange, meget<br />
smalle lokaliteter, blev der i stedet foretaget en fuldstændig gennemgang<br />
af hele området <strong>med</strong> det formål at registrere alle tilstedeværende<br />
arter. Arternes hyppighed blev vurderet på en skala fra 1-3 (1: 1-få individer;<br />
2: almindelig, 3: dominerende i dele af eller i hele lokaliteten).<br />
Feltobservationerne er suppleret <strong>med</strong> data fra Kalundborg Kommune<br />
(Jannerup, 2007a) og Miljøcenter Roskilde (Leth, 2007) samt fra enkeltpersoner<br />
<strong>med</strong> kendskab til området.<br />
Feltarbejdet blev udført af et team på tre biologer den 25.-26. juni<br />
2007.<br />
9.3.1 Eksisterende forhold<br />
Hele projektområdet ligger inden for strandbeskyttelseszonen. Strandoverdrev<br />
1 og strandoverdrev 2 samt de fem undersøgte søer er alle<br />
beskyttet efter § 3 i Naturbeskyttelsesloven. Der er ingen Natura<br />
2000-udpegninger i området.<br />
118
Bilag 3 giver en beskrivelse af de enkelte undersøgte lokaliteter <strong>med</strong><br />
artslister, der rummer alle de registrerede planter og deres relative<br />
hyppighed. Der er ikke fundet arter, som er <strong>med</strong>taget på Bilag II, IV<br />
eller V i Habitatdirektivet (EF 1992a,b,c), rød- eller gul-listede arter<br />
(Stoltze og Pihl 1998a,b) eller arter, der er fredet i Danmark (SNS<br />
1995). Artslister modtaget fra Kalundborg Kommune (Jannerup,<br />
2007a) og Miljøcenter Roskilde (Leth, 2007).<br />
Umiddelbart øst for strandoverdrev 2 er der på den lave kystskrænt<br />
registreret en forekomst af den gullistede almindelig skælrod, Lathraea<br />
squamaria (Guldager, 2007). Dette område indgår ikke i projektområdet.<br />
Det kan ikke udelukkes, at skælrod også findes i projektområdet.<br />
Planten er en underjordisk parasit, som kun har overjordiske dele<br />
i blomstringsperioden i april-maj, og som derfor ikke var synlig på<br />
undersøgelsestidspunktet.<br />
Herunder en kort gennemgang af de undersøgte lokaliteter. Artslister<br />
for lokaliteterne findes i Bilag 3.<br />
9.3.1.1 Strandoverdrev 1<br />
§ 3 Strandoverdrev, som rummer en § 3 sø (særskilt lokalitet, Sø 1, se<br />
denne). Strandoverdrevet strækker sig i en ca. 1.500 m lang smal<br />
bræmme langs kysten. I forbindelse <strong>med</strong> denne <strong>VVM</strong>-undersøgelse er<br />
kun en mindre del af lokaliteten undersøgt, da størstedelen ikke berøres<br />
af projektet. Hele området er ca. 5,5 ha. Det undersøgte område<br />
dækker 1,25 ha i den østligste del af lokaliteten, heraf er 1,0 ha inden<br />
for projektområdet. Området kan opdeles i 5 zoner: A: Stranden; B:<br />
Tørre overdrev oven for lav strandvold; C: Fugtigt område omkring<br />
kunstigt anlagt sø (Sø 1); D: En ø i søen, samt E: Den østligste del af<br />
området, som er helt domineret af slåen. Det planlagte projekt vil<br />
<strong>med</strong>føre, at ca. 20 % af lokaliteten omdannes til havneområde (Fase<br />
I).<br />
9.3.1.2 Strandoverdrev 2<br />
§ 3 Strandoverdrev på ca. 1,1 ha. Hele lokaliteten ligger inden for<br />
projektområdet. Området kan opdeles i fire delområder: A: Strandområdet<br />
uden for strandvolden, B: Det egentlige overdrev; C: Området<br />
ind mod kystskrænten, som er helt tilgroet <strong>med</strong> slåen, D: Området der<br />
er slået og formodentlig anvendes til parkeringsplads/rekreative formål.<br />
Det planlagte projekt vil <strong>med</strong>føre, at hele lokaliteten omdannes<br />
til havneområde (Fase II).<br />
9.3.1.3 Strand 1<br />
Området er den 750 m lange smalle strand, der afgrænses af kysten på<br />
nordsiden, kystskrænten på sydsiden, strandoverdrev 1 på vestsiden og<br />
119
strandoverdrev 2 på østsiden. Stenet sandstrand, præget af mange store<br />
sten. Visse steder vokser træerne på kystskrænten helt ned til selve<br />
stranden. Ret artsfattigt område. Det planlagte projekt vil <strong>med</strong>føre, at<br />
hele lokaliteten omdannes til havneområde (Fase 1-II).<br />
9.3.1.4 Sø 1<br />
§ 3 sø. Søen er oval og har en oval ø i midten. Søen er anlagt af Lerchenborg<br />
pga. jagtinteresser. Søoverfladen har et areal på ca. 2.500<br />
m 2 , øen er ca. 1.500 m 2 . Den maksimale vanddybde pt. er 70 cm. Søen<br />
er påvirket af saltvand. Ved høj vandstand i fjorden oversvømmes<br />
søen <strong>med</strong> saltvand. I juni måned 2007 blev der udtaget vandprøver til<br />
kemisk analyse samt målt på temperatur, ilt. pH, salinitet og ledningsevne.<br />
Søen er næringsrig og har meget dårlige iltforhold. Analyseresultaterne<br />
fremgår af Bilag 4. Der vokser dunhammer i søen (bredbladet<br />
dunhammer). Stort set alle var døde, men nogle få individer var<br />
begyndt at sætte nye skud. Området er for nylig blevet oversvømmet<br />
af havvand. Meget få vandplanter blev observeret. Flere arter af kogleaks<br />
voksede langs bredden.<br />
Se også floralisten fra Strandoverdrev 1, som inkluderer de sønære arter<br />
samt arterne på øen i midten. Vestsjællands Amt har tidligere registreret<br />
alm. vandranunkel og stiv star, men de blev ikke genfundet.<br />
Det planlagte projekt vil <strong>med</strong>føre, at hele lokaliteten omdannes til<br />
havneområde (Fase I).<br />
9.3.1.5 Sø 2<br />
§ 3 vandhul. Omgivet af bræmme af tæt krat af slåen og hvidtjørn.<br />
Vandfladen lysåben, dækket af liden andemad. Vandflade ca. 150m 2 .<br />
Vandhullet ligger i dyrket mark 90 m syd for projektområdet (fase 1)<br />
og bliver ikke direkte berørt.<br />
9.3.1.6 Sø 3<br />
Denne sø ligger længere væk fra projektområdet og er ikke omfattet af<br />
de botaniske undersøgelser i denne rapport og derfor ikke beskrevet.<br />
9.3.1.7 Sø 4<br />
§ 3 vandhul. Omgivet af krat af slåen og gråpil på tre sider (N-Ø-S),<br />
åben træløs vegetation mod Vest. Vandfladen er lysåben. Vandhullet<br />
ligger i vildtremise, omgivet af dyrket mark. Vandfladen er ca. 300<br />
m 2 . Vestsjællands Amt har tidligere (i 1990) registreret grenet pindsvineknop,<br />
vandpileurt, vejbred-skeblad, stiv star, kors-andemad. Ingen<br />
af disse arter blev observeret ved denne besigtigelse. Vandhullet<br />
ligger 190 m syd for projektområdet (fase 1) og bliver ikke direkte berørt.<br />
120
9.3.1.8 Sø 5<br />
§ 3 vandhul, helt skygget af Gråpil. Overfladen ca. 100 m 2 . Ingen<br />
akvatisk vegetation. Omgivet af 2-3 m bræmme af stor nælde. Vestsjællands<br />
Amt har tidligere registreret bredbladet dunhammer (i<br />
1990). Vandhullet ligger i dyrket mark, 130 m syd for projektområdet<br />
(fase II) og bliver ikke direkte berørt.<br />
9.3.1.9 Sø 6<br />
§ 3 vandhul. Vandhullet omgivet af tæt vegetation af hvidtjørn, hyld,<br />
båndpil og slåen. Vandflade er på ca. 100-150 m 2 , 70-80 % skygget.<br />
Vandhullet ligger i vildtremise i dyrket mark. Vestsjællands Amt har<br />
tidligere registreret bredbladet dunhammer (i 1990). Vandhullet ligger<br />
ca. 60 m syd for projektområdet (fase II) og bliver ikke direkte berørt.<br />
9.3.1.10 Stendige<br />
Beskyttet stendige <strong>med</strong> tæt busk-bevoksning, især slåen (ca. 4 m. bred<br />
bevoksning) langs markvej. Buskvegetationen er beskrevet i planteliste<br />
(Bilag 3) og findes primært på selve diget, mens urtevegetationen<br />
findes langs siderne. Diget er 450 m langt (den del, der ligger mellem<br />
Asnæs Skovvej og kysten), heraf 300 m inden for projektområdet.<br />
Den del, der ligger i projektområdet, forsvinder ved projektets gennemførelse<br />
(i fase II), jf. afsnit 7.3.<br />
9.3.1.11 Kystskrænt<br />
Smal strimmel skov og krat på kystskrænt. Almindelig hvidtjørn er ret<br />
dominerende på lange strækninger. Mange, meget gamle (flere hundrede<br />
år), ege og bøge. Der er en del væltede, gamle træer. Naturskovspræget.<br />
Kystskrænten <strong>med</strong> skoven er 1.250 meter lang, heraf 1.150 m<br />
i projektområdet. Bredden af skovbæltet varierer fra ca. 5-50 m. I<br />
skoven findes brudstykker af stendiger, der ikke er registrerede som<br />
beskyttede på det tidligere Vestsjællands Amts hjemmeside og heller<br />
ikke indtegnede på Geodætisk Instituts 4-cm kort.<br />
9.3.2 Miljøpåvirkninger i anlægsfasen<br />
Miljøpåvirkningerne i forhold til de botaniske forhold vil primært relatere<br />
sig til anlægsfase I og fase II, der vil resultere i, at projektområdet<br />
konverteres til anden anvendelse, og alle beskyttede lokaliteter og<br />
den tilknyttede flora inden for projektområdet vil forsvinde.<br />
Der er ikke fundet arter, som er <strong>med</strong>taget på Bilag II, IV eller V i Habitatdirektivet<br />
(EF 1992a,b,c), rød- eller gul-listede arter (Stoltze og<br />
Pihl 1998a,b) eller arter, der er fredet i Danmark (Skov- og Naturstyrelsen,<br />
1995) inden for projektområdet. Generelt er floraen præget af<br />
almindelige og vidt udbredte arter.<br />
121
Det mest særprægede i området er skoven på kystskrænten, dels fordi<br />
den rummer gamle træer og har naturskovspræg, dels fordi den visse<br />
steder vokser helt ned til strandkanten og på korte strækninger giver<br />
kysten et oprindeligt udseende. Det er således de strukturelle og landskabelige<br />
værdier snarere end de rent biologiske og botaniske, som<br />
går tabt ved gennemførelsen af det foreslåede projekt. Det skal dog<br />
fremhæves, at gennemførelsen af projektet vil <strong>med</strong>føre, at en § 3 sø<br />
helt forsvinder. Det samme gør et mindre § 3 strandoverdrev og en<br />
mindre del af et større § 3 strandoverdrev samt 300 m beskyttet stendige.<br />
Forstyrrelsen for floraen og naturtyperne inden for projektområdet er<br />
høj, men da der i umiddelbar nærhed af projektområdet findes en række<br />
vandhuller samt et større § 3 strandoverdrev <strong>med</strong> lignende artssammensætninger,<br />
vurderes den samlede forstyrrelse som middel. Det<br />
er primært lokale, rekreative interesser, der berøres (da der ikke findes<br />
særligt beskyttede arter i området). Der er stor sandsynlighed (100 %)<br />
for, at påvirkningen indtræffer, hvis projektet gennemføres, og påvirkningen<br />
er permanent. Det betyder samlet set, at der er tale om en<br />
moderat negativ påvirkning af floraen og naturtyperne inden for projektområdet.<br />
Påvirkningen vil ikke have betydning for de enkelte plantearters overlevelse<br />
og generelle udbredelse. Der er udelukkende registreret almindeligt<br />
forekommende arter, som fortsat vil være talrige på Asnæshalvøen<br />
efter anlæg af Ny Vesthavn. Påvirkningen på de enkelte plantearters<br />
overlevelse og generel udbredelse vurderes derfor til ubetydelig.<br />
Uden for projektområdet kan der i anlægsfasen være påvirkning i form<br />
af støvnedfald på de nærtliggende vandhuller. Forstyrrelsen vurderes<br />
som lav, udelukkende af lokal interesse, <strong>med</strong> middel sandsynlighed<br />
for, at den indtræffer. Påvirkningen vil være kortvarig, og samlet set<br />
vurderes den som ubetydelig.<br />
9.3.3 Miljøpåvirkninger i driftsfasen<br />
Når fase I og fase II er gennemført, og havnen er udbygget, forventes<br />
der ikke at være yderligere påvirkninger af områdets botaniske værdier.<br />
9.3.4 Kumulative effekter<br />
Der forventes ikke at være kumulative effekter i forhold til påvirkning<br />
af floraen.<br />
122
9.3.5 Afværgeforanstaltninger<br />
Projektet betyder en konvertering af naturtyperne inden for projektområdet<br />
i anlægsfaserne. Der kan derfor ikke foretages afværgeforanstaltninger<br />
inden for projektområdet.<br />
Områdets mest karakteristiske og værdifulde element er den gamle<br />
skov på kystskrænten, der ikke er beskyttet. En sådan kan ikke genetableres<br />
komplet.<br />
Det skal bemærkes, at der langs adgangsvejens sydlige kant vil blive<br />
etableret et 20 m bredt beplantningsbælte. Beplantningsbæltet vil ikke<br />
umiddelbart erstatte kystskræntens bevoksning, men vil kunne fungere<br />
som biologisk korridor for spredning af plantearter.<br />
Der foreslås ikke yderligere afværgeforanstaltninger i forhold til vegetationen<br />
i området.<br />
9.3.6 Tilbageværende påvirkninger efter afværge<br />
Der vil ikke kunne afværges for den direkte påvirkning af flora og naturtyper<br />
inden for projektområdet. Miljøpåvirkningerne vil derfor være<br />
de samme før og efter implementering af afværgeforanstaltninger.<br />
Det betyder, at der vil være tale om en moderat negativ påvirkning af<br />
floraen og naturtyperne inden for projektområdet. Påvirkningen på de<br />
enkelte plantearters overlevelse og generel udbredelse vurderes til<br />
ubetydelig.<br />
9.4 FAUNA<br />
Feltundersøgelsesprogrammet af faunaen i området ved Ny Vesthavn<br />
blev tilrettelagt på basis af indkomne forslag i forbindelse <strong>med</strong> stjernehøring<br />
af myndigheder og den offentlige høring i foråret 2007. Programmet<br />
blev forud for undersøgelserne godkendt af Kalundborg<br />
Kommune.<br />
Feltundersøgelserne har fokuset primært på forekomst af bilag II, IV<br />
og rødlistede arter, herunder flagermus, padder, biller, vandhulsinsekter,<br />
eremit og vindelsnegle. Undersøgelserne er gennemført i perioden<br />
april til august 2007. Afgrænsningen af undersøgelsesområdet samt<br />
nummerering af nærmere områder fremgår af figur 9.3.<br />
9.4.1 Eksisterende forhold<br />
Der er gennemført undersøgelser rettet mod padder, krybdyr, flagermus,<br />
biller, vandhulsinsekter og vindelsnegle. Registreringerne indenfor<br />
undersøgelsesområdet er resumeret i det følgende. Der henvises i<br />
123
øvrigt til baggrundsrapporterne for feltarbejdet i Bilag 5 (Briggs et al.<br />
2007), Bilag 6 (Jannerup 2007c) og Bilag 7 (Pedersen 2007).<br />
9.4.1.1 Padder<br />
Seks vandhuller/småsøer i området er undersøgt. Undersøgelserne har<br />
været rettet mod følgende paddearter, som på forhånd kunne forventes<br />
at forekomme i området: Spidssnudet frø, grønbroget tudse, strandtudse,<br />
klokkefrø og stor vandsalamander. Forekomst af øvrige almindelige<br />
arter (lille vandsalamander, butsnudet frø og skrubtudse) er gennemført<br />
i det omfang, det har været muligt.<br />
Ved undersøgelserne er konstateret tilstedeværelse i undersøgelsesområdet<br />
af stor vandsalamander, lille vandsalamander og skrubtudse.<br />
Stor vandsalamander er opført på Habitatdirektivets bilag II og IV. De<br />
to øvrige observerede padder er fredet iht. dansk lovgivning.<br />
9.4.1.2 Krybdyr<br />
Områdets relevante strukturer (jorddiger, strandvolde <strong>med</strong> videre) er<br />
undersøgt for forekomst af krybdyr. Undersøgelserne er gennemført i<br />
forbindelse <strong>med</strong> flere besigtigelser i perioden april-juli.<br />
Der er konstateret følgende krybdyr inden for undersøgelsesområdet:<br />
skovfirben, markfirben og snog. Skovfirben og markfirben blev observeret<br />
inden for projektområdet, mens snog blev observeret uden for<br />
projektområdet.<br />
Markfirben er opført på Habitat Direktivets bilag IV. Skovfirben og<br />
snog er fredet iht. dansk lovgivning.<br />
124
Figur 9.4: Forekomst af padder og krybdyr inden for undersøgelsesområdet.<br />
9.4.1.3 Flagermus<br />
Flagermus er eftersøgt i undersøgelsesområde ved to natbesigtigelser i<br />
juni måned.<br />
Der er registreret forekomst af vandflagermus, sydflagermus og<br />
dværgflagermus.<br />
Det konkluderes, at de åbne landbrugsarealer <strong>med</strong> spredte vandhuller<br />
og remissebeplantning i den sydlige del af undersøgelsesområdet ikke<br />
har væsentlig betydning som levested for flagermusene. Træerne langs<br />
den nordvendte kystlinie kan derimod rumme potentielle yngle- og rastesteder<br />
for flagermus.<br />
Uden for undersøgelsesområdet, vurderes de varierende beplantninger<br />
i Forskoven og omkring Lerchenborg Gods at være gode levesteder<br />
for flagermus. Bræmmen af træer langs kysten gennem projektområdet<br />
kan fungere som fouragerings-, yngle- og rasteområde. Derudover<br />
fungerer træbræmmen som en vigtig ledelinie mellem de gode biotoper<br />
i Forskoven og omkring Lerchenborg Gods. Tilsvarende ledelinie<br />
mellem disse to områder findes ikke via levende hegn syd for<br />
projektområdet.<br />
Samtlige flagermusarter, som forekommer i Danmark, er opført på<br />
Habitatdirektivets bilag IV.<br />
125
9.4.1.4 Vandhulsinsekter<br />
Vandhulsinsekter er eftersøgt i seks søer inden for undersøgelsesområdet.<br />
Undersøgelserne er gennemført under optimale forhold i<br />
starten af juni måned 2007 (Bilag 5).<br />
Undersøgelserne har primært været rettet mod at eftersøge sjældne og<br />
internationalt beskyttede insekter i vandhullerne. Særlig fokus var rettet<br />
mod de specifikke arter af vandbiller og gulds<strong>med</strong>e, der er omfattet<br />
af Habitatdirektivets bilag IV (bred vandkalv, lys skivevandkalv, grøn<br />
mosaikgulds<strong>med</strong>, stor kærgulds<strong>med</strong> og grøn køllegulds<strong>med</strong>). Derudover<br />
er eftersøgt rødlistede insektarter. Observationer af øvrige vandinsekter<br />
er kun <strong>med</strong>taget, hvor det skønnes relevant.<br />
Der blev ikke fundet insektarter omfattet af Habitatdirektivets bilag IV<br />
eller rødlistede arter uden for kategorien LC (ikke truet) i vandhullerne<br />
inden for og uden for projektområdet.<br />
Der blev konstateret en relativt høj artsdiversitet i den kunstig anlagte<br />
Sø 1, som ligger på strandengen i den vestlige del af projektområde. I<br />
denne sø blev konstateret 16 arter i gulds<strong>med</strong>eordnen (Odonata) og 14<br />
arter i vandbillefamilien (Dysticidae). Vandkalvene Hygrotus parallelogrammus<br />
og Hydroporus incognitus samt gulvinget hedelibel (Sympetrum<br />
flaveolum) er inden for undersøgelsesområdet kun observeret i<br />
Sø 1. Specielt Hygrotus paralellogramus er typisk for vandhuller <strong>med</strong><br />
en vis kystpåvirkning, som tilfældet er i Sø 1. Ud over vandbiller og<br />
gulds<strong>med</strong>e blev der i Sø 1 observeret stavtæge (Ranatra linearis) og<br />
dværgrygsvømmer (Plea minutissima). Begge disse tægearter er under<br />
spredning i Danmark.<br />
Blandt de øvrige undersøgte søer blev en lignende diversitet fundet i<br />
Sø 4, dog uden de specifikke arter, som er nævnt ovenfor.<br />
9.4.1.5 Eremit (Osmoderma eremita),<br />
Den fredede bille eremitten (Osmoderma eremita) blev omkring 1850<br />
fundet på lokaliteten ”Lerchenborg Dyrehave” på Asnæs og menes ikke<br />
siden at være observeret i området. Men da arten andre steder i landet<br />
er genfundet på lokaliteter, hvor den ikke har været set i omkring<br />
100 år, ville der være en teoretisk mulighed for, at den kunne forefindes<br />
i projektområdet.<br />
For at eftersøge eventuel forekomst af arten blev de gamle træer på<br />
kystskrænten i projektområdet undersøgt i august 2007 (Briggs m.fl.,<br />
2007). Billen yngler i gamle hule træer. Undersøgelsen var rettet mod<br />
egnede træer for eremitten. I alt blev omkring 90 gamle træer undersøgt,<br />
især eg og bøg. Der blev ikke fundet tegn på eremit-forekomst.<br />
126
Enkelte egnede hultræer vest for undersøgelsesområdet blev også gennemgået.<br />
Heller ikke her fandtes arten.<br />
Konklusionen på undersøgelsen er, at det er usandsynligt, at der i undersøgelsesområdet<br />
findes en bestand af eremit.<br />
9.4.1.6 Vindelsnegle<br />
Skæv vindelsnegl er tidligere blevet observeret på Asnæshalvøen. Kalundborg<br />
Kommune foretog en undersøgelse i slutning af april 2007<br />
for forekomst af skæv vindelsnegl i projektområdet.<br />
Undersøgelsen omfattede vegetationen på stranden, strandengene og<br />
vegetation nær Sø 1. Forekomst af vindelsnegle blev især undersøgt<br />
på gamle plantestængler, der rystedes og bankedes over hvid fotobakke.<br />
Der blev ikke fundet eller konstateret forekomst af vindelsnegle i undersøgelsesområdet<br />
(Jannerup, 2007c). Konklusionen på undersøgelsen<br />
er, at det er usandsynligt, at der i undersøgelsesområdet findes en<br />
bestand af vindelsnegle.<br />
9.4.2 Miljøpåvirkninger i anlægsfasen<br />
Miljøpåvirkningerne i forhold til padder, krybdyr, flagermus og vandhulsinsekter<br />
vil primært relatere sig til anlægsfase I og fase II, der vil<br />
resultere i, at projektområdet konverteres til anden anvendelse. Faunalokaliteterne<br />
inden for projektområdet vil derfor forsvinde.<br />
I det følgende opsummeres påvirkningerne af projektet for padder,<br />
krybdyr, flagermus og vandhulsinsekter.<br />
9.4.2.1 Padder<br />
Langs kanten af projektområdet er der observeret voksne individer af<br />
skrubtudse. Skrubtudse blev også observeret uden for projektområdet<br />
og vurderes derfor at være generelt tilstede i området. Skrubtudsen er<br />
almindelig i det meste af Danmark. Den yngler mest i søer eller større<br />
vandhuller, hvor der er fisk. Skrubtudsen kan vandre flere kilometer<br />
fra vandhullet, hvor den yngler. Skrubtudsen er gået mindre tilbage<br />
end andre paddearter i Danmark de seneste år.<br />
Graden af den direkte påvirkning på skrubtudsepopulationer i området<br />
omkring Ny Vesthavn vurderes i værste fald at være middel. Skrubtudser<br />
er vigtige på nationalt plan. Der vil være en høj sandsynlighed<br />
(> 75 %) for påvirkning på enkelte individer og en lav sandsynlighed<br />
(< 25 %) for påvirkning på den overordnede beskyttelse af arten i<br />
Danmark. Påvirkningen lokalt vil være permanent. Påvirkningsgraden<br />
vil derfor være mindre på enkelte individer af skrubtudse lokalt og<br />
127
ubetydelig for arten som helhed. Der anbefales ikke specifikke afværgeforanstaltninger<br />
for arten.<br />
Uden for projektområdet i Sø 4 på marken ca. 100 m syd for anlægsområdet<br />
er der observeret en større yngleforekomst af stor vandsalamander.<br />
Stor vandsalamander kan årligt vandre flere hundrede meter<br />
mellem ynglestedet og levesteder på land. I det aktuelle terræn forventes<br />
de vigtigste terrestriske levesteder for stor vandsalamander at findes<br />
i bevoksningerne omkring ynglestedet. Det kan ikke afvises, at<br />
den nordvendte kystskrænt inden for projektområdet i perioder ligesom<br />
andre egnede biotoper i området kan tiltrække stor vandsalamander<br />
f.eks. i forbindelse <strong>med</strong> overvintring. Da arten ikke er observeret i<br />
Sø 1 på strandengen, anses det for mindre sandsynligt, at den forekommer<br />
i stort tal på kystskrænten. Stor vandsalamander er almindelig<br />
i hele landet. Den er gået tilbage i antal som de øvrige paddearter i<br />
Danmark. Stor vandsalamander er primært gået tilbage på grund af<br />
forurening af vandhuller gennem for mange næringsstoffer, som derfor<br />
<strong>med</strong>fører, at vandhullerne gror til, samt på grund af udsætning af<br />
fisk og ænder i vandhuller.<br />
Da projektet ikke <strong>med</strong>fører indgreb i naturen lige omkring det isolerede<br />
ynglested for stor vandsalamander (Sø 4), vurderes det, at graden<br />
af direkte forstyrrelse er lav. Den forventede effekt på stor vandsalamander<br />
er vigtig i forhold til internationale interesser (Habitatdirektivet).<br />
Virkningen forventes at være permanent. Der vil være<br />
en lille sandsynlighed (< 25 %) for, at projektet vil påvirke salamanderbestanden,<br />
som yngler i Sø 4. Det konkluderes derfor, at stor<br />
vandsalamander kan påvirkes negativt i mindre grad af projektet. Det<br />
er ikke sandsynligt, at afværgeforanstaltninger vil være nødvendige.<br />
En beplantning langs adgangsvejen som angivet nedenfor, vil dog<br />
sandsynligvis have en positiv effekt på overvintrende individer af stor<br />
vandsalamander fra Sø 4.<br />
Tilsvarende påvirkninger forventes på lille vandsalamander. Denne art<br />
er imidlertid ikke omfattet af fredning under Habitatdirektivet, men<br />
udelukkende i forhold til nationale interesser (artsfredning).<br />
9.4.2.2 Krybdyr<br />
I alt seks voksne individer af markfirben er observeret under feltundersøgelserne<br />
i sommeren 2007 langs kysten, fire individer er registreret<br />
inden for projektområdet. Markfirben findes over hele landet, mest<br />
almindelig ved kysterne. Den lever typisk i åbne områder <strong>med</strong> løs,<br />
gerne sandet jord, hvor den ofte træffes i små kolonier på mindst 4-6<br />
dyr og op til 40 dyr. Markfirbenet er gået betydeligt tilbage i Danmark<br />
de sidste 100 år. Markfirbenet betragtes ikke som truet.<br />
128
Ved anlæg af Ny Vesthavn vil der blive en direkte grad af forstyrrelse<br />
på lokale individer af markfirben inden for projektområdet. Påvirkningen<br />
på arten som helhed vil være lav. Markfirben er vigtige i forhold<br />
til internationale interesser (Habitatdirektivet) og nationale interesser<br />
(artsfredning). Virkningen inden for projektområdet vil være<br />
permanent. Der vil være en høj sandsynlighed (> 75 %) for, at projektet<br />
vil påvirke enkelte individer af markfirben i området. Det er sandsynligt,<br />
at en ny beplantning langs adgangsvejen kan fungere som<br />
spredningskorridor mellem kolonier af markfirben i området og måske<br />
også fungere som levested for markfirben. Effekten på lokale kolonier<br />
af markfirben vurderes til at være moderat, påvirkningen på arten som<br />
helhed vurderes som mindre.<br />
Som afværgeforanstaltning anbefales anlæggelse af beplantning langs<br />
adgangsvejen.<br />
Tilsvarende påvirkninger forventes på skovfirben - også kaldet almindeligt<br />
firben. Skovfirben findes overalt i Danmark og i næsten alle<br />
slags naturtyper. Denne art er imidlertid ikke omfattet af fredning under<br />
Habitatdirektivet, men udelukkende i forhold til nationale interesser<br />
(artsfredning).<br />
Snog blev ikke observeret inden for projektområdet, men under feltarbejdet<br />
blev der registreret en voksen snog syd for projektområdet ved<br />
Sø 4. Snogen findes i stort set hele Danmark. Gennem de sidste hundrede<br />
år er den gået meget tilbage. Det skyldes, at der er blevet meget<br />
færre frøer og tudser, som er dens vigtigste bytte. Det vurderes, at projektet<br />
kan have en lav forstyrrelse på enkelte individer af snog, primært<br />
på spredningsmuligheder langs kysten samt muligheden for, at<br />
arten kan udnytte arealet omkring Sø 1. Arten vil dog fortsat kunne<br />
bruge og sprede sig mellem de øvrige søer syd for projektområdet. Det<br />
er sandsynligt, at vegetation langs adgangsvejen kan fungere som<br />
spredningskorridor for snoge i området.<br />
En potentiel påvirkning på snog er vigtig i forhold til nationale interesser<br />
(artsfredning). Virkningen forventes at være permanent. Der vil<br />
være en lille sandsynlighed (< 25 %) for, at projektet vil påvirke snoge<br />
ved Sø 4. Det konkluderes derfor, at effekten på en lokal bestand af<br />
snoge vurderes at være en mindre negativ påvirkning. På arten som<br />
helhed vurderes påvirkningen at være ubetydelig. Som afværgeforanstaltning<br />
anbefales anlagt et beplantningsbælte langs den sydlige side<br />
af adgangsvejen. Der anbefales ikke yderligere afværgeforanstaltninger.<br />
129
9.4.2.3 Flagermus<br />
Vandflagermus, sydflagermus og dværgflagermus er registreret i projektområdet.<br />
De tre flagermusarter er almindelig forekommende i<br />
Danmark. De lever af små insekter såsom myg, stankelben, fluer og<br />
natsværmere. De typiske levesteder for de tre arter varierer. For vandflagermusen<br />
er sommerkvartererne hule træer og i enkelte tilfælde i<br />
bygninger. Vinterkvartererne for vandflagermus er især kalkgruber,<br />
klippespalter og i kældre. Sydflagermusen er tilknyttet bebyggelse, og<br />
huse udgør både sommerkvarterer og vinterkvarterer for arten. Dværgflagermusen<br />
lever i tilknytning til løvskov. Hule træer, gamle spættereder<br />
og bygninger er både sommer- og vinterkvarterer.<br />
Ved anlæg af Ny Vesthavn vil yngle- og rastepladser inden for projektområdet<br />
samt spredningskorridoren langs kystlinien mellem Forskov<br />
og Lerchenborg Gods blive påvirket for de tre flagermusarter.<br />
Det kan potentielt have en middel grad af forstyrrelse lokalt på populationer<br />
af de tre flagermusarter. For arterne som helhed vil påvirkningen<br />
blive lav. Den potentielle effekt på flagermus er vigtig i forhold til<br />
internationale interesser (Habitatdirektivet). Virkningen forventes at<br />
være permanent. Der vurderes potentielt at være en høj sandsynlighed<br />
(> 75 %) for, at projektet kan påvirke flagermusene, som findes inden<br />
for projektområdet i dag. Den samlede påvirkning vurderes som moderat.<br />
Det anbefales derfor, at der overvejes afværgeforanstaltninger.<br />
Den primære afværgeforanstaltning anbefales at være en træbræmme<br />
langs adgangsvejen. Den vil kunne fungere og erstatte den vigtige ledelinie<br />
mellem de gode biotoper i Forskov og omkring Lerchenborg<br />
Gods. Såfremt det er muligt, kan man vælge <strong>med</strong> tiden at lade nogle<br />
træer stå og blive gamle. Det vil <strong>med</strong> tiden kunne skabe nye potentielle<br />
ynglepladser for flagermusene.<br />
9.4.2.4 Vandhulsinsekter<br />
Ved anlæg af Ny Vesthavn nedlægges Sø 1. Som følge heraf vil vandhulsinsekterne<br />
i søen forsvinde.<br />
Der blev ikke fundet sjældne insekter, arter underlagt international beskyttelse<br />
i søen, eller rødlistede arter uden for kategorien LC (ikke<br />
truet). Størsteparten af insektfaunaen i Sø 1 forefindes også i Sø 4. Påvirkningen<br />
anses derfor som lav. Den forventede påvirkning vurderes<br />
til at være væsentlig og lokal for det område, der påvirkes direkte.<br />
Virkningen vil være permanent. Der vil være en høj sandsynlighed (><br />
75 %) for, at projektet vil påvirke de nævnte insektarter. Det vurderes,<br />
at påvirkningsgraden samlet set er mindre.<br />
Ved nedlæggelse af § 3 søer i forbindelse <strong>med</strong> anlægsarbejder er det<br />
som oftest anvendt praksis i Danmark at etablere en erstatningsbiotop.<br />
130
Det vil sige, at man vælger at reetablere et naturareal af tilsvarende<br />
omfang som det, der vil blive nedlagt som følge af et anlægsprojekt.<br />
I dette projekt for Ny Vesthavn skal den kunstigt anlagte Sø 1 nedlægges.<br />
Som erstatning herfor skal der udgraves en ny sø af tilsvarende<br />
størrelse og dybde f.eks. umiddelbart vest for Ny Vesthavn. De endelige<br />
afværgeforanstaltninger vil blive aftalt <strong>med</strong> myndighederne.<br />
9.4.3 Miljøpåvirkninger i driftsfasen<br />
Det vurderes, at der kan være en mindre påvirkning af padder og<br />
krybdyr, som kan blive kørt over af biler og lastbiler, hvis de bevæger<br />
sig ind på havneområdet. Der forventes ikke væsentlige påvirkninger<br />
af faunaen i området under driften af Ny Vesthavn.<br />
9.4.4 Kumulative effekter<br />
Der er ikke kendskab til andre større anlægsprojekter i området. Der er<br />
derfor ikke <strong>med</strong>taget kumulative vurderinger i sammenhæng <strong>med</strong> Ny<br />
Vesthavn projektet.<br />
9.4.5 Afværgeforanstaltninger<br />
Som afværgeforanstaltning for faunaen i området anbefales anlagt et<br />
beplantningsbælte på den sydlige skråning langs adgangsvejen til den<br />
Ny Vesthavn. Beplantningens sammensætning og opbygning vil blive<br />
aftalt <strong>med</strong> myndighederne før anlæg af området. I lokalplanforslaget<br />
(lokalplan 500 for Kalundborg Ny Vesthavn) angives et bælte på 20<br />
m’s bredde. Beplantningen kan bl.a. sammensættes <strong>med</strong> danske<br />
hjemmehørende arter, som også er almindelige på Asnæshalvøen. Det<br />
forventes, at dette beplantningsbælte vil kunne fungere som spredningskorridor<br />
for faunaen i området, og samtidig tilføre området nye<br />
levesteder for nogle af arterne.<br />
Af hensyn til flagermus anbefales det, at der indgår træer i beplantningsbæltet.<br />
En træbræmme vil kunne fungere og erstatte den vigtige<br />
ledelinie mellem biotoperne i Forskov og omkring Lerchenborg Gods.<br />
Såfremt det er muligt, kan man vælge <strong>med</strong> tiden at lade enkelte træer<br />
stå og blive gamle. Det vil <strong>med</strong> tiden kunne skabe nye potentielle ynglepladser<br />
for flagermusene.<br />
Som erstatningsbiotop for nedlæggelse af den kunstigt anlagte § 3 sø<br />
kan man anlægge en ny sø af tilsvarende størrelse umiddelbart vest for<br />
Ny Vesthavn. Der gøres opmærksom på, at anlæg af en ny kunstig sø<br />
vil kræve dispensation fra Miljøcenter Roskilde i forhold til strandbeskyttelseslinjen<br />
samt en gravetilladelse fra Kalundborg Kommune.<br />
Hvis søen anlægges i strandoverdrevet, som er § 3 beskyttet, vil det<br />
også kræve dispensation fra Naturbeskyttelsesloven. De endelige afværgeforanstaltninger<br />
vil blive aftalt <strong>med</strong> myndighederne og fastsat<br />
131
som vilkår i forbindelse <strong>med</strong> Kalundborg Kommunes dispensation til<br />
nedlæggelse af den kunstigt anlagte § 3 sø.<br />
9.4.6 Tilbageværende miljøpåvirkninger efter afværge<br />
Efter implementering af de anbefalede afværgeforanstaltninger, specielt<br />
beplantningsbæltet, vurderes det, at miljøpåvirkningerne på faunaen<br />
vil blive reduceret. Det vurderes, at de tilbageværende effekter efter<br />
afværgeforanstaltninger på padder og krybdyr vil være mindre eller<br />
ubetydelig. Miljøpåvirkningerne på flagermus vil være mindre, og for<br />
vandhulsinsekter vil effekten være ubetydelig.<br />
9.5 FUGLE<br />
Afsnittet beskriver observationer og forekomst af fugle i området i og<br />
omkring Kalundborg Havn og påvirkning heraf i forbindelse <strong>med</strong><br />
etablering af Kalundborg Ny Vesthavn.<br />
De største fugleinteresser i området knytter sig til vandmiljøet og havnen<br />
inkl. Gisseløre, der udgør et vildtreservat. Observationer og tællinger<br />
af fugle er foretaget af Dansk Ornitologisk Forening DOF i lokalområdet<br />
(DOF Vestsjælland, 2007) og registreret i DOF-basen<br />
(DOF, 2007).<br />
9.5.1 Metode<br />
Fugletællinger fra 6 lokaliteter i umiddelbar nærhed af projektarealet<br />
er gennemgået og sammenholdt <strong>med</strong> liste over danske fugle omfattet<br />
af EF-fuglebeskyttelsesdirektivet, og som indgår i det aktuelle udpegningsgrundlag<br />
for fuglebeskyttelsesområder (Skov- og Naturstyrelsen,<br />
2007c). I Figur 9.5 vises de udvalgte observationslokaliteter.<br />
Figur 9.5: Fuglelokaliteter nærmest Ny Vesthavn<br />
132
9.5.2 Eksisterende forhold<br />
Kalundborg Fjord, Asnæs Forskov, Gisseløre og Kalundborg Havn er<br />
lokaliteter <strong>med</strong> de fleste fugleobservationer. På de fire lokaliteter er<br />
der observeret hhv. 48, 56, 51 og 56 fuglearter, jfr. tabel 9.2. Samlet er<br />
der på de 6 lokaliteter observeret 117 forskellige arter, heraf 37 arter,<br />
der samtidigt er anført som arter, der indgår i udpegningsgrundlag for<br />
de 113 danske fuglebeskyttelsesområder.<br />
DOF lokalitet – nr. og navn Antal arter observeret (DOFba-<br />
1. Kalundborg Fjord 48 fuglearter observeret<br />
2. Gisseløre 51 fuglearter observeret<br />
3. Kalundborg Havn 56 fuglearter observeret<br />
4. Lerchenborg Slotspark (0 fuglearter observeret)<br />
5. Birkemose Skov (3 fuglearter observeret)<br />
6. Asnæs Forskov 56 fuglearter observeret<br />
Tabel 9.2: De nærmest beliggende fuglelokaliteter (DOF 2007)<br />
Artslisten i DOFbasen indeholder 2 lokaliteter <strong>med</strong> meget få observationer.<br />
Det skyldes sandsynligvis begrænsede adgangsforhold, samt at<br />
data i DOFbasen ofte hidrører fra almindelige fugleinteresseredes observationer<br />
og dækker derfor ikke alle observationer og forekomster<br />
på lokaliteten. Dvs. almindelige forekommende arter ofte ikke kommer<br />
<strong>med</strong>, fordi ”alle ved jo, at de altid er der”. Der<strong>med</strong> kan der mangle<br />
observationer og data på ganske almindeligt forekommende arter og<br />
bestande.<br />
Som supplement gengives derfor følgende generelle historiske observationer<br />
fra DOF lokalgruppe (DOF Vestsjælland, 2007).<br />
9.5.2.1 Kalundborg Havn og Gisseløre<br />
Overalt i området ses året rundt mange almindelige havfugle: Måger,<br />
skarver, dyk- og svømmeænder mv. I østhavnen ligger en del rastende<br />
dyk- og svømmeænder, og der er permanente forekomster af sølv-,<br />
storm- og hættemåger samt svartbag. I inderhavnen er der store flokke<br />
af kragefugle, undertiden også ravn og duer. I Houget er der altid ænder,<br />
svaner, måger, blishøns og undertiden toppet og stor skallesluger.<br />
9.5.2.2 Kysten vest for Asnæsværket<br />
I området findes ingen ynglende vandfugle, men der findes en del<br />
ynglende spurvefugle i krattet. Krattet fungerer som korridor og som<br />
en del af et grønt mosaikmønster i landskabet. Krattet er også vigtig<br />
biotop for fugle bl.a. fasaner og agerhøns, der findes i landbrugsområdet,<br />
der grænser op til.<br />
133
9.5.2.3 Asnæs Forskov<br />
De tre landskabstyper på Asnæs: Strandenge, agerland og skov <strong>med</strong>fører<br />
et rigt fugleliv. Der er observationer af kystnære havfugle, strandfuglene,<br />
og i de store kratområder i nærheden af Asnæs spidsen er der<br />
en del spurvefugle som f.eks. nattergal. Det åbne land er præget af fasan,<br />
sanglærke og musvåge, mens klinterne nogle steder bebos af digesvaler.<br />
Skovområderne er rige på spurvefugle. Største sjældenhed i<br />
nyere tid er, at Pirolen er hørt både i Forskov og i Vesterskoven. I foråret<br />
observeres mange arter af trækkende spurvefugle og rovfugle. Om<br />
vinteren observeres primært mange havfugle. Som en specialitet findes<br />
ynglende ravn i området ved Lerchenborg Gods og i skovene omkring<br />
godset.<br />
9.5.2.4 Data grundlag<br />
Observationsgrundlaget i DOFbasen er begrænset, men understøtter<br />
de generelle observationer og indtryk oplyst fra DOF’s lokalgruppe,<br />
der hviler på observationer og lokalkendskab gennem en meget lang<br />
periode på mere end 30 år og gennem forskellige årstider. I tabel 9.3<br />
er opført udvalgte observerede arter fra DOFbasen. De udvalgte fuglearter<br />
er de beskyttede fugle omfattet af EF-fugle-beskyttelsesdirektivet,<br />
der indgår i det aktuelle udpegningsgrundlag for de 113 danske<br />
fuglebeskyttelsesområder (Miljøministeriet, 2007c).<br />
Art<br />
134<br />
Fuglelokalitet<br />
nr.<br />
Antal observationer/antal<br />
fugle<br />
i alt<br />
Forekomst:<br />
Rastende, R<br />
Ynglefugl, Y<br />
Trækfugl, T<br />
Alk 1 1 / 1 Tilfældig<br />
Alm. Ryle 1, 6 2 / 2 Tilfældig<br />
Bjergand 1, 2 2 / 19 Tilfældig<br />
Blishøne 1, 2, 6 14 / 1233 Y<br />
Blå Kærhøg 1 1 / 1 Tilfældig<br />
Bramgås 2, 6 2 / 235 T<br />
Edderfugl 1, 2, 3, 6 17 / 12703 R<br />
Fjordterne 2 2 / 14 R, (Y)<br />
Fløjlsand 1, 6 4 / 780 R<br />
Gravand 1, 2, 3 7 / 28 Y, R<br />
Grågås 1 1 / 95 R<br />
Havlit 1 2 / 3 Tilfældig, R<br />
Havterne 2 1 / 1 R, (Y)<br />
Hjejle 6 3 / 1500 R, T<br />
Hvepsevåge 1 1 / 1 T<br />
Hvinand 1, 2, 3 13 / 157 R<br />
Klyde 3 1 / 3 (Y)<br />
Knopsvane 1, 2, 3 18 / 107 Y, R<br />
Krikand 2, 6 2 / 3 Tilfældig
Art<br />
Fuglelokalitet<br />
nr.<br />
Antal observationer/antal<br />
fugle<br />
i alt<br />
Forekomst:<br />
Rastende, R<br />
Ynglefugl, Y<br />
Trækfugl, T<br />
Lomvie 1 2 / 3 Tilfældig<br />
Pibesvane 6 1 / 1 Tilfældig<br />
Rød Glente 6 3 / 3 T, Tilfældig<br />
Rødben 1, 2, 3 9 / 17 (Y)<br />
Rødstrubet 1 2 / 18 R, T<br />
Rørhøg 6 2 / 2 T, Tilfældig<br />
Sangsvane 2 1 / 5 R, T<br />
Skarv 1, 2, 3 13 / 1415 R<br />
Sortand 1, 3 4 / 175 R<br />
Sortspætte 6 1 / 2 Y<br />
Spidsand 2 1 / 1 Tilfældig<br />
Splitterne 1, 2, 6 7 / 70 (Y)<br />
Stor Skalle- 1, 2, 3 5 / 39 R<br />
Strandskade 1, 2, 3 10 / 54 R<br />
Taffeland 1, 3 4 / 183 R<br />
Tejst 1, 3 2 / 6 R<br />
Toppet Skalle- 1, 2, 6 9 / 97 R, (Y)<br />
Troldand 1, 3 8 / 4071 R<br />
Antal arter =<br />
Tabel 9.3: Udvalgte fugleobservationer (DOFbasen, 2007). Forekomst i parentes<br />
(Y) betyder "Muligvis ynglende".<br />
Største observerede bestande er af følgende arter: Edderfugle<br />
(12.703), troldænder (4071), hjejle (1500), skarv (1415) og blishøns<br />
(1233). Edderfugle er rastende og fouragerende, hjejle er rastende og<br />
trækkende, troldand er rastende og fouragerende, skarv er fouragerende,<br />
og blishøns er ynglende og rastende.<br />
På lokaliteten Kalundborg Fjord er observeret store bestande af rastende<br />
edderfugle (7265), skarv (1259), fløjlsænder (768), blishøns<br />
(422), store bestande af sølvmåger, trold- og gråænder, mindre bestand<br />
af sortand (154) og enkelt forekomst af alk (1).<br />
Største bestande nær projektområdet i havnen og ved Gisseløre er:<br />
Troldænder (3771), gråænder (1254), edderfugle (620), duer (600) og<br />
blishøns (543). Desuden rummer havnen store flokke af mågefugle<br />
især sølv-, storm- og hættemåger samt dyk- og svømmeænder, der ofte<br />
trækker ind i havnen for at overvintre.<br />
I området Asnæs Forskov er der observeret store bestande af edderfugle<br />
(4500) og hjejler (1500).<br />
135
Andre observerede og forekommende ynglende eller rastende fugle<br />
<strong>med</strong> særlig bevågenhed i området, dog <strong>med</strong> meget sporadisk forekomst,<br />
er: Fjordterne (14), havterne (1), splitterne (70), klyde (3) og<br />
toppet skallesluger (97). Arterne er observeret på Gisseløre, i havnen<br />
eller på fjorden og kan iflg. DOF (2007) have haft ynglesteder i nærhed<br />
og uden for projektområdet på bl.a. Gisseløre, der dog ikke berøres<br />
af aktiviteterne.<br />
En række af de observerede arter <strong>med</strong> sporadisk forekomst er: Alk (1),<br />
alm. ryle (2), bjergand (19), blå kærhøg (1), havlit (1), krikand (3),<br />
lomvie (3), pibesvane (1), rød glente (3), rørhøg (2), spidsand (1). Disse<br />
enkelte observerede fugle vurderes at være tilfældigt kortvarigt forekommende<br />
og ikke ynglende i eller nær projektområdet.<br />
9.5.2.5 Kalundborg Vildtreservat<br />
Den inderste del af Kalundborg Fjord har i mange år været udpeget til<br />
vildtreservat. Reservatet, der blev oprettet i 1942, består af 409 ha marint<br />
område og 19 ha på land (Figur 9.6). Baggrunden for oprettelse af<br />
vildtreservatet var for at begrænse jagten i et område, hvor der især i<br />
isvintre samledes store mængder af fugle i havnen samt ydersiden af<br />
Gisseløre Tange grundet udledning af varmt vand samt skibstrafik,<br />
som sikrede åbent vand i vintermånederne (Hans Henrik Erhardi,<br />
SNS, personlig kommentar). Oprettelsen skal også ses i lyset af, at der<br />
dengang måtte drives vågejagt, og at der ikke var jagtrestriktioner i<br />
forhold til byzonen. Reservatet har i dag især betydning i kolde vintre,<br />
hvor det holder sig isfrit længe til fordel for rastende og overvintrende<br />
fugle (Vestsjællands Amt, 1995).<br />
De nuværende havneaktiviteter, sejlads og færgedrift påvirker fuglelivet<br />
i fjorden, ved Gisseløre og i havnen. Færgerne og anden havnetrafik<br />
sejler i dag ind i havnen igennem vildreservatet.<br />
136
Figur 9.6: Kalundborg Fjord Vildtreservat<br />
9.5.3 Miljøpåvirkninger i anlægsfasen<br />
På baggrund af den eksisterende viden konkluderes, at der ikke er observeret<br />
sjældne eller beskyttede fuglearter i området for Ny Vesthavn.<br />
Området anses ikke som et vigtigt område for store bestande af<br />
trækkende fugle. Det vurderes, at fuglelivet i projektområdet og i nærområdet<br />
til lands og på fjorden ud for projektområdet er begrænset til<br />
almindeligt forekommende arter, herunder bl.a. havfugle, dyk- og<br />
svømmeænder, samt spurvefugle, fasaner, agerhøns og lignende. De<br />
sidstnævnte <strong>med</strong> potentielle ynglepladser i krattet/skoven på kystskrænten.<br />
I vintermåneder <strong>med</strong> perioder <strong>med</strong> havis samles der dyk- og<br />
svømmeænder specielt i den indre del af havnebassinet inden for Kalundborg<br />
Vildtreservat. Det vurderes, at fuglelivet i de nærmest beliggende<br />
internationale fuglebeskyttelsesområder ikke påvirkes ved anlæg<br />
af Ny Vesthavn.<br />
Følgende er en beskrivelse af anden potentiel påvirkning på fuglelivet<br />
i området. I anlægsfasen kan det forventes, at fugle generelt i nærområdet<br />
bliver påvirket af anlægget og aktiviteter, der <strong>med</strong>fører øget forekomst<br />
af støj, støv og trafik i forbindelse <strong>med</strong> anlægsarbejdet. Projektets<br />
påvirkning opdeles i påvirkning af fugle på det marine område<br />
og fugle på land.<br />
137
9.5.3.1 Fugle på det marine område<br />
Den østligste del af Ny Vesthavn vil ligge inden for Kalundborg<br />
Vildtreservat. Et areal på 25.230 m 2 (2½ ha) vil ligge inden for reservatet<br />
(Figur 9.6). Det svarer til 0,6 % af det totale areal for vildtreservatet<br />
på 428 ha. Anlægsarbejdet i det område, der ligger inden for reservatet,<br />
omfatter dele af massegodshavnen og containerterminalen og<br />
vil falde i fase II og fase III. Det vurderes, at påvirkningen på udpegningsgrundlaget<br />
for vildtreservatet vil være permanent, da de 2½ ha<br />
bliver omdannet fra marint område til havneområde. Påvirkningen<br />
vurderes at være mindre eller ubetydelig på grund af det begrænsede<br />
areal, der påvirkes.<br />
Anlæg af Ny Vesthavn vil påvirke fugle inden for projektområdet.<br />
Nedlæggelse af ålegræsområder vil påvirke fugle, der fouragerer i disse<br />
områder, negativt. Påvirkningen anses for at være mindre, da tætheden<br />
af fugle i dag i området er relativt lav, og det forventes, at fuglene<br />
vil søge til andre lignende habitater umiddelbart vest for Ny<br />
Vesthavn.<br />
Projektets gennemførelse vil påvirke fugle på raste- og fourageringspladser<br />
ude i fjorden negativt. Støj og anden aktivitet fra anlægsarbejdet<br />
i anlægsfasen vurderes at påvirke fugles adfærd og ophold i vandarealer<br />
ud for projektområdet. Påvirkningen anses for at være kortvarig<br />
og begrænset til de enkelte anlægsfaser I-III.<br />
Sigtbarheden i vandet kan i anlægsfasen periodevis være nedsat på<br />
grund af ophvirvlet gytje/organisk materiale fra uddybningsarbejdet.<br />
Emnet er beskrevet i kapitel 14. Den største påvirkning vurderes at<br />
være ved uddybning af sejlrenden i fase II, da der i dette område er de<br />
største mængder af gytje på havbunden, som skal fjernes.<br />
Områderne uden for inderhavnen vil primært blive påvirket, mens uddybningsarbejdet<br />
foregår. Allerede 1-2 dage efter arbejdets ophør vil<br />
koncentrationerne af organisk stof i vandet være tilbage på normalniveauet.<br />
Påvirkningen <strong>med</strong> nedsat sigt i inderhavnen vil vare væsentlig<br />
længere; især hvis uddybningerne foretages i sommerperioden, hvor<br />
der er mindst vind. Hvis arbejdet udføres om vinteren, hvor der kan<br />
være større mængder af fugle i inderhavnen, vil påvirkningen være relativt<br />
kortvarig pga. kraftigere vindforhold, som øger vandudskiftningen<br />
i inderhavnen.<br />
Udgravning af sejlranden i fase II vurderes at tage 1-3 måneder afhængig<br />
af vejrforhold og antal skibe, der kan arbejde samtidigt på udgravning.<br />
Om sommeren vil der derudover være en påvirkning <strong>med</strong><br />
misfarvning af vandet i dele af inderhavnen i 1-2 måneder efter ud-<br />
138
dybning, afhængig af vejrforhold. Om vinteren vurderes påvirkningen<br />
i dele af inderhavnen at vare ca. 1 måned efter uddybning. Det vil kun<br />
være dele af inderhavnen, der påvirkes <strong>med</strong> nedsat sigtbarhed, den<br />
største del af inderhavnen vil ikke påvirkes i væsentlig grad. Der henvises<br />
til kapitel 14 for yderligere detaljer vedrørende spredningen af<br />
gytje.<br />
Den nedsatte sigtbarhed i vandet kan påvirke fuglearter, der bruger<br />
synet, når de dykker efter føde. Det vurderes, at de vil søge til andre<br />
fourageringsområder inden for inderhavnen og måske også uden for<br />
havneområdet i perioden <strong>med</strong> nedsat sigtbarhed.<br />
Påvirkninger på fugle fra anlæg af Ny Vesthavn uden for projektområdet,<br />
primært som følge af forhøjede koncentrationer af opslæmmet<br />
materiale i vandet, er midlertidige og vurderes som mindre.<br />
Påvirkningen fra anlæg af Ny Vesthavn inden for projektområdet er<br />
permanent og vurderes som signifikant og moderat. Påvirkningsgraden<br />
vurderes at være mindre eller ubetydelig, når reservatets udstrækning<br />
og de tilstedeværende fuglearter og bestande tages i betragtning.<br />
9.5.3.2 Fugle på land<br />
På land og inden for den landbaserede del af Ny Vesthavn vil arealer<br />
<strong>med</strong> kyst, strandoverdrev, sø 1, skrænten, skovbevoksningen og baglandet<br />
<strong>med</strong> vildtbælte og agerjord blive nedlagt og opfyldt <strong>med</strong> materiale<br />
som beskrevet i anlægsafsnittet. Fugle, herunder spurvefugle,<br />
agerhøns, fasaner og andre arter <strong>med</strong> opholds-, fouragerings- og evt.<br />
ynglepladser i disse biotoper, vil fortrænges herfra i anlægs- og senere<br />
også i driftsfasen.<br />
Der er ikke observationer af ynglende vandfugle langs projektområdets<br />
kyststrækning, på stranden eller i skoven/krattet på skrænten. Forekommende<br />
spurvefugle i kystskræntens krat/skov vil blive forstyrret<br />
og fortrængt fra biotoperne af anlægsaktiviteterne allerede i anlægsfasen<br />
og senere i driftsfasen. Fuglene vurderes at ville søge til andre<br />
nærved liggende egnede biotoper som f.eks. Forskov vest for Ny<br />
Vesthavn.<br />
Påvirkningen er permanent på det terrestriske område og vurderes som<br />
signifikant lokalt og moderat lokal påvirkning, men vil efter implementering<br />
af afværgeforanstaltning <strong>med</strong> beplantningsbælte og sørestaurering<br />
udgøre en mindre eller ubetydelig påvirkning.<br />
9.5.4 Miljøpåvirkninger i driftsfasen<br />
Havfugle forstyrres generelt af skibstrafik. Enkelte havfugle såsom<br />
måger tiltrækkes dog ofte af skibstrafik og anden marin aktivitet. I en<br />
139
isvinter i Kalundborg Fjord kan skibstrafik have en positiv indvirkning<br />
på fugle ved at holde områder isfri, hvorved fuglene lettere kan<br />
fouragere.<br />
Med udbygning af Ny Vesthavns færgeleje i fase I flyttes færgedriften<br />
ud af inderhavnen til den ny færgeterminal. Denne flytning vil have en<br />
positiv miljøpåvirkning på fugle især i vinterperioden, idet færgefarten<br />
ikke fremover vil forstyrre rastende, fouragerende og ynglende fugle i<br />
den nuværende inderhavn. Påvirkningen er permanent og signifikant<br />
og vurderes til at være Moderat positiv påvirkning.<br />
Den nuværende færgetrafik til inderhavnen kan <strong>med</strong> tiden blive erstattet<br />
af anden skibstrafik til den indre Kalundborg Havn. Det anses dog<br />
for usandsynligt, at denne nye trafik vil forekomme <strong>med</strong> samme hyppighed<br />
som færgernes daglige ankomster og afgange. Der<strong>med</strong> vurderes<br />
det, at fuglene i den indre havn vil blive mindre forstyrret efter anlæg<br />
af den nye færgeterminal i den Ny Vesthavn.<br />
Når anlægsfase I og II og de nødvendige afværgeforanstaltninger er<br />
gennemført og havnen udbygget, forventes der ikke at være yderligere<br />
påvirkninger af fugle i umiddelbar nærhed til Ny Vesthavn.<br />
9.5.5 Kumulative effekter<br />
De tre anlægsfaser faser er så adskilte i tid, at de kan betragtes som<br />
isolerede begivenheder i forhold til påvirkninger i form af forstyrrelser<br />
ved støj og anden anlægsaktivitet, samt ophvirvlet gytje/organisk materiale<br />
fra udgravningsarbejdet. Tabet af habitat for fugle vil vokse fra<br />
fase I-III, og her vil effekten være kumulativ, men er samlet set vurderet<br />
som mindre og kræver ikke afværgeforanstaltninger.<br />
Der er ikke p.t. planlagt andre større anlægsprojekter i Kalundborg<br />
Fjord samtidig <strong>med</strong> en Ny Vesthavn. Der er derfor ikke <strong>med</strong>taget andre<br />
projekter til vurdering af kumulative effekter.<br />
9.5.6 Afværgeforanstaltninger<br />
Afværgeforanstaltningen foreslået for den øvrige fauna i området <strong>med</strong><br />
beplantningsbælte på den sydlige skråning langs adgangsvejen til den<br />
Ny Vesthavn vil også have en signifikant positiv effekt på fuglelivet i<br />
området.<br />
Beplantningsbæltet mellem havneområdet og marken bagved vil kunne<br />
fungere som en korridor for fuglemigration og yngleplads for fuglevildtet,<br />
bl.a. spurvefugle, agerhøns og fasaner.<br />
140
Bundudskiftning/udgravning af områder <strong>med</strong> gytje anbefales foretaget<br />
<strong>med</strong> sugemaskine, hvorved spildet af ophvirvlet organisk materiale<br />
begrænses.<br />
9.5.7 Tilbageværende miljøpåvirkninger efter afværge<br />
De anbefalede afværgeforanstaltninger, specielt beplantningsbæltet og<br />
anvendelse af sugemaskine ved udgravning af havbund, vil have en<br />
positiv effekt i forhold til fuglelivet i området. Efter implementering<br />
af disse afværgeforanstaltninger vurderes den overordnede påvirkning<br />
på fugle marint og på land som ubetydelig.<br />
Med hensyn til rastende og ynglende fugle i det nuværende havneområde<br />
vurderes projektet at have en permanent positiv påvirkning, især i<br />
vinterperioden, hvor der er flest fugle til stede. Påvirkningen vurderes<br />
som mindre.<br />
141
142
10 Trafikale forhold<br />
Dette afsnit beskriver trafikale konsekvenser, herunder trafikafvikling<br />
og trafiksikkerhed ved anlæg af en Ny Vesthavn i Kalundborg.<br />
Indledningsvis beskrives de metoder, der bruges i analysen. Herefter<br />
gennemgås de eksisterende trafikale forhold, der leder frem til en afgrænsning<br />
af analyseområdet. Inden for analyseområdet beskrives de<br />
trafikale konsekvenser i forhold til anlægsfasen og driftsfasen af Ny<br />
Vesthavn i Kalundborg.<br />
10.1 METODE<br />
Som baggrund for trafikanalysen benyttes foreliggende trafiktællinger<br />
fra Kalundborg Kommune og Vejdirektoratet udført i 2004. Ved en<br />
besigtigelse i Kalundborg er der foretaget to mindre analyser af den<br />
nuværende fordeling af lastbiler fra færgetræk. Denne fordeling bruges<br />
til at bestemme ruterne for den nuværende/fremtidige trafik gennem<br />
Kalundborg.<br />
Resultatet af de analyserede rutevalg er godkendt af Kalundborg<br />
Kommune (2007c) som en repræsentativ fordeling af trafikken til og<br />
fra Mols-Linien.<br />
10.1.1 Eksisterende forhold og analyseområde<br />
Ud fra ovenstående trafiktællinger og rutevalg beskrives de eksisterende<br />
trafikale forhold, og det fremtidige rutevalg fra Ny Vesthavn<br />
vurderes. Kapacitetsforhold i kryds er beregnet vha. Vejdirektoratets<br />
beregningsprogram DanKap (version 2.2).<br />
Beskrivelsen af de eksisterende trafikale forhold samt det fremtidige<br />
rutevalg leder frem til afgrænsningen af analyseområdet. Analyseområdet<br />
dækker således de strækninger og kryds, der påvirkes væsentligt<br />
af en Ny Vesthavn.<br />
10.1.2 Fremtidige forhold<br />
De trafikale konsekvenser analyseres herefter for Ny Vesthavn i anlægs-<br />
og driftsfasen. Anlægsfasen beskrives i forhold til den eksisterende<br />
trafik samt den trafik, der vil være til området i anlægsperioden.<br />
Driftsfasen af Ny Vesthavn beskrives i forhold til en trafikal situation<br />
i år 2025. I den fremtidige trafik for år 2025 indgår en generel fremskrivning<br />
af trafikken <strong>med</strong> en årlig vækst på 1,5 % (Vejdirektoratet<br />
2006), hvilket resulterer i en generel samlet trafikvækst på 31 % frem<br />
143
til år 2025. Den fremtidige trafik indeholder ligeledes en stigning i trafikken<br />
til/fra Mols-Linien som følge af udvidet kapacitet, hvilket er<br />
beskrevet i Masterplanen for Kalundborg Havn (Kalundborg Havn,<br />
2006c). Det er i denne analyse bestemt, at der benyttes Høj trafikprognose<br />
- her<strong>med</strong> opnås worst case tilfældet.<br />
For Driftsfasen foretages der kapacitetsberegninger i DanKap (version<br />
2.2) for relevante kryds samt en vurdering af trafikmængden på strækninger<br />
i analyseområdet. Kapacitetsberegninger foretages for en<br />
spidstime. Da trafikprognosen er beskrevet som årstrafik, foretages<br />
der en omregning fra årstrafik til døgntrafik til spidstimetrafik. Graden<br />
af forstyrrelse vurderes ud fra resultaterne af kapacitetsberegningerne.<br />
10.2 EKSISTERENDE FORHOLD<br />
10.2.1 Foreliggende trafiktællinger<br />
Vejdirektoratet og Kalundborg Kommune har gennemført trafiktællinger<br />
i 2004 for udvalgte veje i Kalundborg. Tællingerne er fremskrevet<br />
til år 2007 <strong>med</strong> en generel årlig vækst på 1,5 % (Vejdirektoratet<br />
2006). De anvendte trafiktællinger er:<br />
144<br />
Hovvejen, maskintælling - ÅDT: 6.400<br />
Østre Havnevej, maskintælling - ÅDT: 9.300<br />
Holbækvej – ÅDT: 9.000<br />
Hareskovvej/Asnæsvej, maskinel krydstælling<br />
ÅDT (Årsdøgntrafikken) er det gennemsnitlige antal køretøjer i begge<br />
kørselsretninger tilsammen pr. døgn.<br />
10.2.2 Trafikregistrering<br />
Der blev gennemført tællinger tirsdag d. 19. juni 2007, som er nærmere<br />
beskrevet i bilag 8 (Via Trafik, 2007). Tællingerne er foretaget i de<br />
to følgende kryds ved to færgetræk.<br />
10.2.2.1 Rundkørsel: Østre Havnevej/Sydhavnsvej<br />
Det blev registreret, at 85 % af de lastbiler, der kørte fra færgen, kørte<br />
mod syd ad Sydhavnsvej, og de resterende 15 % mod øst ad Østre<br />
Havnevej til Slagelsevej. Det antages, at disse 15 % kører videre ad<br />
Holbækvej mod København.
Figur 10.1:Østre Havnevej/Sydhavnsvej – set fra Østre Havnevej (Via Trafik,<br />
2007).<br />
10.2.2.2 Signalregulering: Hareskovvej/Asnæsvej<br />
Det blev registreret, at 85 % af lastbilerne ved et færgetræk, kørte mod<br />
nordøst ad Asnæsvej mod Hovvejen og København, og de resterende<br />
15 % mod sydøst ad Hareskovvej mod Slagelse.<br />
Figur 10.2: Færgetræk fra Hareskovvej mod Asnæsvej og Hovvejen – der opstår<br />
i dag kødannelser i omkring 5 min ved færgetræk. (Via Trafik, 2007).<br />
10.2.3 Analyseområde<br />
Trafiktællingerne i afsnit 10.2.2 leder frem til et rutevalg til og fra<br />
Mols-Liniens nuværende position. Principskitse for nuværende rutevalg<br />
er vist på Figur 10.3.<br />
145
Figur 10.3: Rutevalg for den nuværende trafik til og fra Mols-Linien<br />
Figur 10.4 viser det fremtidige rutevalg, hvis Mols-Linien flyttes til<br />
den Ny Vesthavn.<br />
Figur 10.4: Rutevalg for den fremtidige trafik til og fra Mols-Linien og ny massegodshavn<br />
(derudover vil der være trafik mellem den Ny Vesthavn og den<br />
gamle havn langs Sydhavnsvej)<br />
Sammenholdes Figur 10.3 og 10.4, ses det, at de største ændringer i<br />
trafikken som konsekvens af flytning af Mols-Linien sker på Asnæsvej,<br />
Østre Havnevej og Sydhavnsvej. Derudover bliver krydset Hareskovvej/Asnæsvej<br />
belastet forskelligt i de to situationer. Dette kryds<br />
behandles i det følgende afsnit.<br />
10.2.4 Kapacitetsberegninger for krydset Hareskovvej/Asnæsvej<br />
Som nævnt i afsnit 10.2.1 er der foretaget en krydstælling i krydset<br />
Hareskovvej/Asnæsvej. Resultatet af krydstællingen ses på Figur 10.5.<br />
146
Hareskovvej<br />
(Vest)<br />
108 95<br />
487 202<br />
64 128<br />
310 70<br />
47 194<br />
111 84<br />
Asnæsvej<br />
(Syd)<br />
Asnæsvej<br />
(Nord)<br />
29 137<br />
60 184<br />
60 193<br />
Figur 10.5: Skønnet spidstimetrafik, 6:30-7:30 og 14:45-15:45, talt 16.09.2004 af<br />
Vejdirektoratet og fremskrevet til 2007.<br />
Krydset er i dag fuldt trafikstyret. I forbindelse <strong>med</strong> besigtigelse af<br />
færgetræk kl. 13:40 og 18:00 (dvs. uden for normal spidsperiode) var<br />
der kortvarige kapacitetsproblemer. Derudover blev der ikke registreret<br />
problemer <strong>med</strong> trafikafviklingen.<br />
I eftermiddagsspidstimen er den venstresvingende trafik fra Asnæsvej<br />
nord relativt stor, og signalet er udformet <strong>med</strong> en separat venstresvingsfase.<br />
Krydsets kapacitet er beregnet, som om det var tidsstyret <strong>med</strong> faste<br />
omløbstider og faste grøntider. Tiderne er tilpasset, så der opnås den<br />
bedste trafikafvikling. Om eftermiddagen får trafikken fra Asnæsvej<br />
nord ekstra grøntid og venstresvingspil.<br />
296 112<br />
303 336<br />
122 20<br />
Hareskovvej<br />
(Øst)<br />
Belastningen, middelventeforsinkelsen og kølængden er beregnet for<br />
hvert ben for at bestemme de mest belastede tilfarter. Middelforsinkelsen<br />
er omsat til et serviceniveau, der kvalitativt beskriver afviklingsforholdene<br />
jf. Tabel 10.1 og Tabel 10.2.<br />
147
Middelforsinkelsen<br />
(sek/pe)<br />
Forsinkelsesbeskrivelse Serviceniveau<br />
0 – 11,9 Næsten ingen forsinkelse A<br />
12 – 17,9 Begyndende forsinkelse B<br />
18 – 23,9 Ringe forsinkelse C<br />
24 – 35,9 Nogen forsinkelse D<br />
36 – 71,9 Stor forsinkelse E<br />
72 – Meget stor forsinkelse (sammenbrud) F<br />
Tabel 10.1: Middelforsinkelse og serviceniveau.<br />
Omløbstid = 60 sek.<br />
GHareskovvvej vest/Hareskovvej øst=<br />
30<br />
GAsnsævej nord/Asnæsvej syd = 15<br />
Tabel 10.2: Trafikafvikling, Basis 2007 morgenspidstime i krydset Hareskovvej/Asnæsvej.<br />
Grøntiderne for krydset er 30 sek. for retningen Hareskovvej vest/Hareskovvej<br />
øst og 15 sek. for retningen Asnæsvej nord/Asnæsvej syd.<br />
Mellemtiden er vurderet til 8 sek. og 7 sek., venstre = separat venstresvingspor,<br />
ligeud/højre = kombineret ligeud- og højresvingsspor.<br />
Det ses i Tabel 10.3, at eftermiddagstrafikken afvikles <strong>med</strong> forsinkelse,<br />
og at der kun er en begrænset ledig kapacitet i krydset.<br />
Der er jf. bilagsrapport (Via Trafik, 2007) foretaget kapacitetsberegninger<br />
for en situation i 2025, hvor trafikken er fremskrevet <strong>med</strong> den<br />
generelle vækst på 1,5 % pr. år, men uden effekten af en Ny Vesthavn.<br />
Resultaterne viser, at trafikafviklingen i eftermiddagsspidstimen vil<br />
bryde sammen, hvis der ikke foretages ændringer i krydsets udformning.<br />
148<br />
Belastning Serviceniveau<br />
Morgenspidstime 2007<br />
Middelforsinkelse<br />
[s/kt]<br />
Kølængde<br />
[kt]<br />
Hareskovvej vest venstre 0,35 C 22 4<br />
Hareskovvej vest ligeud/højre<br />
0,35 A 8 7<br />
Hareskovvej øst venstre 0,27 B 13 4<br />
Hareskovvej øst ligeud/højre<br />
0,64 B 12 13<br />
Asnæsvej syd venstre 0,27 C 27 1<br />
Asnæsvej syd ligeud/højre 0,18 C 18 4<br />
Asnæsvej nord venstre 0,20 C 21 1<br />
Asnæsvej nord ligeud/højre 0,56 C 23 8
Omløbstid = 80 sek.<br />
GHareskovvej vest/Hareskovvej øst=<br />
28 GAsnsævej nord/Asnæsvej syd =<br />
20<br />
GAsnæsvej nord =13<br />
Belastning Serviceniveau<br />
Eftermiddagsspidstime 2007<br />
Middelforsinkelse<br />
[s/kt]<br />
Tabel 10.3: Trafikafvikling, Basis 2007 eftermiddagsspidstime i krydset Hareskovvej/Asnæsvej.<br />
Grøntiderne for krydset er 28 sek. for retningen Hareskovvej vest/Hareskovvej<br />
øst, 20 sek. for retningen Asnæsvej nord/Asnæsvej syd og forlænget grønt for<br />
trafikken fra Asnæsvej nord på 13 sek. Mellemtiden er vurderet til 8 sek., 4 sek.<br />
og 7 sek.<br />
10.2.5 Nuværende færgedrift<br />
Mols-Linien sejler i dag mellem Århus og Kalundborg <strong>med</strong> kombifærgerne<br />
Maren og Mette Mols. Der er i alt 34 færgeafgange fra Kalundborg<br />
og 34 færgeafgange fra Århus i løbet af en normal uge. Færgedriften<br />
er nærmere beskrevet i bilag 8.<br />
10.2.6 Øvrige forhold - jernbanebroen over Hovvejen<br />
På Hovvejen mellem Holbækvej og Sydhavnsvej er der en jernbanebro<br />
over vejen. Der er ingen højdebegrænsning. Den normale lastbilstrafik<br />
fra færgerne vil der<strong>med</strong> ikke have behov for at finde alternative<br />
ruter uden om broen.<br />
Figur 10.6: Bro over Hovvejen set fra sydøst uden C 42 (højdebegrænsning)<br />
Kølængde<br />
[kt]<br />
Hareskovvej vest venstre 0,55 E 42 6<br />
Hareskovvej vest ligeud/højre<br />
0,78 D 30 18<br />
Hareskovvej øst venstre 0,13 D 35 1<br />
Hareskovvej øst ligeud/højre<br />
0,65 D 25 14<br />
Asnæsvej syd venstre 0,73 E 49 9<br />
Asnæsvej syd ligeud/højre 0,67 E 34 12<br />
Asnæsvej nord venstre 0,77 E 39 11<br />
Asnæsvej nord ligeud/højre 0,19 A 11 5<br />
149
10.3 MILJØPÅVIRKNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
Den Ny Vesthavn planlægges i 3 etaper, hvor 1. etape er etableringen<br />
af en ny færgehavn for Mols-Linien, og 2. etape/ 3.etape er henholdsvis<br />
en massegodshavn og en mindre containerterminal. Arealstørrelserne<br />
planlægges til henholdsvis 150.000 m 2 for Mols-Liniens havneareal<br />
(mod 40.000 m 2 i dag), 440.000 m 2 til massegodshavnen og<br />
22.000 m 2 til containerterminalen. Miljøpåvirkningerne i form af trafikafvikling<br />
og trafiksikkerhed i anlægsfasen vurderes for de 3 etaper i<br />
forhold til vejnettet, vejens brugere (trafikanterne) og naboforhold.<br />
I anlægsfasen forventes der primært jord, beton- og asfaltarbejde samt<br />
arbejde <strong>med</strong> stålkonstruktioner, hvilket vil <strong>med</strong>føre tung trafik og evt.<br />
enkelte specielle transporter til den Ny Vesthavn. Tabel 10.4 viser et<br />
overslag på antal lastbilture, der skal gennemføres i anlægsfasen.<br />
Overslaget er beregnet ud fra følgende forudsætninger:<br />
150<br />
Data fra Tabel 3.1, 3.2 og 3.3<br />
Stabilt grus til belægninger: Der benyttes lastbiler <strong>med</strong> en lasteevne<br />
på 18 tons svarende til ca. 13 m 3 sandmateriale pr. tur.<br />
Beton: Der benyttes lastbiler <strong>med</strong> en lasteevne på 8 m 3<br />
Asfalt: Der benyttes en lastbil <strong>med</strong> en lasteevne på 18 tons<br />
svarende til ca. 80 m 2 asfalt pr. tur.<br />
Belægningssten: Der benyttes en lastbil <strong>med</strong> en lasteevne på<br />
18 tons svarende til ca. 90 m 2 belægningssten pr. tur. Belægningssten<br />
forventes tilkørt i løbet af 1 måned.<br />
Anlægsperiode er 1 år pr. etape.<br />
Der arbejdes på hverdage <strong>med</strong> en 8 timers arbejdsdag.<br />
”Jordarbejde” i Anlægsbeskrivelsen omfatter alene jord, der flyttes internt<br />
i byggeområdet. Det bidrager således ikke til lastbilture i<br />
Tabel 10.4.<br />
Mols-Linien<br />
Fase I<br />
Massegodshavn<br />
Fase II<br />
90.000 m 3<br />
2200 m 3<br />
434.000 m 2<br />
Containerterminal<br />
Fase III<br />
2.500<br />
300 m 3<br />
Stabilt grus 30.000 m 3<br />
Betonarbejde 1000 m 3<br />
Asfaltarbejde 142.000 m 2<br />
-<br />
Betonbelægningssten - - 12.500 m 2<br />
Lastbilture pr. år 4.200 12.600 180<br />
Lastbilture pr. arbejdsdag 16 48 9<br />
Lastbilture pr. gen. arbejdstime 2 6 2<br />
Tabel 10.4: Overslag på lastbilture i anlægsperioden.
10.3.1 Vejnettet<br />
Adgangen til den Ny Vesthavn sker via Asnæsvej, der er forbundet til<br />
det overordnede vejnet i det signalregulerede kryds Asnæsvej/<br />
Hareskovvej. Asnæsvej fører via Hovvejen videre til Holbækvej, som<br />
er den direkte vej til København. Hareskovvej fører videre til Slagelsevej,<br />
som er den direkte vej til Slagelse.<br />
Jf. afsnit 10.2 (eksisterende forhold) er der kun i korte periode afviklingsproblemer<br />
på det overordnede vejnet. Den tunge trafik i anlægsfasen<br />
jf. Tabel 10.4 vurderes ikke at ændre væsentligt på dette, da der<br />
er tale om henholdsvis 2 og 6 ekstra lastbiler.<br />
Jernbanen krydser over Hovvejen og således over den direkte vej til/<br />
fra København. Broen over Hovvejen er ikke angivet <strong>med</strong> højdebegrænsning<br />
(C42), så der vil generelt ikke være problemer <strong>med</strong> at passere<br />
broen for den tunge trafik til den Ny Vesthavn. Det kan dog i forbindelse<br />
<strong>med</strong> specielle transporter være nødvendigt at vælge en alternativ<br />
rute. I dag er det muligt at benytte en rute ind igennem Kalundborg<br />
via Holbækvej og Sydhavnsvej. Et andet alternativ til Ny Vesthavn<br />
vil være ruten: ”Holbækvej- Kærby- Rødby – Krydset Hareskovvej/Asnæsvej”.<br />
Antallet af køretøjer, der kører til Ny Vesthavn i anlægsperioden vurderes<br />
at give en lav grad af forstyrrelse. Forstyrrelsen vil ske for trafikanterne<br />
på trafikvejene i Kalundborg, som betjener både national trafik<br />
i form af trafik mellem Sjælland og Jylland og regional trafik. Det<br />
er sikkert, at forstyrrelsen vil forekomme, og den vil være midlertidig,<br />
svarende til den samlede anlægsperiode for fase I-III på ca. 3 år. Der<br />
er således tale om en mindre påvirkning af miljøet.<br />
10.3.2 Vejens brugere<br />
Vejens brugere inddeles her i hårde trafikanter (lastbiler, busser, biler<br />
mv.) og bløde trafikanter (knallerter, cyklende og gående).<br />
Det vurderes ikke, at de hårde trafikanter påvirkes væsentligt i anlægsfasen<br />
af Ny Vesthavn.<br />
Vedr. de bløde trafikanter kan der være en forhøjet uheldsrisiko i anlægsfasen.<br />
Lastbiler har generelt dårligere udsyn end personbiler og<br />
har derved lettere ved at overse bløde trafikanter samtidigt <strong>med</strong>, at<br />
uheld mellem bløde trafikanter og lastbiler ofte ender i alvorligt tilskadekomne<br />
eller dræbte.<br />
De bløde trafikanter vurderes at blive udsat for en middel grad af forstyrrelse<br />
på grund af den oplevede usikkerhed og den potentielt farlige<br />
151
situation i kollisioner mellem lastbiler og bløde trafikanter. Forstyrrelsen<br />
vurderes at berøre den lokale trafik. Det er sikkert, at forstyrrelsen<br />
vil forekomme, og den vil være midlertidig, svarende til den samlede<br />
anlægsperiode for fase I-III på ca. 3 år. Der er således tale om en mindre<br />
påvirkning af miljøet.<br />
10.3.3 Naboforhold<br />
Den Ny Vesthavns naboer består af landbrug og større industri, hvor<br />
adgangen skal opretholdes i hele anlægsperioden.<br />
Naboerne vurderes at blive forstyrret i en lav grad, og forstyrrelsen<br />
anses at berøre den lokale trafik. Det er sikkert, at forstyrrelsen vil forekomme,<br />
og den vil være midlertidig, svarende til den samlede anlægsperiode<br />
for fase I-III på ca. 3 år. Der er således tale om en ubetydelig<br />
påvirkning af miljøet.<br />
10.4 MILJØPÅVIRKNINGER I DRIFTSFASEN<br />
I den fremtidige trafik for år 2025 indgår trafikken til den Ny Vesthavn,<br />
herunder en ny massegodshavn og containerhavn samt en generel<br />
fremskrivning på 1,5 % pr. år af den nuværende trafik. Der indgår<br />
ikke andre effekter i trafikvurderingen. Trafikken i år 2025 skal der<strong>med</strong><br />
ses som effekten af etablering af Ny Vesthavn inkl. en generel<br />
fremskrivning af trafikken.<br />
Der tages ikke hensyn til anden by- eller havneudvikling, herunder ny<br />
anvendelse af Mols-Liniens nuværende arealer til andre formål.<br />
Trafikken til færgehavnen og de øvrige havneafsnit estimeres i år<br />
2025 ud fra de maksimale prognoser for trafikudviklingen, således at<br />
der vurderes på ”worst case” situationen (Kalundborg Havn, 2006a).<br />
10.4.1 Trafikprognose for Ny Vesthavn<br />
Planerne for den Ny Vesthavn er beskrevet som tre etaper <strong>med</strong> Mols-<br />
Linien som første etape. De to efterfølgende etaper <strong>med</strong> en massegodshavn<br />
på 440.000 m 2 og en mindre containerterminal på 22.000 m 2<br />
indgår også i vurderingerne.<br />
Det er af Mols-Linien oplyst, at prognoserne bl.a. bygger på forventninger<br />
om, at den kommende trafikvækst over Storebæltsbroen og på<br />
motorvejene over Fyn og i Trekantsområdet ikke kan afvikles på vejnettet.<br />
Derfor forventer Mols-Linien at få en større andel af den fremtidige<br />
trafik over Storebælt/Kattegat. Samtidig gør mangel på chauffører<br />
og kørehviletidsbestemmelser, at det vil være attraktivt at benytte<br />
Mols-Linien.<br />
152
Dette betyder, at det forventes at være endnu mere attraktivt for sættevogne<br />
at lade anhængeren blive fragtet over separat.<br />
Den nye havn betyder, at den nuværende trafik til Mols-Linien fjernes,<br />
og der kommer en ny og større trafik på andre veje. Rutevalget er i<br />
nuværende og fremtidig situation som før nævnt vist på Figur 10.3 og<br />
10.4.<br />
I Masterplanen (Kalundborg Havn, 2006a) redegøres for, at den eksisterende<br />
havn, både sydhavn, østhavn og den gamle vesthavn (byhavn)<br />
udvides. Trafikpåvirkningen herfra indgår ikke i denne trafikvurdering.<br />
10.4.2 Årstrafik<br />
Den nye trafik i år 2025 til den Ny Vesthavn bestemmes ud fra trafikprognosen<br />
for Mols-Linien i Masterplanen (Kalundborg Havn,<br />
2006a). I Tabel 10.5 er trafikprognosen for Mols-Linien gengivet.<br />
Høj prognose<br />
Færgegods (fysiske enheder) Middel<br />
2006 2025 vækst<br />
%<br />
Personbiler 120.412 253.700 4.0<br />
Busser 664 1400 4.0<br />
Lastvogne uden hænger 5.762 12.100 4.0<br />
Lastvogne <strong>med</strong> hænger 10.116 14.000 1.7<br />
Sættevogne <strong>med</strong> forvogn 48.917 61.300 1.2<br />
Sættevogne uden forvogn 123.901 435.200 6.8<br />
Campingvogne 7.590 16.000 4.0<br />
TOTAL 317.362 793.700 4.9<br />
Tabel 10.5: Resumé af trafikprognose for Mols-Linien, høj trafikprognose – pr. år<br />
Trafikprognosen giver en stigning i trafikken på 150 % fra 2006 til<br />
2025.<br />
Derudover er det i anlægsbeskrivelsen beskrevet, at lastbiltransporten<br />
til og fra massegodshavnen og container-feeder-terminalen vil vokse<br />
til 65.000 sættevogne til havnen og 65.000 sættevogne fra havnen pr.<br />
år. Heraf udgør 10.000 sættevogne til havnen og 10.000 sættevogne<br />
fra havnen, trafik mellem den Ny Vesthavn og den gamle havn. Det er<br />
jf. afsnit 3.2 anslået, at trafikken fordeler sig som vist i nedenstående<br />
tabel 10.6.<br />
153
Sættevogne Antal passager<br />
Massegodshavn og havnerelaterede virksomheder<br />
40.000 80.000<br />
Transport mellem Ny Vesthavn og øvrige<br />
havneafsnit<br />
10.000 20.000<br />
Containerterminal 15.000 30.000<br />
Samlet 65.000 130.000<br />
Tabel 10.6: Sættevogne til og fra den Ny Vesthavn pr. år ekskl. trafik til Mols-<br />
Linien.<br />
Årstrafikken bruges i det efterfølgende til at bestemme døgntrafikken.<br />
10.4.3 Døgntrafik<br />
Det er oplyst, at trafikken til Mols-Linien fordeler sig forholdsvis<br />
jævnt over året. Den gennemsnitlige trafik pr. døgn (årstrafik/365 dage)<br />
er beregnet til:<br />
Høj prognose<br />
Færgegods (fysiske enheder)<br />
2006 2025 Forskel<br />
Personbiler 330 695 +365<br />
Busser 2 4 +2<br />
Lastvogne uden hænger 16 33 +17<br />
Lastvogne <strong>med</strong> hænger 28 38 +11<br />
Sættevogne <strong>med</strong> forvogn 134 168 +34<br />
Sættevogne uden forvogn 339 1192 +853<br />
Campingvogne 21 44 +23<br />
Samlet, køretøjer 869 2.174 +1.305<br />
Samlet, personbilsenheder 1.386 3.616 +2.230<br />
Tabel 10.7: Resumé af trafikprognose for Mols-Linien, høj trafikprognose – pr.<br />
døgn (svarer til snittrafik på vejnettet)<br />
Det ses, at det svarer til en samlet trafikstigning på 1.305 køretøjer i<br />
døgnet frem til år 2025. Omregnet til personbilsenheder svarer det til<br />
2.230 pe i døgnet.<br />
Derudover vil lastbilstrafikken til de øvrige dele af Ny Vesthavn i<br />
2025 udgøre omkring 200 sættevogne om dagen pr. retning, svarende<br />
til 400 pe i døgnet pr. retning. Heraf udgør de 30 sættevogne om dagen<br />
pr. retning, svarende til 60 pe i døgnet, trafik mellem den Ny<br />
Vesthavn og den gamle havn <strong>med</strong> indkørsel ad Sydhavnsvej.<br />
Figur 10.7 viser ÅDT i 2007 og 2025 for et udvalgt vejnet i Kalundborg.<br />
154
Figur 10.7: Fremtidig trafikpåvirkning på det overordnede vejnet i Kalundborg.<br />
ÅDT 2007 er fra tællinger udført af Kalundborg Kommune og Vejdirektoratet,<br />
mens trafik i år 2025 består af en generel fremskrivning af trafikken samt høj<br />
trafikprognose for Ny Vesthavn jf. afsnit 10.2. Tallene er afrundet til nærmeste<br />
hundrede.<br />
Døgntrafikken bruges i det efterfølgende til at bestemme spidstimetrafikken.<br />
I det følgende beskrives ændringer i døgntrafikken som følge af flytningen<br />
af Mols-Linien og etablering af Ny Vesthavn <strong>med</strong> de tilhørende<br />
havneaktiviteter. For at kunne se konsekvenserne isoleret, indgår<br />
den generelle fremskrivning af trafikken ikke i beskrivelsen. Beskrivelsen<br />
af trafikmængderne svarer derfor ikke til tallene i Figur 10.7. I<br />
Kalundborg midtby falder trafikken <strong>med</strong> godt 1.000 pe i døgnet på<br />
Østre Havnevej og Sydhavnsvej. Dette svarer til en reduktion i trafikken<br />
på omkring 10 %. På Holbækvej forventes trafikken kun at falde<br />
<strong>med</strong> 200 pe, svarende til 2 %.<br />
I den sydlige del af Kalundborg på Asnæsvej sker den største ændring<br />
<strong>med</strong> en trafikstigning på 4.400 pe. På den vestlige del af Asnæsvej<br />
svarer det til, at trafikken øges <strong>med</strong> en faktor ca. 10, mens det på den<br />
mere trafikerede østlige del svarer til næsten en fordobling af trafikken.<br />
På Hovvejen stiger trafikken <strong>med</strong> 2.700 pe, svarende til en stig-<br />
155
ning på omkring 50 %. På Slagelsevej stiger trafikken <strong>med</strong> 400 biler,<br />
svarende til en stigning på 3 %.<br />
10.4.4 Spidstime<br />
Inden for planperioden (frem til år 2025) forventes antallet af færger<br />
at stige til 3 eller 4 <strong>med</strong> en mulig fordobling af ankomster og afgange.<br />
I beregningen anvendes i 2006 10 afgange (5 i hver retning), og i 2025<br />
anvendes 20 afgange (10 i hver retning).<br />
For personbiler, busser, lastvogne <strong>med</strong> hænger, sættevogne <strong>med</strong> forvogn<br />
og campingvogne udregnes spidstimen ud fra antallet af færgegods<br />
pr. døgn (anført i Tabel 10.7) i forhold til antallet af afgange i<br />
døgnet (10 afgange i 2006 og 20 afgange i 2025). Færgerne skal tømmes<br />
og læsses <strong>med</strong> sættevogne uden forvogn, når de ligger i havn.<br />
Derfor vurderes der ikke at være mere end én afgang eller ankomst i<br />
timen.<br />
Det er af Mols-Linien oplyst, at lastbiler, herunder sættevogne, ankommer<br />
og afhentes jævnt i løbet af døgnet, dog hovedsageligt i dagtimerne.<br />
Det skønnes, at 75 % af trafikken kommer i tidsrummet kl.<br />
8:00-16:00. Sættevogne uden forvogn afleveres og afhentes jævnt<br />
over de 8 timer, dvs. at de ikke er afhængige af, hvornår færgen sejler,<br />
og hvor mange færger der er. Spidstimen beregnes således som antal<br />
færgegods pr. døgn (anført i Tabel 10.7) fordelt <strong>med</strong> 75 % i løbet af<br />
dagens 8 største timer.<br />
Den gennemsnitlige spidstimetrafik fra Mols-Linien giver følgende<br />
fordeling:<br />
Høj prognose<br />
Færgegods (enheder)<br />
2006 2025 Forskel<br />
Personbiler 33 35 +2<br />
Busser 0 0 +0<br />
Lastvogne uden hænger 2 2 +0<br />
Lastvogne <strong>med</strong> hænger 3 2 -1<br />
Sættevogne <strong>med</strong> forvogn 13 8 -5<br />
Sættevogne uden forvogn 32 112 +80<br />
Campingvogne 2 2 +0<br />
Samlet, køretøjer 85 182 +76<br />
Samlet, personbilsenheder 134 285 +151<br />
Tabel 10.8: Resumé af trafikprognose for Mols-Linien, høj trafikprognose –<br />
gennemsnitlig spidstime.<br />
Samlet betyder det, at der vil blive transporteret 151 ekstra personbilsenheder<br />
over Kattegat <strong>med</strong> Mols-Linien pr. gennemsnitlig spidstime.<br />
Dette svarer til, at der kører 75 personbilsenheder til færgen og 75<br />
156
personbilsenheder fra færgen i Kalundborg i en gennemsnitlig<br />
spidstime.<br />
Omkring 2/3 af trafikken fra færgen er løshængere fra lastvogne og<br />
sættevogne, dvs. de køres fra færgen af Mols-Liniens mandskab og<br />
stilles på parkeringsarealet. Herfra afleveres og hentes løshængerne af<br />
lastvogne og sættevogne i løbet af dagen. Trafikken fra færgeankomsterne<br />
bliver således spredt ud over flere timer på dagen, hvilket giver<br />
en mere jævn trafikbelastning. Derfor beregnes ikke specifikt, hvilke<br />
problemer der opstår på vejnettet, når der kommer et færgetræk.<br />
Derudover vil lastbilstrafikken til massegodshavnen og containerhavnen<br />
udgøre omkring 40 pe om dagen pr. retning ud fra samme antagelser<br />
om, at 75 % af trafikken sker i tidsrummet kl. 8:00-16:00. Heraf<br />
udgør 5 pe pr. retning trafik mellem den Ny Vesthavn og den gamle<br />
havn langs Sydhavnsvej.<br />
10.4.5 Kapacitetsberegning<br />
Kapaciteten i krydset Hareskovvej/Asnæsvej i år 2025 er vurderet i<br />
dette afsnit.<br />
Indledningsvis er den beregnede nuværende trafik fra Mols-Linien<br />
gennem krydset fratrukket. Derefter er den generelle trafik opskrevet<br />
<strong>med</strong> en årlig trafikvækst på 1,5 %. Herefter er tillagt den fremtidige<br />
trafik fra den Ny Vesthavn, herunder Mols-Linien og containerhavn.<br />
Trafikmængderne i krydset i år 2025 ses på Figur 10.8.<br />
Der indgår således ikke anden specifik trafikvækst som følge af anden<br />
udvikling af havne-, butiks-, erhvervs- eller boligområder.<br />
78 64<br />
625 252<br />
89 172<br />
Hareskovvej<br />
(Vest)<br />
Asnæsvej<br />
(Syd)<br />
405 92<br />
217 410<br />
82 47<br />
Asnæsvej<br />
(Nord)<br />
66 207<br />
234 397<br />
83 257<br />
387 146<br />
384 428<br />
187 54<br />
Hareskovvej<br />
(Øst)<br />
Figur 10.8: Skønnet spidstimetrafik, morgen og eftermiddag, 2025<br />
157
Kapacitetsberegningerne i morgenspidstimen i krydset i 2025 viser, at<br />
der ikke opstår væsentlige afviklingsproblemer. Resultaterne er vist i<br />
bilagsrapporten (Via Trafik, 2007).<br />
158<br />
Eftermiddagsspidstime 2025<br />
Belastning Service-niveau Middelforsinkelse<br />
[s/kt]<br />
Kølængde<br />
[kt]<br />
0,87 F 134 5<br />
1,17 F 359 129<br />
0,61 E 69 4<br />
0,97 F 78 20<br />
1,12 F 272 33<br />
1,06 F 147 43<br />
1,28 F 558 102<br />
0,31 A 9 8<br />
Tabel 10.9: Trafikafvikling, eftermiddagsspidstime 2025 i krydset Hareskovvej/Asnæsvej<br />
I eftermiddagsspidstimen vil der ske trafiksammenbrud i krydset, hvor<br />
krydset ikke kan afvikle trafikken.<br />
Det bemærkes, at der i kapacitetsberegningerne ikke tages højde for,<br />
at der færdes fodgængere i krydset. Større fodgængertrafik vil reducere<br />
kapaciteten i krydset.<br />
Der er risiko for, at kapacitetsproblemerne i krydset Hareskovvej/<br />
Asnæsvej kan have den konsekvens, at trafikken på Lerchenborgvej<br />
stiger. Lerchenborgvej kan bruges som genvej for trafikanter, der kører<br />
mellem Asnæsvej og Sydhavnsvej, hvilket kan virke mere fristende<br />
for trafikanterne, hvis der er kødannelse i krydset Hareskovvej/<br />
Asnæsvej. Af figur 10.2 ses det, at ingen trafik fra/til Mols-Linien kører<br />
mellem Sydhavnsvej og Asnæsvej ud over en mindre mængde<br />
godstransport, svarende til 60 pe pr. døgn jf. afsnit 10.4.3. Det vil således<br />
primært være trafikanter <strong>med</strong> lokalkendskab, der kan være fristet<br />
af at benytte denne rute.<br />
Etablering af en Ny Vesthavn betyder, at trafikken gennem Kalundborg<br />
ændres. Flytningen til den Ny Vesthavn muliggør også, at Mols-<br />
Linien kan øge sine aktiviteter, og trafikken der<strong>med</strong> stiger. I år 2025<br />
forventes færgetrafikken at være steget fra 134 personbilenheder i<br />
2007 i en spidstime til 285 personbilenheder i 2025. Derudover forventes<br />
trafikken generelt at være steget <strong>med</strong> 31 % i 2025.<br />
Når man ser bort fra den generelle trafikvækst og isoleret betragter<br />
ændringer som følge af flytningen af Mols-Linien og etablering af Ny<br />
Vesthavn, vil der i Kalundborg midtby på Østre Havnevej og Sydhavnsvej<br />
ske et fald i trafikken <strong>med</strong> godt 1.000 pe i døgnet. Dette sva-
er til en reduktion i trafikken på omkring 10 %. På Holbækvej forventes<br />
trafikken kun at falde <strong>med</strong> 200 pe, svarende til 2 %.<br />
I den sydlige del af Kalundborg på Asnæsvej sker den største ændring<br />
<strong>med</strong> en trafikstigning på 4.400 pe, svarende til næsten en fordobling af<br />
trafikken eller 11.700 biler i døgnet. På Hovvejen stiger trafikken <strong>med</strong><br />
2.700 pe, svarende til en stigning på omkring 50 %. På Slagelsevej<br />
stiger trafikken <strong>med</strong> 400 biler, svarende til en stigning på 3 %.<br />
Samlet set vurderes graden af forstyrrelsen at være høj på grund af<br />
væsentlige stigninger i trafikken, eksempelvis på Asnæsvej og kapacitetsproblemerne<br />
i krydset Hareskovvej/Asnæsvej og mulige følgevirkninger<br />
på Lerchenborgvej. Det skal dog pointeres, at selve den generelle<br />
trafikstigning vil skabe kapacitetsproblemer jf. afsnit 10.2.4. Trafikken,<br />
der benytter de analyserede veje i Kalundborg, må anses for at<br />
være af national karakter. Det er overvejende sandsynligt, at denne<br />
forstyrrelse vil ske. Der vil dog altid være en usikkerhed i prognoserne,<br />
når der beregnes på en forstyrrelse 18 år fremme i tiden. Forstyrrelsen<br />
vil være permanent, hvilket resulterer i en moderat påvirkningsgrad<br />
af miljøet.<br />
10.4.6 Øvrige kryds<br />
Der er to andre centrale kryds i Kalundborg, der påvirkes af færgetrafikken.<br />
I rundkørslen Østre Havnevej/Sydhavnsvej er trafikken ikke analyseret.<br />
En flytning af Mols-Linien vurderes at <strong>med</strong>føre, at trafikken gennem<br />
rundkørslen reduceres <strong>med</strong> omkring 10 % i forhold til i dag. Trafikafviklingen<br />
vil der<strong>med</strong> blive positivt påvirket. Dette fordi trafikken<br />
til den nuværende færgehavn fjernes. Det er oplyst, at der ikke vil være<br />
containertransport mellem ny og gammel havn, samt at der ikke er<br />
godstransport til/fra banegården. Påvirkningen som følge af den almindelige<br />
trafikvækst på 1,5 % om året indgår ikke i vurderingen, idet<br />
denne trafikstigning er uafhængig af Ny Vesthavn.<br />
159
Figur 10.9: Rundkørslen Østre Havnevej/Sydhavnsvej. En reduktion af trafikken<br />
gennem rundkørslen vil mindske risikoen for tilbagestuvning fra jernbanebommene<br />
på Slagelsevej og blokering af trafikken i rundkørslen.<br />
I rundkørslen mellem Holbækvej og Hovvejen vurderes det umiddelbart,<br />
at selve flytningen af havnen får en neutral indflydelse på trafikafviklingen.<br />
I dag forventes en begrænset del af trafikken at køre til<br />
havnen via Holbækvej. Dvs. at trafikken mod havnen kører til højre i<br />
rundkørslen og til venstre i rundkørslen fra havnen. I fremtiden vil trafikken<br />
blot være ligeud kørende. Denne ændring vurderes ikke at have<br />
stor betydning for kapaciteten.<br />
Konsekvensen af, at trafikken til færgehavnen forventes at stige fra<br />
134 personbilenheder (år 2007) til 285 personbilenheder (år 2025) i<br />
spidstimen er ikke vurderet, da den nuværende trafik og dens rutevalg<br />
i rundkørslen ikke kendes. Ligeledes indgår den almindelige trafikvækst<br />
på 1,5 % om året heller ikke i denne vurdering. Som følge af<br />
den ekstra trafik vil trafikafviklingen gennem rundkørslen blive forringet.<br />
10.4.7 Trafikafvikling på Asnæsvej ved Statoil<br />
Der er udlagt en 300 m risikozone omkring Statoils raffinaderi pga.<br />
virksomhedens oplag af olieprodukter.<br />
Asnæsvej ligger inden for 300 m zonen på en strækning på ca. 1.000<br />
m. 300 m zonen omkring Statoil er vist på Figur 10.10 <strong>med</strong> en bred<br />
rød stiplet linie<br />
160
Figur 10.10: 300 m risikozone omkring Statoil (rød stiplet linie)<br />
Trafikbelastningen på Asnæsvej er målt lige inden krydset Hareskovvej/Asnæsvej,<br />
svarende til 5.600 ÅDT. På strækningen forbi Statoil<br />
vurderes trafikmængden at være betydeligt mindre (svarende til < 500<br />
ÅDT), idet alene trafikken til Asnæsværket samt dele af trafikken til<br />
Lerchenborg Gods og de øvrige dele af Asnæshalvøen vil benytte vejstrækningen.<br />
Ved drift af Kalundborg Ny Vesthavn skønnes trafikbelastningen i år<br />
2025 at være forøget <strong>med</strong> en faktor ca. 10, jf. estimat af fremtidig trafik<br />
(afsnit 10.4.1).<br />
I tilfælde af uheld eller overhængende risiko for uheld på Statoil kan<br />
det bliver nødvendigt at afspærre Asnæsvej. Trafikken fra Kalundborg<br />
Ny Vesthavn vil i en sådan situation kunne afledes via de mindre veje<br />
syd for Statoil. Det vil desuden være muligt at lukke færgeoverfarten<br />
midlertidig i tilfælde af længerevarende afspærringer. Inden færgehavnen<br />
og det øvrige havneanlæg tages i brug, skal der foreligge en<br />
plan for trafikafviklingen, hvis Asnæsvej afspærres.<br />
I tilfælde af uheld eller overhængende risiko for uheld på Statoil, vil<br />
risikoen for, at der samtidig passerer et køretøj på Asnæsvej, øges <strong>med</strong><br />
en faktor 10 i 2025 efter anlæg af Kalundborg Ny Vesthavn, sammenlignet<br />
<strong>med</strong> situationen i dag.<br />
Kalundborg Kommune vil tage initiativ til at Miljøcenter Roskilde og<br />
Beredskabsmyndighederne afklarer om den øgede trafik forbi bl.a.<br />
Statoil afføder behov for særlige sikkerhedsforanstaltninger i tilknytning<br />
til vejen. (Kalundborg Kommune, 2007a).<br />
161
10.5 KUMULATIVE EFFEKTER<br />
Den generelle udvikling i trafikken er i sig selv kumulativ. Det skal<br />
forstås på den måde, at meget generelle emner som teknisk udvikling<br />
inden for transport, samfundsudvikling og økonomisk udvikling i<br />
Danmark og Europa mv. har stor indflydelse på, hvordan udviklingen<br />
i trafikmængder ændrer sig.<br />
Der er i denne analyse brugt en trafikprognose udarbejdet af vejdirektoratet,<br />
hvor trafikken fremskrives <strong>med</strong> 1,5 % om året. Prognosen<br />
bygger på tidligere års udvikling. Der er således indregnet bedste bud<br />
på fremtidens trafik.<br />
Ud over denne generelle udvikling udvikler Kalundborg sig også eksempelvis<br />
i form af nye byområder, store boligprojekter, storcenter eller<br />
andre handelsudvidelser. En eventuel realisering af projekter som<br />
de nævnte vil have betydning for trafikken i Kalundborg, men kan ikke<br />
<strong>med</strong>regnes i denne <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>.<br />
10.6 AFVÆRGEFORANSTALTNINGER<br />
Jf. afsnit 10.4 vurderes trafikken at blive påvirket moderat ved etablering<br />
af en Ny Vesthavn. Der foreslås afværgeforanstaltninger ved<br />
Asnæsvej og ved krydset Hareskovvej/Asnæsvej.<br />
10.6.1 Anlægsfasen<br />
Inden anlægsfasen af Ny Vesthavn vil der blive foretaget en gennemgang<br />
af det signalregulerede kryds Hareskovvej/Asnæsvej og vejstrækningen<br />
på Asnæsvej, hvor potentielle ”farlige lokaliteter” identificeres.<br />
Herefter kan der foretages eventuelle afværgeforanstaltninger.<br />
¨<br />
10.6.2 Driftsfasen - Asnæsvej<br />
I 2025 forventes der 11.700 biler i døgnet. Hvis der ikke er foretaget<br />
andre trafikomlægninger i området inden år 2025, anbefales det at<br />
forbedre forholdene for de bløde trafikanter, så de kan føle sig mere<br />
trygge. Det kunne evt. ske ved at videreføre den dobbeltrettede fællessti<br />
langs i hele vejens udstrækning. Herved adskilles bløde og hårde<br />
trafikanter til gavn for trafiksikkerheden.<br />
Der er på nuværende tidspunkt cykelsti langs en delstrækning frem til<br />
vejens nuværende endepunkt vest for Asnæsværket. Som en del af anlægsfasen<br />
for Ny Vesthavn anlægges en cykelsti fra færgehavnen frem<br />
til Asnæsværket. Herefter resterer der en delstrækning på vejens østlige<br />
del uden cykelsti.<br />
162
Figur 10.11: Asnæsvej mod Asnæs og Ny Vesthavn – der er behov for ekstra<br />
svingbaner i krydset og fx en dobbeltrettet fællessti langs vejen mod vest.<br />
10.6.3 Driftsfasen - Krydset Hareskovvej/Asnæsvej<br />
De gennemførte kapacitetsberegninger for krydset viste, at trafikken i<br />
2025 bryder sammen i krydset om eftermiddagen. Denne situation er<br />
ikke en direkte følge af etableringen af Ny Vesthavn, idet der ligeledes<br />
vil være trafiksammenbrud i krydset som følge af den generelle trafikstigning<br />
under de nuværende forhold. Derfor foreslås ikke afværgeforanstaltninger<br />
som en del af projektet, men de generelle muligheder<br />
for afværgetiltag beskrives, idet det forventes, at der vil ske reguleringer/ændringer<br />
som følge af myndighedernes regulering inden år 2025.<br />
For at forbedre trafikafviklingen kan der foretages en udbygning af<br />
krydset og/eller anlægge alternative veje for at få en tilfredsstillende<br />
afvikling af trafikken. En yderligere udbygning, så der bliver 4 tilfartsspor<br />
i alle tilfarter, vil forbedre kapaciteten til et acceptabelt niveau.<br />
Der vil dog fortsat opstå 40 sek. ventetid i gennemsnit i spidstimen<br />
(Via Trafik, 2007).<br />
Alternativt kunne der anlægges en rundkørsel. En tosporet rundkørsel<br />
vil dog ikke kunne afvikle trafikken. En rundkørsel har endvidere ikke<br />
de samme fordele som et signalreguleret kryds, hvor signalstyringen<br />
kan indstilles således, at færgetrafikken prioriteres, når der kommer et<br />
færgetræk.<br />
Bliver trafikken på Lerchenborgvej uhensigtsmæssigt stor, kan løsningen<br />
eksempelvis være at forbyde uvedkommende tung trafik, således<br />
at godstransporten mellem gammel og ny havn ikke benytter denne rute.<br />
Alternativt kunne alt gennemkørende trafik forbydes.<br />
Kalundborg Kommune overvejer desuden om der skal etableres et nyt<br />
stykke ringvej fra Asnæsvej og øst om byen.<br />
163
Figur 10.12: Mulig fremtidig ringvej (Kalundborg Kommune, 2007e).<br />
Ringvejen vil <strong>med</strong> stor sandsynlighed forbedre trafikafviklingen i<br />
krydset Hareskovvej/Asnæsvej.<br />
10.7 TILBAGEVÆRENDE MILJØPÅVIRKNINGER EFTER AFVÆRGE<br />
Når de omtalte afværgeforanstaltninger inddrages efter behov, vurderes<br />
der alene at være mindre påvirkninger af de trafikale forhold ved<br />
etablering af Ny Vesthavn.<br />
164
11 Støj<br />
Dette afsnit beskriver støjmæssige konsekvenser ved anlæg af Ny<br />
Vesthavn i Kalundborg.<br />
Afsnittet beskriver først de eksisterende støjforhold i området for<br />
Mols-Liniens nuværende placering og i området, hvor den nye havn<br />
ønskes placeret, hvorefter påvirkningerne i henholdsvis anlægsfasen<br />
og driftsfasen beskrives og vurderes.<br />
11.1 METODE<br />
Emissionen af støj opdeles i henholdsvis virksomhedsstøj og støj fra<br />
vejtrafik.<br />
Beregninger af virksomhedsstøj er gennemført efter den fælles nordiske<br />
beregningsmodel angivet i Miljøstyrelsens vejledning nr. 5/1993<br />
(Miljøstyrelsen, 1993), mens trafikstøjberegningerne er gennemført i<br />
henhold til Vejdirektoratets beregning for vejtrafikstøj, rapport 178<br />
(Vejdirektoratet, 1998).<br />
Til alle beregningerne er anvendt programmet SoundPLAN , hvor<br />
kort <strong>med</strong> målestoksforhold, bygninger, skærme, reflekterende genstande,<br />
terræn, beregningspunkter og kildedata indlægges / digitaliseres,<br />
hvorefter SoundPLAN beregner støjen i de udvalgte punkter.<br />
Den skala, der er anvendt ved støjkortene i dette afsnit, er angivet på<br />
figur 11.1.<br />
Figur 11.1: Skala anvendt ved støjkort i dB(A)<br />
165
11.1.1 Virksomhedsstøj<br />
Virksomhedsstøj omfatter al støj, der foregår inden for den enkelte<br />
virksomheds matrikel. Det vil sige, at den omfatter alle stationære<br />
støjkilder på virksomheden plus al kørsel, der foregår på matriklen.<br />
Virksomhedsstøjen deles normalt op i en dagperiode (kl. 07-18), en<br />
aftenperioden (kl. 18-22) og en natperiode (kl. 22-07). I boligområder<br />
stilles der strengere krav til støj i aften- og natperioden end i dagperioden.<br />
Ved virksomhedsstøj regnes desuden <strong>med</strong> forskellige referenceperioder<br />
(den tid, støjen skal midles over), i dag-, aften- og natperioden, da<br />
man kun skal være generet i en kortere periode om aftenen og natten<br />
for at være væsentligt generet. Referenceperioderne er 8 timer for<br />
dagperioden, 1 time for aftenperioden og ½ time for natperioden.<br />
Støjgrænser gælder for enkeltvirksomheder. Det betyder, at den enkelte<br />
virksomhed ikke må udsende støj, der giver et støjbidrag over støjgrænserne,<br />
der er fastsat i forhold til områdets anvendelse.<br />
I nedenstående tabel er de vejledende støjgrænser for udvalgte områdetyper<br />
angivet (Miljøstyrelsen, 1984):<br />
Områdetype Mandag – fredag<br />
kl. 07-00-18.00<br />
lørdag kl. 07.00-<br />
14.00<br />
Erhvervs- og industriområder<br />
Erhvervs- og industriområder<br />
<strong>med</strong> forbud<br />
mod generende virksomheder<br />
Områder for blandet<br />
bolig og erhvervsbebyggelse,centerområder,<br />
boliger beliggende<br />
i åbent land<br />
Boligområder for åben<br />
og lav boligbebyggelse<br />
Tabel 11.1: Vejledende støjgrænser angivet i dB(A)<br />
166<br />
Mandag – fredag<br />
kl. 18.00-22.00<br />
lørdag kl. 14.00-<br />
22.00<br />
søn- og helligdage<br />
kl. 07.00-<br />
22.00<br />
Alle dage kl.<br />
22.00-07.00<br />
70 70 70<br />
60 60 60<br />
55 45 40<br />
45 40 35<br />
I figur 11.2 er der vist et kort over de forskellige områders planlægningsmæssige<br />
status i Kalundborg.
Figur 11.2: Planlægningsmæssig status for Kalundborg (Kalundborg Kommune,<br />
2001)<br />
I de nedenstående afsnit er den værste beregningssituation beskrevet,<br />
således at vurderingerne tager udgangspunkt i ”worst case” scenarier.<br />
Den værste beregningssituation vil i de fleste tilfælde være natperioden.<br />
I bilagsrapporten, bilag 10 er beregningerne vist for dag-, aften-<br />
og natperioden.<br />
Skibe på havet er ikke omfattet af hverken vejtrafikstøj eller virksomhedsstøj,<br />
da Miljøbeskyttelsesloven først gælder, når skibe lægger til<br />
kaj. Når skibene lægger til kaj, er de til gengæld <strong>med</strong>taget som støj fra<br />
aktiviteter på massegodshavnen. Hvis der er tale om læsning/lodsning<br />
i tilknytning til en af virksomhederne på havnen, opfattes skibet lovgivningsmæssigt<br />
som én af virksomhedens støjkilder.<br />
167
De nærmere beregningsdetaljer og forudsætninger angående virksomhedsstøj<br />
er beskrevet i teknisk rapport ”Ekstern virksomhedsstøj – Beregning<br />
af ekstern støj fra virksomheder i forbindelse <strong>med</strong> etablering<br />
af ny vesthavn ved Kalundborg”. Rapporten er vedlagt i bilag 10.<br />
11.1.2 Vejtrafikstøj<br />
Vejtrafikstøj omfatter al kørsel på offentlig vej. Beregningerne bygger<br />
på 3 parametre: Årsdøgntrafik, andel af tunge køretøjer og hastigheden.<br />
I modsætning til virksomhedsstøjen giver beregningerne af vejtrafikstøjen<br />
kun ét resultat LAeq,24h, der svarer til den gennemsnitlige<br />
støjbelastning over et døgn.<br />
For vejtrafikstøj gælder en vejledende støjgrænse på 55 dB(A) ved boliger.<br />
Støjgrænsen gælder kun for anlæg af nye veje. Ved eksisterende<br />
veje er der ingen støjgrænser. Støjgrænserne refererer til årsdøgntrafikken<br />
(ÅDT) og angiver således den støjgrænse, der gælder for den<br />
gennemsnitlige trafik over et gennemsnitsdøgn på årsbasis.<br />
De nærmere beregningsdetaljer og forudsætninger angående vejtrafikstøj<br />
er beskrevet i teknisk rapport ”Vejtrafikstøj – Beregning af vejtrafikstøj<br />
i forbindelse <strong>med</strong> etablering af ny vesthavn ved Kalundborg”.<br />
Rapporten er vedlagt i bilag 9.<br />
11.2 EKSISTERENDE FORHOLD<br />
I dette afsnit beskrives de eksisterende støjforhold i området for Mols-<br />
Liniens nuværende placering og i området, hvor Ny Vesthavn ønskes<br />
placeret.<br />
11.2.1 Områdebeskrivelse<br />
De planlægningsmæssige rammer for relevante dele af Kalundborg by<br />
og omegn er vist på figur 11.2.<br />
Mols-Liniens færgeterminal er beliggende i et område udlagt til havneformål<br />
i inderhavnen. Umiddelbart nord for området ligger Kalundborg<br />
by, der er udlagt som boligområde, bykerne, blandet bolig og erhverv.<br />
Syd for færgeterminalen ligger havnebassin og Kalundborg<br />
Havn. Der er mod nord således kort afstand til områder <strong>med</strong> støjgrænser<br />
på 35-40 dB(A) om natten.<br />
Området, hvor den nye havn tænkes etableret er i dag beliggende i det<br />
åbne land. Fra den nye havn er der en afstand på minimum 1,5 km til<br />
boligområderne nord for fjorden. Øst for havnen ligger et område udlagt<br />
til industri (bl.a. Asnæsværket og Statoil olieraffinaderi). Nærmeste<br />
boligområde mod øst er beliggende mere end 2 km fra den nye<br />
168
havn. Mod syd og vest grænser havnen op til det åbne land, hvor der<br />
er spredt bebyggelse.<br />
Nærmeste beboelser er beliggende på Asnæs Skovvej 10 og 12. Boligen<br />
ligger ca. 100 meter syd for den sydlige afgrænsning af den nye<br />
havn.<br />
Ca. 500 meter sydøst for havnen ligger Lerchenborg Gods.<br />
Øvrige boliger i det åbne land ligger mere end 1 km syd for Ny Vesthavn.<br />
Ved Asnæsværket ligger 7 funktionærboliger til Asnæsværket. Boligerne<br />
er beliggende i erhvervsområde og ligger i en afstand af min.<br />
500 meter fra den ny Vesthavn.<br />
I figur 11.3 er placeringen af de nærmeste boliger omkring Ny Vesthavn<br />
angivet.<br />
Figur 11.3 Luftfoto <strong>med</strong> angivelse af boliger omkring Ny Vesthavn<br />
11.2.2 Virksomhedsstøj<br />
I 2006 har Kalundborg Kommune udført en undersøgelse af støjforhold<br />
i midtbyen (Carl Bro, 2006). Undersøgelsens data vedrørende<br />
Mols-Liniens støjbidrag er lagt til grund for vurderingen af den nuværende<br />
støjbelastning fra Mols-Linien.<br />
Mols-Liniens støjkilder er støj fra færger under havneophold samt trafik<br />
<strong>med</strong> trailere, lastbiler, køletrailere og personbiler.<br />
169
Mols-Linien er for nuværende placeret i Kalundborg midtby, og det<br />
nuværende støjbidrag er angivet som støjkurver i figur 11.4.<br />
Figur 11.4 Eksisterende støj fra Mols-Linien i natperioden<br />
Som det kan ses, giver Mols-Linien <strong>med</strong> den nuværende placering et<br />
relativt højt støjbidrag i natperioden på 50 dB(A) i hele midtbyen.<br />
Dette skal sammenholdes <strong>med</strong> en grænseværdi på 35 -40 dB(A). Ud<br />
over Mols-Linien vil der være andre virksomheder på den eksisterende<br />
havn, der kan give et bidrag til det samlede støjbidrag i midtbyen.<br />
Havnevirksomhedernes støjbidrag er ikke <strong>med</strong>taget i beregningerne.<br />
Havnevirksomhederne er ikke i kontinuerlig drift og ofte sæsonafhængige.<br />
Virksomhederne påfører således ikke byen et konstant støjbidrag<br />
som Mols-Linien, der er i drift hver dag hele året. Det kan under<br />
alle omstændigheder konkluderes, at Mols-Linien alt andet lige<br />
giver et markant højt støjbidrag i midtbyen under de nuværende forhold.<br />
Den nuværende støjbelastning i området vest for Asnæsværket, hvor<br />
den nye havn ønskes etableret, er beregnet ud fra støjbelastningen fra<br />
Asnæsværket, Statoil og losning af råolie til Statoil, da disse er vurderet<br />
at være de eneste betydende støjkilder.<br />
170
Figur 11.5 viser den nuværende virksomhedsstøj i området, hvor<br />
vesthavnen ønskes etableret, optegnet som støjkurver. Der er for nuværende<br />
en relativ lav støjbelastning fra virksomhedsstøj i området på<br />
35 - 45 dB(A). Der er dog tale om et område, som allerede i dag er<br />
påvirket af støj fra virksomheder.<br />
Ved Asnæs Skovvej 10 og 12 er der beregnet et støjbidrag på ca. 35<br />
dB(A) og ved Lerchenborg er der beregnet et støjbidrag på ca. 45<br />
dB(A).<br />
Figur 11.5 Eksisterende støj i området for den nye vest havn, hele døgnet<br />
11.2.3 Trafikstøj<br />
Den nye havn betyder, at den nuværende trafik til Mols-Linien fjernes.<br />
Figur 11.6 viser de nuværende til- og frakørselsveje. Tykkelsen af den<br />
røde markering antyder trafikfordelingen fra Mols-Linien alene. Emnet<br />
er yderligere behandlet i afsnit 10.<br />
171
Figur 11.6: Rutevalg for den nuværende trafik til og fra Mols-Linien<br />
De 3 bestemmende parametre for støj fra vejtrafik er årsdøgntrafikken,<br />
andelen af tunge køretøjer og hastigheden.<br />
Tabel 11.2 viser de anvendte beregningsparametre. Med hensyn til bestemmelse<br />
af årsdøgntrafikken henvises til afsnit 10.<br />
Østre Havnevej<br />
Holbækvej Asnæsvej<br />
Årsdøgntrafik [antal] 9.300 9.000 5.600<br />
Andel tunge køretøjer<br />
[%]<br />
Hastighed [km/t]:<br />
18 % 10 % 8 %<br />
Lette køretøjer 50 km/t 80 km/t 80 km/t<br />
Tunge køretøjer 50 km/t 70 km/t 70 km/t<br />
Hovvejen Sydhavnsvej Hareskovvej<br />
Årsdøgntrafik [antal] 6.400 11.700 12.600<br />
Andel tunge køretøjer<br />
[%]<br />
Hastighed [km/t]:<br />
18 % 18 % 8 %<br />
Lette køretøjer 80 km/t 50 km/t 80 km/t<br />
Tunge køretøjer 70 km/t 50 km/t 70 km/t<br />
Tabel 11.2: Eksisterende forhold 2007<br />
Den nuværende trafikstøj fra veje, hvor der sker betydende ændringer<br />
i forbindelse <strong>med</strong> etableringen af Ny Vesthavn, er optegnet som støjkurver<br />
i figur 11.7. Beregningerne viser, at der i dag er en moderat påvirkning<br />
af området omkring de mest belastede veje, <strong>med</strong> støjniveau<br />
på op til ca. 65 dB(A).<br />
172
Figur 11.7: Vejtrafikstøj 2007<br />
11.3 MILJØPÅVIRKNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
11.3.1 Støj fra anlægsarbejde<br />
I anlægsfasen vil det hovedsagelig være nedbringelse af spuns, kørsel<br />
<strong>med</strong> entreprenørmaskiner og uddybning <strong>med</strong> spandkædemaskine, der<br />
bidrager til det eksterne støjniveau. Støjen fra disse aktiviteter er vist i<br />
figur 11.8.<br />
Uddybning <strong>med</strong> spandkædemaskine vil som det eneste kunne foregå<br />
hele døgnet. De øvrige støjkilder vil forekomme i dag- og aftenperioden.<br />
Kalundborg Kommune stiller normalt følgende krav til støj fra anlægsarbejder<br />
(Mail af den 25/10 2007 fra Kalundborg Kommune):<br />
”Støjbelastningen fra anlægsarbejder skal overholde de vejledende<br />
grænseværdier, der fremgår af tabel I og II i vejledning 5/1984. Støjgrænserne<br />
i dagperioden på hverdag, kl. 07-18 samt lørdag, kl. 07-14<br />
er lempet fra 55 dB(A) til 60 dB(A). Aften og nat er støjgrænserne<br />
h.h.v. 45 og 40 dB(A). For funktionærboliger ved Asnæsværket er<br />
støjgrænsen 60 dB(A) døgnet rundt.”<br />
173
Figur 11.8: Ekstern støj i anlægsfasen ved fuld aktivitet i dag- og aftenperioden<br />
Støjen i anlægsfasen vil i boligområderne i Kalundborg bidrage <strong>med</strong><br />
mindre end 45 dB(A) i dag- og aftenperioden og under 35 dB(A) om<br />
natten. Støjgrænserne forventes således at være overholdt i boligområderne<br />
i Kalundborg by.<br />
I nærheden af anlægsområdet er der kun få boliger. Kun ved Asnæs<br />
Skovvej 10 og12 vil anlægsarbejder <strong>med</strong>føre et støjniveau over de vejledende<br />
støjgrænser. I dag- og aftenperioden er der beregnet et støjbidrag<br />
på ca. 50 dB(A). I natperioden er støjbidraget beregnet til under<br />
40 dB(A) ved Asnæs Skovvej 10 og 12. Den vejledende støjgrænse på<br />
45 dB(A) i aften-perioden må således forventes overskredet; mens<br />
støjbelastningen i dag- og natperioden forventes overholdt.<br />
Ved Lerchenborg og ved funktionærboligerne på Asnæsværket er<br />
støjbidraget beregnet til mindre end 45 dB(A) i dag- og aftentimerne<br />
og mindre end 35 dB(A) i natperioden.<br />
Øvrige beboelser i landzone er beliggende mere end 1 km væk og her<br />
vil støjbidraget i anlægsperioden være mindre end 40 dB(A) i dag- og<br />
aftenperioden og mindre end 35 dB(A) i natperioden.<br />
174
Ved anlægsarbejder, bl.a. ved nedramning af spuns, kan der i perioder<br />
være tale om støj <strong>med</strong> impulser. Såfremt det ved en konkret vurdering<br />
på stedet vurderes, at der er impulser i støjen, skal der tillægges et genetillæg<br />
på 5 dB(A). Det er ikke på forhånd muligt at vurdere, om der<br />
vil være boliger, der vil være generet af impulser, men det vil under<br />
alle omstændigheder kun forekomme i korte perioder. På grund af den<br />
relativt store afstand mellem anlægsområdet og beboelser vurderes det<br />
ikke at være sandsynligt, at der vil være impulstillæg ved boligerne på<br />
nordsiden af Kalundborg Fjord eller ved Lerchenborg og funktionærboliger<br />
ved Asnæsværket. Hvis der skal gives impulstillæg må det<br />
formodes kun at være tale om Asnæs Skovvej 10 og 12.<br />
På baggrund af ovenstående krav samt de beregnede støjbidrag vurderes<br />
det ikke, at der vil være problemer <strong>med</strong> at overholde kravene undtagen<br />
for aftenperioden ved Asnæs Skovvej 10 og 12. Mulige afværgetiltag<br />
er omtalt i afsnit 11.6.1.<br />
Samlet vurderes forstyrrelsen under anlægsarbejdet som middel ved<br />
Asnæs Skovvej 10 og 12 og lav ved de øvrige boliger og kun af betydning<br />
for lokale interesser (berørte boliger). Det er sikkert, at forstyrrelsen<br />
vil forekomme, og den vil være midlertidig, svarende til den<br />
samlede anlægsperiode for fase I-III på ca. 3 år. Der er således tale om<br />
en mindre påvirkning af miljøet.<br />
11.3.2 Vibrationer, lavfrekvent støj og infralyd<br />
Anlægsarbejdet må forventes at give anledning til vibrationer i omgivelserne.<br />
Det drejer sig specielt om nedbringelse af spuns. Vibrationer<br />
dæmpes meget over afstand, og det må forventes, at selv kraftige vibrationer<br />
vil være dæmpet så meget, at de ikke kan registreres i en afstand<br />
af nogle få hundrede meter. Der er kun undtagelsesvist konstateret<br />
generende vibrationer i bygninger, som var længere væk end nogle<br />
få hundrede meter fra vibrationskilden; oftest har det drejet sig om afstande<br />
under ca. 50 meter. (Miljøstyrelsen, 1997).<br />
Der er ikke placeret bebyggelser inden for en afstand af 500 meter fra<br />
områderne, hvor der vil foregå nedvibrering af spuns, og det må derfor<br />
konkluderes, at der i forbindelse <strong>med</strong> anlægsarbejdet ikke vil være vibrationsgener<br />
af betydning for mennesker og bebyggede områder.<br />
Lavfrekvent støj stammer primært fra større maskiner eller større industrianlæg,<br />
men kan også stamme fra entreprenørmaskiner og lastbiler.<br />
Infralyd stammer primært fra større industrianlæg og opleves<br />
sjældent i det eksterne miljø.<br />
175
Alle former for lyd reduceres <strong>med</strong> ca. 6 dB(A) for hver gang afstanden<br />
fordobles. Der vil derfor ske en stor dæmpning af evt. lavfrekvent<br />
støj eller infralyd.<br />
På grund af den relativt store afstand til beboelser vurderes der ikke at<br />
være anlægsaktiviteter, der kan give anledning til lavfrekvent støj eller<br />
infralyd.<br />
11.3.3 Støj i det marine miljø<br />
Vurderingen af virkninger på marin fauna er fastlagt i afsnit 14 (marinbiologiske<br />
forhold).<br />
11.4 MILJØPÅVIRKNINGER I DRIFTSFASEN<br />
11.4.1 Virksomhedsstøj<br />
Når Ny Vesthavn er fuldt udbygget, vil der være støj fra både Mols-<br />
Linien, havneaktiviteterne og virksomhederne på massegodshavnen<br />
samt fra containerterminalen.<br />
Der er foretaget en beregning af støjbidraget fra Mols-Linien alene<br />
(fase I) samt for den fuldt udbyggede havn.<br />
Støjbidraget fra Mols-Linien alene fremgår af nedenstående figur<br />
11.9.<br />
Figur 11.9. Støjbidrag fra Mols-Linien, hele døgnet<br />
Den kommende støjbelastning fra Mols-Linien er beregnet ud fra den<br />
forventede forøgelse af aktiviteterne i henhold til masterplan for Ny<br />
Vesthavn ved Kalundborg. Mols-Liniens støjkilder udgøres af færger<br />
176
under havneophold samt trafik <strong>med</strong> trailere, lastbiler, køletrailere og<br />
personbiler.<br />
Støjbidraget fra Mols-Linien er beregnet til ca. 40 dB(A) ved de nærmeste<br />
boliger (Asnæs Skovvej 10 og 12). Ved alle øvrige boliger i det<br />
åbne land og i Kalundborg by er støjbidraget mindre end 35 dB(A).<br />
Mols-Linien vil således kunne overholde de vejledende støjgrænser i<br />
alle områder.<br />
De fremtidige virksomheder på massegodshavnen vil alle tilhøre havnerelaterede<br />
erhverv. Det forventes, at der etableres omkring 10 virksomheder,<br />
som bidrager væsentligt til det eksterne støjniveau. Emnet<br />
er beskrevet i afsnit 3.2 i anlægsbeskrivelsen.<br />
Som udgangspunkt for støjberegningerne er massegodshavnen opdelt i<br />
10 felter, og der er taget udgangspunkt i, at virksomhederne hver især<br />
skal overholde Miljøstyrelsens vejledende vilkår til erhvervsområder<br />
på 70 dB(A) i skel. Dette giver overslagsmæssigt en kildestyrke på<br />
115 dB(A), hvilket er i rimelig overensstemmelse <strong>med</strong> støjbelastningen<br />
fra de nuværende havneaktiviteter på den eksisterende havn i henhold<br />
til de undersøgelser, der er foretaget på det nuværende havneområde<br />
(Carl Bro, 2006). Det er dog usandsynligt, at alle 10 virksomheder<br />
er i maksimal drift på samme tid, og der er derfor benyttet en samtidighedsfaktor<br />
på 40 %.<br />
Ud over støjen fra de 10 virksomheder er der <strong>med</strong>taget støjen fra et<br />
Panmax-skib, der ligger i havn, inklusiv losning <strong>med</strong> kran.<br />
Det skal understreges, at denne situation er et udtryk for den kumulative<br />
effekt. Man kan således på ingen måde sammenligne de beregnede<br />
støjniveauer <strong>med</strong> Miljøstyrelsens vejledende grænseværdier, da<br />
disse er stillet til støjbelastningen fra enkeltvirksomheder.<br />
Ud fra en vurdering af aktiviteterne på den nye havn, herunder af placeringen<br />
af de forskellige virksomheder, er støjen beregnet og optegnet<br />
som støjkurver for hele området. Støjkurverne på figur 11.10 viser<br />
den samlede støjbelastning i hele området omkring Kalundborg Fjord<br />
og den nye havn. For at vise ”worst case” er natperioden valgt i figur<br />
11.10. Dag- og aftenperioden fremgår af bilagsrapporten i bilag 10.<br />
177
Figur 11.10 Ekstern støj ved en fuldt udbygget vesthavn – natperioden.<br />
I berørte boligområder i Kalundborg by ligger det samlede støjbidrag<br />
fra Ny Vesthavn på op til 35-45 dB(A). Når der sammenlignes <strong>med</strong> de<br />
eksisterende forhold, er der sket en signifikant dæmpning af støjen i<br />
Kalundborg midtby ved udflytning af Mols-Linien fra den nuværende<br />
placering. Her fungerer etableringen af Ny Vesthavn som en afværgeforanstaltning,<br />
idet der opnås en positiv effekt i form af et dæmpet<br />
støjniveau i bydelen. Længere mod vest er der områder på nordkysten,<br />
herunder boligområder, hvor støjniveauet vil være forøget i forhold til<br />
den eksisterende situation. Der er dog tale om, at støjen fra det samlede<br />
anlæg giver anledning til et relativt lavt støjniveau på op til 35-45<br />
dB(A). Dette støjniveau kan ikke sammenlignes <strong>med</strong> Miljøstyrelsens<br />
grænseværdier jf. tabel 11.1, idet de gælder for enkeltvirksomheder.<br />
Hver enkelt virksomhed skal overholde Miljøstyrelsens grænseværdier.<br />
I nærområdet omkring Ny Vesthavn vil støjbelastningen stige. Dette<br />
område er meget spredt bebygget, jfr. afsnit 11.2.1, og det er vurderet,<br />
at kun Asnæs Skovvej 10 og 12 vil blive påvirket af betydende støj.<br />
Her er støjbidraget beregnet til ca. 55 dB(A) i natperioden. Ved Lerchenborg<br />
og ved funktionærboligerne ved Asnæsværket er støjbidraget<br />
beregnet til ca. 45 dB(A) i natperioden. Ved øvrige beboelser i det<br />
178
åbne land syd for Ny Vesthavn er støjbidraget beregnet til under 40<br />
dB(A) i natperioden.<br />
De beregnede støjbidrag er som nævnt beregnet som det samlede akkumulerede<br />
støjbidrag og kan derfor ikke direkte sammenlignes <strong>med</strong><br />
de gældende grænseværdier. Det kan dog konkluderes, at det <strong>med</strong> de<br />
opstillede forudsætninger vil være muligt for virksomhederne at overholde<br />
de vejledende støjgrænser. Dette gælder dog ikke ubetinget ved<br />
boligen Asnæs Skovvej 10 og 12, hvor der må forventes, at det kan<br />
blive nødvendigt, at nogle virksomheder skal foretage støjdæmpning<br />
for at overholde støjgrænserne ved disse boliger.<br />
Det vil være den enkelte virksomheds ansvar at overholde de vejledende<br />
støjgrænser. Afstanden mellem den sydøstligste del af Ny Vesthavn<br />
og Asnæs Skovvej 10 og 12 er ca. 100 meter. En afstand på 100<br />
meter giver en støjdæmpning på min. 40 dB(A). Afhængig af hvordan<br />
en virksomhed, der placeres i dette område placerer sine støjkilder og<br />
hvilket aktivitetsniveau virksomheden har, kan der selv, hvis virksomheden<br />
overholder en støjgrænse på 70 dB(A) i skel opstå problemer<br />
<strong>med</strong> overholdelse af støjgrænserne ved Asnæs Skovvej 10 og 12. I et<br />
sådant tilfælde vil dette give begrænsninger i virksomhedens aktivitetsmuligheder.<br />
Mulige afværgetiltag er beskrevet i afsnit 11.6.2.<br />
Kalundborg Kommune har i udkast til <strong>VVM</strong>-tilladelse stillet krav om,<br />
at det som led i detaillokalplanen for massegods- og containerhavnen<br />
skal sandsynliggøres, hvorledes den enkelte virksomhed via passende<br />
zoneringer og/eller støjdæmpende foranstaltninger kan overholde de<br />
vejledende støjgrænser både ved enkeltboliger i det åbne land og ved<br />
boligområder i Kalundborg by.<br />
Samlet vurderes forstyrrelsen fra drift af en fuldt udbygget Ny Vesthavn<br />
som middel ved Asnæs Skovvej 10 og 12 og lav ved de øvrige<br />
boliger og kun af betydning for lokale interesser (berørte boliger). Det<br />
er sikkert, at forstyrrelsen vil forekomme, og den vil være permanent.<br />
Overordnet set vil der således være tale om en mindre påvirkning af<br />
miljøet.<br />
Når de samlede støjeffekter ved etablering af Ny Vesthavn betragtes,<br />
vil der være et øget støjniveau i nærområdet ved Ny Vesthavn, hvor<br />
der er en relativt lav koncentration af boliger. I berørte boligområder i<br />
Kalundborg By vil det samlede støjbidrag fra Ny Vesthavn alene bidrage<br />
<strong>med</strong> op til 35-45 dB(A), mens der opnås en væsentlig støjreduktion<br />
i Kalundborg midtby. Derfor vurderes det, at støjpåvirkningen fra<br />
en fuldt udbygget Ny Vesthavn vil <strong>med</strong>føre en væsentligt mindre påvirkning<br />
af miljøet end den nuværende drift af Mols-Linien alene.<br />
179
11.4.2 Lavfrekvent støj, infralyd og vibrationer<br />
Støj fra færger og trafik kan indeholde lavfrekvent støj, infralyd eller<br />
vibrationer af betydning for det eksterne miljø. Miljøstyrelsen har fastlagt<br />
støjgrænser for lavfrekvent støj og infralyd indendørs i boliger.<br />
(Miljøstyrelsen, 1997).<br />
På grund af afstanden til beboelser kan det ikke forventes, at der opstår<br />
gener <strong>med</strong> lavfrekvent støj, infralyd eller vibrationer. Der henvises<br />
i øvrigt til afsnit 11.3.2.<br />
Kommunen kan som tilsynsmyndighed <strong>med</strong>dele virksomheder påbud<br />
om at foretage målinger af lavfrekvent støj infralyd eller vibrationer,<br />
såfremt der er begrundet mistanke om, at de vejledende støjgrænser<br />
ikke overholdes. Virksomhederne kan endvidere påbydes at nedbringe<br />
støjen, hvis målingerne dokumenterer, at støjgrænserne ikke er overholdt.<br />
11.4.3 Trafikstøj<br />
I dette afsnit beregnes trafikstøjbelastningen efter en fuldt etableret Ny<br />
Vesthavn, inklusiv lastbiler til færgehavn, massegodshavn og container-feeder-terminal<br />
– år 2025. Figur 11.11 viser de fremtidige til- og<br />
frakørselsveje. Tykkelsen af den grønne markering antyder trafikfordelingen<br />
fra Ny Vesthavn. Emnet er yderligere behandlet i kapitel 10.<br />
Trafiktallene, der ligger til grund for støjberegningerne, indeholder<br />
både den almindelige trafikudvikling frem til år 2025, samt ændring i<br />
trafikken pga. etableringen af Ny Vesthavn.<br />
Ud fra vurderinger af den forventede årsdøgntrafik, andel af tunge køretøjer<br />
og hastigheden er vejtrafikstøjen beregnet ved alle de veje,<br />
hvor der sker betydende ændringer i trafikmængden.<br />
Tabel 11.3 angiver beregningsparametrene (Årsdøgntrafikken stammer<br />
fra kapitel 10).<br />
180
Figur 11.11: Rutevalg for den fremtidige trafik til og fra Mols-Linien og ny<br />
massegodshavn (derudover vil der være trafik mellem den Ny Vesthavn og den<br />
gamle havn langs Sydhavnsvej)<br />
Østre Havnevej<br />
Holbækvej Asnæsvej<br />
Årsdøgntrafik [antal] 10.300 11.500 11.700<br />
Andel tunge køretøjer<br />
[%]<br />
Hastighed [km/t]:<br />
8 % 8 % 18 %<br />
Lette køretøjer 50 km/t 80 km/t 80 km/t<br />
Tunge køretøjer 50 km/t 70 km/t 70 km/t<br />
Hovvejen Sydhavnsvej Hareskovvej<br />
Årsdøgntrafik [antal] 10.800 13.800 16.800<br />
Andel tunge køretøjer<br />
[%]<br />
Hastighed [km/t]:<br />
18 % 10 % 10 %<br />
Lette køretøjer 80 km/t 50 km/t 80 km/t<br />
Tunge køretøjer 70 km/t 50 km/t 70 km/t<br />
Tabel 11.3: Fremtidige forhold - år 2025<br />
Figur 11.12 viser støjbelastning fra vejtrafikstøj på støjkurver, efter<br />
havnen er fuldt udbygget.<br />
181
Figur 11.12 Vejtrafikstøj år 2025<br />
Ud over ovenstående støjkurver, som beskriver støjen langs alle de betydende<br />
veje, er der gennemført punktberegninger i 3 udvalgte beregningspunkter<br />
og 10 meter fra alle veje.<br />
Der er få boliger nær de veje, hvor trafikintensiteten stiger som følge<br />
af projektet. De 2 beregningspunkter er udvalgt ved boliger, hvor det<br />
er vurderet, at støjbelastningen vil øges mest.<br />
Punkt 1 og 2 er beliggende Lerchenborgvej 107 og 113 tæt på Asnæsvej.<br />
Asnæsvej har i dette punkt en eksisterende ÅDT på 5.600, der<br />
øges til 11.700, altså ca. en fordobling. Punkt 3 er beliggende ved<br />
Asnæsværket (funktionærbolig), hvor ÅDT i dag er mindre end 500<br />
og i fremtiden øges til 6.600.<br />
Beregningspunkterne 10 meter fra veje er valgt, da dette svarer til basisværdien<br />
i henhold til Vejdirektoratets beregningsmodel for vejtrafikstøj<br />
– rapport 178/1998 (Vejdirektoratet, 1998). Samtidig giver det<br />
et direkte sammenligningsgrundlag for vejtrafikstøjen ved de eksisterende<br />
forhold og i år 2025.<br />
Tabel 11.4.viser de beregnede støjniveauer.<br />
182
Støjbelastning Støjbelastning Ændring<br />
Leq,24h Leq,24h<br />
i<br />
2007<br />
2025 dB(A)<br />
Punkt 1 Lerchenborgvej 107 62 dB(A) 67 dB(A) + 5 dB(A)<br />
Punkt 2 Lerchenborgvej 113<br />
Punkt 3 Funktionærboliger ved<br />
53 dB(A) 58 dB(A) + 5 dB(A)<br />
Asnæsværket 52 dB(A) 63 dB(A) + 11 dB(A)<br />
10 meter fra Østre Havnevej 66 dB(A) 65 dB(A) - 1 dB(A)<br />
10 meter fra Holbækvej 70 dB(A) 71 dB(A) + 1 dB(A)<br />
10 meter fra Asnæsvej øst for Melbyvej<br />
10 meter fra Asnæsvej vest for Melby-<br />
68 dB(A) 72 dB(A) + 4 dB(A)<br />
vej til ny havn 58 dB(A) 69 dB(A) + 11 dB(A)<br />
10 meter fra Hovvejen 69 dB(A) 72 dB(A) + 3 dB(A)<br />
10 meter fra Sydhavnsvej 67 dB(A) 67 dB(A) 0 dB(A)<br />
10 meter fra Hareskovvej 71 dB(A) 73 dB(A) + 2 dB(A)<br />
Tabel 11.4: Vejtrafikstøj ved udvalgte boliger og 10 m fra berørte veje.<br />
Støjen fra Hovvejen og Asnæsvej stiger frem til 2025 <strong>med</strong> op til 5<br />
dB(A), mens støjbelastningen fra de øvrige veje er stort set uændret.<br />
På Asnæsvej ved Asnæsværket stiger støjen væsentligt mere, da der i<br />
dag kun kører få biler på denne strækning. Her bliver trafikken ca. 10doblet,<br />
hvilket giver et støjbidrag, der er ca. 11 dB(A) større.<br />
Da den almindelige stigning i trafikken på 1,5 % om året giver en forøget<br />
støjbelastning i år 2025 på ca. 1 dB(A), er der reelt tale om en<br />
forbedret situation for de veje, hvor der ikke sker en stigning. På Østre<br />
Havnevej og Sydhavnsvej vil der fra det tidspunkt, hvor den eksisterende<br />
færgehavn nedlægges, ske en reduktion af trafikstøjbelastningen.<br />
Her fungerer etableringen af Ny Vesthavn som en afværgeforanstaltning.<br />
På Hovvejen og Asnæsvej er der forholdsvis få boliger. Derfor er der<br />
få boliger, som berøres af stigende trafikstøj.<br />
Samlet vurderes forstyrrelsen fra trafikstøj i driftsfasen som middel<br />
ved de påvirkede boliger og kun af betydning for lokale interesser (berørte<br />
boliger). Det er sikkert, at forstyrrelsen vil forekomme, og den<br />
vil være permanent. Der er således tale om en moderat påvirkning af<br />
miljøet.<br />
11.5 KUMULATIVE EFFEKTER<br />
I beskrivelsen af virksomhedsstøj har alle støjkilder, som er vurderet<br />
at være betydende for støjniveauet i de berørte områder, været inddraget.<br />
Der<strong>med</strong> tages hensyn til den kumulative effekt.<br />
183
Ved beregning af det eksisterende støjbidrag i Kalundborg midtby er<br />
der kun foretaget beregninger for Mols-Linien. Mange af aktiviteterne<br />
på den eksisterende havn foregår kun få gange om året og ikke samtidig,<br />
f.eks. korntørring, flishugning, rangering og losning. Til gengæld<br />
er Mols-Linien i drift 365 dage om året, så ved kun at se på støjen fra<br />
Mols-Linien i midtbyen ser vi på den normalt forekommende situation,<br />
der repræsenterer støjbelastning 300 – 330 dage om året.<br />
Ved beregning af det fremtidige støjbidrag ved Kalundborg Ny Vesthavn<br />
er støjbidrag fra Asnæsværket og Statoil er ikke indregnet, fordi<br />
bidraget herfra jfr. figur 11.5 ligger mere end 10 dB(A) under støjbidraget<br />
fra den nye havn og derfor ikke vil give anledning til en forøgelse<br />
af det samlede støjbidrag.<br />
I beskrivelsen af trafikstøj er al nuværende trafik og en generel trafikstigning<br />
inden for vurderingsperioden (frem til år 2025) indregnet.<br />
Derved beskrives den samlede støj fra trafik.<br />
Der er ikke kendskab til større enkeltprojekter inden for planperioden,<br />
som vil <strong>med</strong>føre kumulative effekter.<br />
11.6 AFVÆRGEFORANSTALTNINGER<br />
11.6.1 Anlægsarbejder<br />
Anlægsarbejder skal anmeldes til kommunen inden de igangsættes.<br />
Kommunen kan i den forbindelse <strong>med</strong>dele påbud om overholdelse af<br />
nærmere fastsatte støjgrænser samt eventuelle afhjælpende foranstaltninger,<br />
hvis det vurderes, at der er behov for det.<br />
Det er vurderet, at det kun vil være ved Asnæs Skovvej 10 og 12, at<br />
der er risiko for at støjgrænserne overskrides i anlægsperioden. Overskridelsen<br />
vil kun forekomme i aftenperioden. Risikoen for en overskridelse<br />
af støjgrænserne er størst ved aktiviteter i den sydøstligste<br />
del af området, hvor afstanden til Asnæs Skovvej 10 og 12 er mindst.<br />
Mulige afværgeforanstaltninger kan være begrænsninger på støjende<br />
aktiviteter i aftenperioden eller etablering af midlertidige støjvolde.<br />
11.6.2 Virksomhedsstøj<br />
Det vil være den enkelte virksomheds ansvar, at overholde de til en<br />
hver tid gældende støjvilkår ifølge lovgivningen. Dette kan enten være<br />
i form af vilkår i en miljøgodkendelse eller påbud, der kan <strong>med</strong>deles<br />
fra Kalundborg Kommune, hvis dette vurderes nødvendigt.<br />
Afstanden mellem Ny Vesthavn og Asnæs Skovvej 10 og 12 er visse<br />
steder kun 100 meter. Det kan ved etablering af virksomheder tæt på<br />
Asnæs Skovvej 10 og 12 blive nødvendigt <strong>med</strong> afværgeforanstaltnin-<br />
184
ger. Der vil være forskellige muligheder for at nedbringe støjbelastning<br />
fra virksomheder, som begrænsning af virksomhedernes støjende<br />
aktiviteter, støjdæmpning af anlæg, støjdæmpning <strong>med</strong> støjvolde eller<br />
indretning af virksomhederne så støjende aktiviteter foregår i læ bag<br />
bygninger. Havneudvidelsen sker over en årrække og der vil i forbindelse<br />
<strong>med</strong> etablering af den enkelte virksomhed, kunne foretages de<br />
nødvendige afværgeforanstaltninger afhængig af de aktuelle forhold.<br />
Afstanden til øvrige boliger er så stor, at det må forventes at såfremt<br />
den enkelte virksomhed overholder 70 dB(A) i skel vil støjgrænserne<br />
også kunne overholdes.<br />
11.6.3 Trafikstøj<br />
Langs Asnæsvej og Hovvejen vil støjbelastningen i år 2025 være forøget<br />
<strong>med</strong> 4 dB(A). For den vestligste del af Asnæsvej øges støjniveauet<br />
<strong>med</strong> ca. 11 dB(A). Beregningerne er foretaget under forudsætning<br />
af, at der ikke sker væsentlige omlægninger af trafikken omkring<br />
Kalundborg by for eksempel ved etablering af nye veje.<br />
Ifølge gældende lovgivning skal der etableres støjdæmpende foranstaltninger<br />
ved nyanlæg af veje, hvis trafikstøjen ved boliger overstiger<br />
55dB(A). De nye veje der anlægges ved Ny Vesthavn vil ikke give<br />
anledning til at nogle boliger påføres et støjniveau over 55 dB(A).<br />
Da den øvrige støjbelastning udelukkende skyldes en øget trafik på det<br />
eksisterende vejnet er der i henhold til gældende lovgivning ingen forpligtigelse<br />
til at udføre afværgende foranstaltninger. En potentiel afværgeforanstaltning<br />
kunne dog være etablering af en støjskærm mellem<br />
vejene og de nærmeste beliggende boliger, for eksempel vil en 2<br />
meter høj støjskærm give en dæmpning på ca. 4 dB(A).<br />
11.7 SAMMENFATNING<br />
11.7.1 Anlægsarbejder<br />
Støj fra anlægsarbejder vurderes ikke at <strong>med</strong>føre væsentlige støjgener<br />
i området. Anlægsarbejder skal anmeldes til kommunen, før de igangsættes.<br />
Kommunen kan i den forbindelse <strong>med</strong>dele påbud om afhjælpende<br />
foranstaltninger, hvis det vurderes, at der er behov for det.<br />
11.7.2 Virksomhedsstøj<br />
Det vil være den enkelte virksomheds ansvar at overholde de til enhver<br />
tid gældende støjvilkår ifølge lovgivningen. Dette kan enten være<br />
i form af vilkår i en miljøgodkendelse eller påbud, der kan <strong>med</strong>deles<br />
fra Kalundborg Kommune, hvis dette vurderes nødvendigt. På grund<br />
af afstandene til beboelser vurderes det, at såfremt der etableres meget<br />
støjende aktiviteter, kan der ved støjdæmpning eller afskærmning sikres,<br />
at støjvilkårene overholdes. Beregningerne for færgetrafikken vi-<br />
185
ser, at det sandsynligvis ikke vil blive nødvendigt <strong>med</strong> støjdæmpende<br />
foranstaltninger, for at overholde Miljøstyrelsens vejledende støjvilkår<br />
ved den nærmeste bolig.<br />
Etablering af Ny Vesthavn vil resultere i et stigende støjniveau i nærområdet<br />
ved Ny Vesthavn, hvor der er få boliger. Samtidig vil der opnås<br />
en dæmpning af støjbelastningen i Kalundborg midtby ved en udflytning<br />
af Mols-Linien.<br />
Støjbidraget fra Mols-Liniens aktiviteter alene forventes at kunne<br />
overholde de vejledende støjgrænser ved alle boliger i Kalundborg by<br />
og i det åbne land.<br />
Boligerne ved Asnæs Skovvej 10 og 12 ligger som de eneste boliger<br />
tæt på Ny Vesthavn og kan blive udsat for et støjniveau over de vejledende<br />
støjgrænser. Det er virksomhederne på havnen, der er forpligtet<br />
til at overholde støjgrænserne ved boligerne.<br />
11.7.3 Trafikstøj<br />
Langs Asnæsvej og Hovvejen, hvor der er forholdsvis få boliger, vil<br />
støjbelastningen i år 2025 være forøget <strong>med</strong> 3-4 dB(A). For den vestligste<br />
del af Asnæsvej øges støjniveauet <strong>med</strong> ca.11 dB(A). Derfor er<br />
der få boliger, som berøres af stigende trafikstøj. På de øvrige berørte<br />
veje i Kalundborg by vil ændringen <strong>med</strong>føre et lavere eller uændret<br />
støjniveau. Beregningerne er foretaget under forudsætning af, at der<br />
ikke sker væsentlige omlægninger af trafikken omkring Kalundborg<br />
by for eksempel ved etablering af nye veje.<br />
186
12 Andre miljøforhold<br />
12.1 INDLEDNING<br />
Dette kapitel beskriver påvirkninger og emissioner til recipienterne<br />
vand, jord og luft i forbindelse <strong>med</strong> etablering og drift af Kalundborg<br />
Ny Vesthavn.<br />
Det er vurderet, at det er relevant at behandle følgende emner:<br />
Afledning af vand fra Kalundborg Ny Vesthavn (spildevand og<br />
overfladevand).<br />
Håndtering og flytning af jord samt eventuel risiko for forurening<br />
af jord og undergrund.<br />
Emissioner til luft.<br />
Kapitlet beskriver først de eksisterende forhold, der er relevante for<br />
disse vurderinger, hvorefter påvirkningen i henholdsvis anlægsfasen<br />
og driftsfasen vurderes.<br />
12.2 METODE<br />
Påvirkningerne er blevet vurderet ud fra de tekniske forudsætninger i<br />
projektet for etablering af Kalundborg Ny Vesthavn samt nedenstående<br />
kilder:<br />
Oplysninger fra Teknisk Forvaltning i Kalundborg Kommune.<br />
Oplysninger om kortlægninger i forhold til Jordforureningsloven.<br />
Regulering og begrænsning af udledninger til det eksterne miljø,<br />
beskrevet i Miljøbeskyttelsesloven <strong>med</strong> tilhørende bekendtgørelser<br />
og vejledninger.<br />
12.3 EKSISTERENDE FORHOLD<br />
12.3.1 Vand<br />
Det eksisterende område er landbrugsområde samt natur- og strandområde,<br />
og der er således ingen bebyggelser eller befæstede arealer i<br />
det fremtidige anlægsområde for Kalundborg Ny Vesthavn. Derfor er<br />
der er i dag ingen afledning af vand fra området.<br />
187
12.3.2 Jord<br />
Der er ingen registreringer af jordforurening i henhold til Jordforureningsloven<br />
i anlægsområdet. (Region Vestsjælland, 2007). Ud fra den<br />
tidligere og nuværende anvendelse af arealerne til landbrugsdrift samt<br />
natur- og strandområder til friluftsliv og rekreative formål vurderes<br />
der ikke at være risiko for punktkildeforureninger i området. Kalundborg<br />
Kommune har dog vurderet, at der kan være risiko for en diffus<br />
overfladeforurening i dele af anlægsområder, se afsnit 12.4.2.<br />
12.3.3 Luft<br />
Der vurderes ikke at være kilder til betydende emissioner til luften fra<br />
aktiviteter i anlægsområdet ved den nuværende arealanvendelse. I den<br />
eksisterende situation er der fra drift af Mols-Linien emission til luften<br />
af forurenende stoffer (CO2, CO, NOx, SO2 og partikler) fra forbrug af<br />
brændstof til færger samt fra til – og frakørende trafik (ca. 120.000<br />
personbiler og ca. 180.000 lastbiler og løstrailere årligt). Udledningen<br />
sker i tætbefolket byområde, idet de nuværende køreveje går gennem<br />
midtbyen og Mols-Liniens færgeleje ligger i midtbyen.<br />
12.4 MILJØPÅVIRKNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
12.4.1 Vand<br />
Der vil ikke forekomme vandafledning fra aktiviteterne i anlægsfasen.<br />
12.4.2 Jord<br />
Etableringen af Kalundborg Ny Vesthavn foregår i tre faser. Fase I og<br />
II indeholder jordarbejde <strong>med</strong> udgravning på landområdet, mens alle<br />
faser fordrer uddybning og opfyldning på søterritoriet, se afsnit 3.2.<br />
Al jord fra udgravning på landområdet forventes genbrugt til opfyldning<br />
ved etablering af havneanlæggene. Herudover vil opfyldningen<br />
blive udført <strong>med</strong> rene materialer, som pumpes ind.<br />
I henhold til Lov om forurenet jord, § 50a (Miljøministeriet, 2007e),<br />
klassificeres områder inden for byzone som lettere forurenet, hvorefter<br />
der er anmeldepligt for flytning af jorden. Hvis der er viden om, at<br />
større områder inden for byzonen er uforurenede, skal områderne udtages<br />
af klassificeringen, ligesom områder uden for eksisterende byzone<br />
kan inddrages i klassificeringen, hvis der er viden om, at området<br />
er lettere forurenet. Inddragelse eller undtagelse sker via et regulativ.<br />
Hensigten <strong>med</strong> klassificeringen er at undgå, at lettere forurenet jord<br />
deponeres eller genanvendes på uforurenede arealer.<br />
Med projektet for Kalundborg Ny Vesthavn inddrages hele anlægsområdet<br />
i byzonen. Kalundborg Kommune har vurderet, at overfladejorden<br />
i dele af anlægsområdet kan være lettere forurenet fra emissioner<br />
fra de nærliggende industrier, herunder Asnæsværket og Statoil. Der-<br />
188
for vil en eventuel udtagelse af klassificeringen bero på resultatet af<br />
prøvetagning i overfladejorden.<br />
12.4.3 Opfyldningsmateriale<br />
Opfyldning <strong>med</strong> uddybningsmaterialer kræver tilladelse efter råstoflovens<br />
§ 20. Udstyr til optagning og transport af uddybningsmaterialerne<br />
skal kunne godkendes i henhold til råstofloven. Tilladelserne søges<br />
ved By- og Landskabsstyrelsen.<br />
Den 1. januar 2007 er der udstedt nye tilladelser til råstofindvinding<br />
på havet. Hvis råstoffer fra havområdet ønskes anvendt til opfyldning,<br />
skal det undersøges, om der er tilstrækkelige indvindingsmuligheder i<br />
de nuværende indvindingsområder.<br />
12.4.4 Luft<br />
I anlægsfaserne vil der være emission til luften af forurenende stoffer<br />
(CO2, CO, NOx, SO2 og partikler (PM10-partikelstørrelse
Der vil være afledning af sanitært spildevand fra færgeterminalen<br />
samt fra virksomheder, kontorbygninger og mandskabsfaciliteter i<br />
massegods- og containerhavnen.<br />
Virksomhederne i massegodshavnen vil alle være at betegne som havnerelateret<br />
erhverv, defineret som virksomheder, der af driftsmæssige<br />
årsager skal ligge i nærheden af en kaj. Havnerelateret erhverv kan ikke<br />
være produktionsanlæg <strong>med</strong> processpildevand, der lige så godt kan<br />
ligge et andet sted. Derfor forventes der alene behov for afledning af<br />
mindre mængder spildevand fra virksomhederne på havnen.<br />
Spildevand afledes til Kalundborg Kommunes rensningsanlæg og udledes<br />
efter rensning sammen <strong>med</strong> kommunens øvrige spildevand. Der<br />
forventes ingen betydende effekt som følge af udledning af den ekstra<br />
mængde renset spildevand til vandmiljøet.<br />
Alt overfladevand fra Kalundborg Ny Vesthavn udledes til havnebassinet<br />
i Kalundborg Fjord. Overfladevand fra tage udledes direkte til<br />
fjorden. Det øvrige overfladevand stammer fra afvanding af befæstede<br />
arealer, herunder fra vejoverflade og kajområder, hvor der foregår<br />
godshåndtering og transport <strong>med</strong> lastbiler og truck mv. Erfaringsmæssigt<br />
ved man, at disse overfladearealer kan være diffust påvirkede <strong>med</strong><br />
olieprodukter, for eksempel fra dryp fra lastbiler og trucks. Ligeledes<br />
kan der være partikulært materiale fra spild under godshåndtering.<br />
Dette overfladevand ledes gennem olieudskiller og sandfang før udledning<br />
til fjorden. Rensningen i olieudskiller og sandfang sikrer, at<br />
overfladevandet renses for oliekomponenter og partikulært materiale.<br />
Herefter forventes der ingen betydende påvirkning ved afledning af<br />
overfladevand til fjorden.<br />
12.5.2 Jord<br />
Alle arealer på færgeterminalen og på havneområdet vil være befæstede.<br />
Der forventes ingen aktiviteter i driftsfasen, som vil udgøre en<br />
risiko for forurening af jorden eller undergrunden.<br />
Det skal bemærkes, at virksomhederne på massegodshavnen ifølge tilsynsreglerne<br />
i Miljøbeskyttelsesloven skal drives på en sådan måde, at<br />
de ikke udgør en risiko for forurening af jord og undergrund. (Miljøministeriet,<br />
2006b).<br />
12.5.3 Luft<br />
Ved drift af Kalundborg Ny Vesthavn vil der være emission til luften<br />
af forurenende stoffer (CO2, CO, NOx, SO2 og partikler) fra forbrug af<br />
brændstof fra følgende aktiviteter:<br />
190
Færgedrift <strong>med</strong> større færger (3-4 stk.) og flere ankomster og<br />
afgange (ca. 12 pr. døgn). Emissionen forventes at blive mindre<br />
end 2 x den nuværende mængde, idet nye færgers udledning<br />
forventes mindsket.<br />
Til – og frakørende trafik ved færgelejet (antallet forventes<br />
frem til år 2025 at stige op til 250.000 personbiler og op til<br />
510.000 lastbiler og løstrailere årligt). Emissionen forventes at<br />
blive ca. 3 x den nuværende mængde, men udledningen sker<br />
hovedsagelig i erhvervsområder, hvorimod den eksisterende<br />
udledning sker i tætbefolket byområde. Der er kun få boliger<br />
langs hovedfærdselsåren. Ved disse boliger forventes en fordobling<br />
af emissionen til luften, se kapitel 10.<br />
Skibsanløb i massegodshavnen <strong>med</strong> skibsstørrelse op til dødvægtstonnage<br />
på 90.000 t. Gennem planperioden forventes antallet<br />
af skibsanløb at stige op til 100 – 200 anløb pr. år.<br />
Skibsanløb i container-feeder-terminalen <strong>med</strong> skibsstørrelse op<br />
til 800 TEU (tyve fods container ækvivalenter). Gennem planperioden<br />
forventes antallet af skibsanløb at stige op til 100 –<br />
150 anløb pr. år.<br />
Lastbilstransport til og fra massegodshavnen (forventeligt op<br />
til 90.000 lastbiler pr. år) samt lastbilstransport til og fra container-feeder-terminalen<br />
(forventeligt op til 30.000 lastbiler pr.<br />
år). Udledningen sker hovedsagelig i erhvervsområder.<br />
Intern transport på havneområdet <strong>med</strong> traktorer og trailer mellem<br />
skib og lagerområder på havnearealer. Udledningen sker i<br />
et erhvervsområde.<br />
Virksomhedernes varmebehov vil blive dækket ved individuel<br />
opvarmning (Kalundborg Kommune, 2007g).<br />
Ved drift af virksomhederne i massegodshavnen kan der forekomme<br />
udledning af andre stoffer (herunder lugt), afhængig af virksomhedstyperne.<br />
For godkendelsespligtige virksomheder vil emissionen være<br />
reguleret via miljøgodkendelsen, og det vil herved blive sikret, at udledningen<br />
til luft overholder vejledende grænseværdier. Ikke godkendelsespligtige<br />
virksomheders udledninger til luften skal ligeledes<br />
overholde de generelle krav (B-værdier iht. Luftvejledningen). Disse<br />
belastninger vurderes at være så begrænsede, at de ikke har en væsentlig<br />
betydning for omgivelserne.<br />
Ved drift af Kalundborg Ny Vesthavn kan der desuden opstå lugt<br />
og/eller støvdannelse ved håndtering af massegods på havnearealet.<br />
Støvgener fra håndtering af gods på havnen forventes minimeret ved<br />
indkapsling af losse- og lastegrej.<br />
191
Idet der er stor afstand til områder <strong>med</strong> følsom arealanvendelse som<br />
boligområder, forventes ingen væsentlige gener fra lugt eller støvende<br />
aktiviteter.<br />
Fritidsaktiviteter på stranden øst for havneområdet og landarealerne<br />
vest for området vurderes ikke at blive generet i væsentlig grad pga.<br />
lugt eller støv fra havneaktiviteterne.<br />
12.5.4 Samlet vurdering af påvirkning<br />
Overordnet vurderes forstyrrelsen at være lav, primært at påvirke lokale<br />
interesser og <strong>med</strong> høj sandsynlighed for at forekomme. Påvirkningerne<br />
vil være permanente. Samlet vurderes der at være tale om en<br />
mindre påvirkningsgrad, som ikke kræver afværgeforanstaltninger.<br />
12.6 AFVÆRGEFORANSTALTNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
Ved stærkt støvende aktiviteter vil støvdannelse blive dæmpet <strong>med</strong><br />
vand. Herudover er der ikke behov for afværgeforanstaltninger.<br />
12.7 AFVÆRGEFORANSTALTNINGER I DRIFTSFASEN<br />
Der er ikke behov for afværgeforanstaltninger i driftsfasen.<br />
12.8 TILBAGEVÆRENDE MILJØPÅVIRKNINGER EFTER AFVÆRGE<br />
Når de omtalte afværgeforanstaltninger etableres, vurderes der alene<br />
at være en mindre påvirkning ved etablering af Ny Vesthavn.<br />
192
13 Friluftsliv (på land)<br />
13.1 INTRODUKTION<br />
Dette kapitel beskriver det landbaserede friluftsliv og de rekreative aktiviteter<br />
og muligheder i og omkring projektområdet. Forholdene på<br />
selve fjorden er beskrevet i et særskilt kapitel.<br />
Kapitlet beskriver først de eksisterende forhold, der er relevante for<br />
denne vurdering, hvorefter påvirkningen i henholdsvis anlægsfasen og<br />
driftsfasen vurderes.<br />
13.2 METODE<br />
Friluftsliv og de rekreative muligheder i området er blevet vurderet<br />
<strong>med</strong> hjælp fra en række kilder (se også referencelisten):<br />
Telefonisk kontakt <strong>med</strong> turistbureauerne i Kalundborg og Gørlev;<br />
Vej og Park (Kalundborg Kommune); Kalundborg Sportsfiskerforening;<br />
Friluftsrådet)<br />
Regionplanen for Vestsjællands Amt (Vestsjællands Amt<br />
2005)<br />
Hjemmesider fra relevante organisationer (Dansk Ornitologisk<br />
Forening, Dansk Orienteringsforbund, Sjællandsleden, turistbureauer,<br />
Kalundborg Kommune)<br />
Informationsfoldere vedr. turisme og friluftsliv fra turistbureauer<br />
og Kalundborg Kommune<br />
Der er i vurderingen blevet fokuseret på selve projektområdet, kysten/stranden<br />
på begge sider af projektområdet og det åbne landskab<br />
syd for projektområdet.<br />
13.3 EKSISTERENDE FORHOLD<br />
Asnæs halvøen, inklusiv projektområdet er i Regionplanen udlagt som<br />
besøgsområde, dvs. et område, hvor ”landskabet i så høj grad som<br />
muligt gøres tilgængeligt for ekstensiv rekreativ udnyttelse, uden at de<br />
bevaringsværdige værdier tilsidesættes”. Som det er beskrevet i kapitel<br />
6, er området også udlagt som afgrænset kulturmiljø og som beskyttelsesområde<br />
i den seneste Regionplan (Vestsjællands Amt, 2005).<br />
Gennemførelsen af projektet vil derfor kræve dispensation fra (eller<br />
ophævelse af) dele af Regionplanretningslinierne i forhold til disse<br />
193
udpegninger. Som det fremgår af forslag til Lokalplan nr. 500 for Kalundborg<br />
Ny Vesthavn (NIRAS 2007), har Miljøcenter Roskilde givet<br />
tilsagn om, at Ændringslovens § 3 kan tages i anvendelse. Kommuneplantillæg<br />
nr. 25, der udgør plangrundlaget for lokalplanen, indeholder<br />
således retningslinier, der ophæver eksisterende retningslinier i Regionplan<br />
2005 for området og formulerer nye for anlægget af Ny Vesthavn.<br />
Forslag til afværgeforanstaltninger i nærværende kapitel er dog<br />
under alle omstændigheder rettet mod at mindske de negative følger af<br />
projektet i forhold til områdets rekreative og besøgsmæssige værdi.<br />
Der er tre adgangsveje, der giver offentlig adgang (til fods) til kyststrækningen<br />
mellem Asnæsværket og Forskov:<br />
194<br />
1. Ved Asnæsværket er der parkeringsmuligheder ved parkanlægget<br />
for enden af Asnæsvej. En sti fører gennem anlægget<br />
ned til en lille strand lige vest for Asnæsværket. Stien fortsætter<br />
et lille stykke videre på den lave, træ/busk-bevoksede kystskrænt<br />
frem til et strandoverdrev lidt længere mod vest strandoverdrev<br />
2 på Figur 13.1.<br />
2. En grusvej fra Asnæs Skovvej til strandoverdrev 2 (Figur<br />
13.1), der dog til tider er afspærret for kørende trafik <strong>med</strong> kæde.<br />
3. Vej langs østsiden af Forskov, ned til kysten ved Sortenstenen.<br />
De vigtigste friluftsaktiviteter i området er turisme (herunder ture til<br />
fods eller på cykel), jagt, fiskeri og badning. Besøgstallet i området er<br />
begrænset.<br />
13.3.1 Jagt<br />
Godset Lerchenborg, der ejer projektområdet og de tilstødende arealer,<br />
har en aktiv vildtforvaltning, og der er ansat en skytte. Der er anlagt<br />
en række vildtremiser omkring vandhullerne i det åbne land, og i<br />
den smalle strimmel skov langs kysten udsættes og udfodres fasaner<br />
m.m. En lang brakmark langs skoven bidrager til gode forhold for<br />
vildtet.<br />
13.3.2 Fiskeri<br />
Kalundborg Turistbureau (Kalundborg Turistbureau, 2007) og Kalundborg<br />
Sportfiskerforening (Nielsen, 2007) angiver området ved<br />
Sortensten, ca. 700 m vest for projektområdet som et godt område til<br />
fiskeri fra kysten. I vinterhalvåret er det gode fiskeri bl.a. betinget af<br />
de let forhøjede vandtemperaturer, der er en følge af udledning af kølevand<br />
fra Asnæsværket (Kalundborg Turistbureau, 2007). Lystfiskerne<br />
bruger også selve projektområdet, men ifølge Nielsen (2007)<br />
foretrækker de området ved Sortensten. Der er ikke erhvervsfiskeri fra<br />
kysten.
13.3.3 Turisme<br />
Turisme i bred forstand, herunder også besøg af folk fra lokalområdet/Kalundborg,<br />
omfatter besøgende til fods, på cykel eller i bil, der<br />
besøger området på grund af strandene og de landskabelige / kulturelle<br />
værdier. Projektområdet <strong>med</strong> stranden har et begrænset antal besøgende,<br />
men Jannerup (2007d) vurderer dog, at der næsten altid er besøgende<br />
i området, formodentlig hovedsagelig lokale beboere fra nærområdet.<br />
Egentlige badegæster fra Kalundborg foretrækker stranden<br />
på Gisseløre (Hærslev 2007). Der er mange besøgende på Lerchenborg<br />
Gods, især i forbindelse <strong>med</strong> særarrangementer/udstillinger på<br />
godset. Bortset fra selve stranden er projektområdet privat, ejet af Lerchenborg.<br />
Der er etableret to turistruter gennem området, og en tredje<br />
er under etablering, jfr. figur 13.1:<br />
- Margueritrute 3; ruten går fra Kalundborg ad Asnæsvej til<br />
Lerchenborg, videre vestpå ad Asnæs Skovvej, lige inden Forskov<br />
drejer den til venstre og fortsætter ad Østrupvej tilbage<br />
langs sydkysten.<br />
- Sjællandsleden, som er en 600 km vandrerute i Vest- og Sydsjælland.<br />
Ruten er en del af den 6000 km lange Nordsøvandreruten.<br />
Etape nr. 9 (Asnæs-Ugerløse Græsmark) følger stort set<br />
den samme rute som Margueritruten. Den går dog ikke forbi<br />
Lerchenborg, men slår i stedet et sving ind forbi Asnæsværket,<br />
gennem strandparken og ud til kysten vest for Asnæsværket<br />
(følger den ovenfor beskrevne adgangsvej 1 til strandoverdrevet,<br />
hvorfra den går nordpå til Asnæs Skovvej ad adgangsvej<br />
2). Sjællandsleden er beskrevet på www.sjaellandsleden.dk.<br />
Leden er opdelt i flere mindre stykker, strækningen omkring<br />
Kalundborg hedder også Musholmleden.<br />
- Cykelrute til Havnemarken. Cykelruten er netop ved at blive<br />
beskrevet af Turistkontoret i Gørlev. Den vil følge Asnæs<br />
Skovvej til Havnemarken (Gammelby 2007).<br />
Kalundborg Kommune har ikke området <strong>med</strong> i sin folder over ture<br />
langs strandene i kommunen (Kalundborg Kommune, uden årstal).<br />
195
Figur 13.1: Kortet viser projektområdet og det omgivende landskab <strong>med</strong> ruter,<br />
teltplads og andet, der har betydning for friluftsliv og turisme i nærområdet.<br />
I den østligste del af projektområdet ligger Lerchenborg Teltplads i en<br />
del af strandoverdrevet (strandoverdrev 2 på figur 13.1). Det er gratis<br />
at overnatte, og det kræver ikke reservation. Der er ikke drikkevand,<br />
men der er et rakettoilet, som er åbent om sommeren og vedligeholdes<br />
af Kalundborg Kommune.<br />
13.3.4 Orienteringsløb, friluftsaktiviteter i øvrigt<br />
Dansk Orienteringsforbund har udarbejdet orienteringskort over Vestskoven<br />
på Asnæs (Dansk Orienteringsforbund, 2007), men der er ikke<br />
kort for Forskov / det åbne land omkring projektområdet. Dansk ornitologisk<br />
forening har ingen faste observationslokaliteter i projektområdet;<br />
de nærmeste, der er angivet i databasen (Dofbasen, 2007), er<br />
Birkemose Skov og Lerchenborg Slotspark.<br />
13.4 MILJØPÅVIRKNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
Påvirkningerne i anlægsfasen vil primært være forårsaget af: 1. Inddragelse<br />
af områder på land; 2. Reduceret adgang (nedlæggelse af en<br />
adgangsvej) til stranden; 3. Visuel påvirkning som følge af anlægsaktiviteter;<br />
4. Støj/støv og øget trafik som følge anlægsaktiviteter.<br />
13.4.1 Jagt<br />
Jagtaktiviteterne i og nær projektområdet vil blive påvirket af inddragelse<br />
af dele af området, herunder skov og buskvegetation på kystskrænten,<br />
et vandhul på stranden samt selve stranden. Der vil også<br />
være forstyrrelser af vildtet på grund af støj fra entreprenørmaskiner<br />
m.m., men det er forventeligt, at vildtet til dels vil vænne sig til an-<br />
196
lægsaktiviteterne. Den primære påvirkning er således, at en del af områdets<br />
træ- og busk-vegetation forsvinder allerede i anlægsfasen. Det<br />
kan få negative konsekvenser for jagten i nærområdet, da der bliver<br />
færre skjulesteder for vildtet, – og en del af vildtet vil formodentlig<br />
trække mod Forskov. Da de anlagte vildremiser og Forskov fortsat<br />
giver skjul og fourageringsmuligheder, vurderes forstyrrelsen som lav,<br />
det er primært lokale, private (Lerchenborgs) jagtinteresser, der berøres.<br />
Forstyrrelsen vil <strong>med</strong> stor sandsynlighed indtræffe, og den vil<br />
uden afværgeforanstaltninger være permanent. Samlet vurderes påvirkningsgraden<br />
at være mindre og kræver ikke afværgeforanstaltninger<br />
fra projektets side. De foreslåede beplantninger langs sydsiden af<br />
projektområdet (afværgeforanstaltning i forhold til visuelle påvirkninger)<br />
vil dog under alle omstændigheder forbedre forholdene for vildtet,<br />
ligesom det er sandsynligt, at ejeren af jorden vil gennemføre tiltag,<br />
som muliggør, at jagt kan fortsætte i det nuværende omfang.<br />
13.4.2 Fiskeri<br />
Fiskeriet fra standen vil blive påvirket, idet ca. 1.200 m af kysten forsvinder.<br />
En mindre del af området er fredningszone (indtil 500 fra kølevandsudløbet<br />
fra Asnæsværket) og derfor heller ikke tilgængeligt for<br />
fiskerne på nuværende tidspunkt. Ifølge formanden for sportsfiskerforeningen<br />
bruger lystfiskerne det område, der forsvinder, men de foretrækker<br />
området ved Sortensten, som ligger lidt længere mod vest<br />
og ikke berøres direkte af det planlagte projekt. Da der samtidig er<br />
mange andre fiskemuligheder i nærområdet, vurderes graden af forstyrrelse<br />
som lav, primært af betydning for lokale interesser, <strong>med</strong> høj<br />
sandsynlighed for at indtræffe og permanent. Samlet er vurderingen,<br />
at der er tale om en mindre påvirkning, som ikke kræver afværgeforanstaltninger.<br />
13.4.3 Turisme<br />
Besøgende i området vil allerede i anlægsfasen blive udelukket fra<br />
selve projektområdet. I første omgang (fase 1) vil det dreje sig om det<br />
vestlige område, hvor færgehavnen skal etableres. I fase 2 vil resten af<br />
projektområdets kyststrækning forsvinde, og der<strong>med</strong> også teltpladsen<br />
<strong>med</strong> offentlig adgang. Derudover vil anlægsaktiviteterne betyde øget<br />
trafik, støj og en ændret udsigt langs kysten og over fjorden. Vandreruten<br />
Sjællandsleden vil blive direkte påvirket på en kort strækning,<br />
hvor den krydser projektområdet, og det vil være nødvendigt <strong>med</strong> en<br />
mindre justering af ruten. Justeringen kan vente til starten på fase 2,<br />
forudsat at det er muligt at krydse den nye vej, der fører til færgeterminalen<br />
(dvs. man skal bevare grusvejen, der p.t. giver direkte adgang<br />
til stranden ved teltpladsen fra Asnæs Skovvej, indtil starten på fase<br />
2). De beskrevne ruter vil alle blive påvirket af øget trafik på Asnæsvej<br />
i anlægsfasen (og efterfølgende i driftsfasen).<br />
197
Adgangen til stranden vil i fremtiden kunne ske ad adgangsvej 1 gennem<br />
strandparken og ned til vigen <strong>med</strong> den lille strand lige vest for<br />
Asnæsværket, ligesom adgangsvej 3 fortsat vil give adgang til kysten<br />
vest for projektområdet. Adgangsvej 2 (grusvej) forsvinder. Grusvejen<br />
er beskyttet efter naturbeskyttelseslovens § 26a, efter hvilken kommunen<br />
kan afslå nedlæggelse. Med fremlæggelse af den nye lokalplan<br />
accepterer kommunen nedlæggelsen. Der vil i forbindelse <strong>med</strong> fase 1,<br />
som en afværgeforanstaltning i forbindelse <strong>med</strong> tabet af adgangsvej 2,<br />
blive etableret en kombineret cykel/gangsti langs vejen til den nye<br />
færgeterminal (forlængelsen af Asnæsvej). Ved indkørslen til terminalen<br />
bliver der etableret en grusparkeringsplads <strong>med</strong> plads til 20 biler.<br />
Herfra etableres en grussti langs den sydlige og vestlige side af færgeterminalområdet<br />
frem til stranden umiddelbart vest for projektområdet<br />
(se figur 13.2).<br />
Forstyrrelsen vurderes samlet at være middel af regional interesse<br />
(som det fremgår af retningslinierne i Regionplan 2005), sandsynlig<br />
og permanent. Der er således tale om en moderat påvirkning, som det<br />
ville være ønskeligt at afværge. Mulige afværgeforanstaltninger (ud<br />
over etableringen af den nye sti nævnt ovenfor) er præsenteret senere.<br />
Figur 13.2 Kortet viser projektområdet og det omgivende landskab <strong>med</strong> forslag<br />
til nye stier og alternativ linieføring af eksisterende ruter.<br />
13.4.4 Orienteringsløb, friluftsaktiviteter i øvrigt<br />
Da der stort set ikke er andre kendte friluftsaktiviteter i nærområdet,<br />
vurderes der heller ikke at være nogen betydende påvirkning.<br />
198
13.5 PÅVIRKNINGER I DRIFTSFASEN<br />
En stor del af påvirkningerne indtræffer allerede i anlægsfasen og fortsætter<br />
i driftsfasen, herunder den successive udelukkelse fra projektområdet<br />
i takt <strong>med</strong> udbygningen.<br />
13.5.1 Fiskeri<br />
Fiskeriet kan blive indirekte påvirket, idet det nye havneanlæg kan<br />
forhindre noget af det varme kølvand fra Asnæsværket i at strømme<br />
langs kysten – og der<strong>med</strong> gør området mindre attraktivt for fiskene i<br />
vinterperioden, end det er på nuværende tidspunkt. Denne påvirkning<br />
vil især indtræffe, når fase 2 er udført. Det er ikke muligt at kompensere<br />
ved at give tilladelse til fiskeri fra molerne, da offentligheden ikke<br />
kan få adgang på grund af lovbefalet terrorsikring af havnens arealer.<br />
Fase 2-området vil være tilgængeligt, indtil fase 2 påbegyndes.<br />
Under anlæg, og når anlæggene er færdige, vil adgangsforbudet gælde<br />
alle de områder, der er inddraget.<br />
Forstyrrelsen vurderes som lav, af betydning for lokale interesser,<br />
sandsynlig og permanent. Samlet set er der tale om en mindre påvirkning,<br />
som ikke kræver afværgeforanstaltninger.<br />
13.5.2 Jagt<br />
De væsentlige påvirkninger i forhold til jagt vil indtræffe i anlægsfasen.<br />
I driftsfasen vil vildtet hurtigt vænne sig til den periodiske trafik i<br />
forbindelse <strong>med</strong> færgetræk, ligesom den øvrige støj fra havnen ikke<br />
forventes at påvirke dyrene væsentligt på langt sigt. For jægerne vil<br />
naturoplevelsen være påvirket af det, den ændrede udsigt over fjorden<br />
og af støj fra havneaktiviteter og færgetræk. Forstyrrelsen vurderes<br />
som lav, af betydning for lokale interesser, sandsynlig og permanent.<br />
Samlet set er der tale om en mindre påvirkning, der ikke kræver afværgeforanstaltninger.<br />
13.5.3 Turisme<br />
Påvirkningerne, der finder sted i anlægsfasen, vil generelt også være<br />
til stede i driftsfasen (hvis de foreslåede afværgeforanstaltninger ikke<br />
er iværksat). Dvs. en begrænsning i adgangen til kysten og en reduktion<br />
i strandarealet samt trafikale konflikter mellem færgetrafik og turist/anden<br />
trafik til fods, på cykel eller bil til/fra Asnæshalvøen. Anlægsstøjen<br />
vil forsvinde, men der vil til gengæld blive støj fra færgetræk<br />
og andre aktiviteter, se afsnit 11.4. Med tiden vil aflejringer formodentlig<br />
danne en lille strand (i stil <strong>med</strong> den, der findes umiddelbart<br />
vest for Asnæsværket), idet strømmen vil aflejre materiale langs stenkastningen,<br />
der danner den nye havns afgrænsning mod vest.<br />
199
Uden afværgeforanstaltninger vurderes forstyrrelsen samlet at være<br />
middel, af regionale interesse, sandsynlig og permanent. Der er således<br />
tale om en moderat påvirkning, som det ville være ønskeligt at afværge.<br />
13.5.4 Orienteringsløb, friluftsaktiviteter i øvrigt<br />
Da der er få øvrige aktiviteter, og påvirkningen generelt er indtruffet<br />
allerede i anlægsfasen, vurderes påvirkninger i driftsfasen at være ubetydelige.<br />
13.6 AFVÆRGEFORANSTALTNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
Som afværgeforanstaltning i forbindelse <strong>med</strong> reduceret adgang til kysten<br />
vil der blive etableret en sti langs den sydlige udkant af havneområdet:<br />
Som det fremgår af lokalplanforslaget (forslag til Lokalplan 500<br />
for Kalundborg Ny Vesthavn), vil der blive etableret en kombineret<br />
cykel-gangsti langs adgangsvejen til færgehavnen, fra den nuværende<br />
afslutning af Asnæsvej og frem til indkørslen til terminalområdet.<br />
Herfra etableres der en grussti langs den sydlige og vestlige side af<br />
terminalanlægget frem til stranden vest for færgeterminalen. Der<br />
etableres desuden en parkeringsplads ved indkørslen til færgeterminalen,<br />
så besøgende kan parkere og derfra fortsætte til fods til stranden<br />
langs den nye sti (figur 13.2).<br />
Der etableres et beplantningsbælte langs sydsiden af adgangsvejen til<br />
færgehavnen, som visuelt vil skærme dele af havneanlæggene fra<br />
landskabet syd for havnen. Bæltet bør etableres, så snart det er muligt<br />
(i forhold til anlægsarbejdet).<br />
Sjællandsledens rute skal ændres, senest når fase 2 påbegyndes. I stedet<br />
for at gå ned til kysten øst for den nye havn, som den gør nu, kan<br />
den enten følge Asnæs Skovvej forbi Lerchenborg eller fortsætte ad de<br />
nyetablerede stier langs vejen til færgeterminalen og videre til stranden<br />
vest for terminalen. Herfra kan man fortsætte langs kysten til Forskov<br />
og følge vejen op langs Forskov (østlige side) til Asnæs Skovvej,<br />
hvorfra man kan fortsætte ad den oprindelige rute (Figur 13.2).<br />
Ruten via Lerchenborg vil have samme længde som den nuværende,<br />
mens ruten langs havnen og kysten til Forskov vil være ca. 1,4 km<br />
længere end den nuværende. Som afværgeforanstaltning i forhold til<br />
tabet af Lerchenborg teltplads kan det overvejes at etablere en ny teltplads<br />
på nord- eller sydkysten af Asnæs (sidstnævnte mulighed kan<br />
dog muligvis betyde, at der bliver for langt mellem lejrpladserne på<br />
vandreruten).<br />
200
13.7 AFVÆRGEFORANSTALTNINGER I DRIFTSFASEN<br />
Afværgeforanstaltninger bør iværksættes i anlægsfasen. Der er ikke<br />
behov for yderligere afværgeforanstaltninger i driftsfasen.<br />
13.8 KUMULATIVE EFFEKTER<br />
Der er ikke kendskab til andre projekter, som vil kunne <strong>med</strong>føre kumulative<br />
effekter i forhold til friluftsliv. Dette gælder både for aktiviteter<br />
på landjorden og på søterritoriet.<br />
13.9 TILBAGEVÆRENDE MILJØPÅVIRKNINGER EFTER AFVÆRGE<br />
Den samlede vurdering af påvirkningerne efter iværksættelse af de foreslåede<br />
afværgeforanstaltninger er, at der vil være tale om en mindre<br />
påvirkning af friluftslivet.<br />
201
202
14 Kystmorfologi, vandudskiftning<br />
og sedimentspredning<br />
14.1 INDLEDNING<br />
Dette kapitel beskriver påvirkningerne af de marine forhold i forbindelse<br />
<strong>med</strong> etableringen af Ny Vesthavn. Ændringer i kystmorfologi,<br />
hydrografiske forhold og sedimentspredning som følge af etableringen<br />
af Kalundborg Ny Vesthavn er vurderet.<br />
I anlægsfasen vil der i forbindelse <strong>med</strong> uddybning, klapning af uddybningsmaterialer<br />
og jordopfyldning i det nye havneområde ske et<br />
spild og spredning af det håndterede materiale til omgivelserne. I den<br />
forbindelse er der specielt fokus på håndtering af de organiske materialer<br />
(gytjen), som potentielt kan transporteres langt af strømmen.<br />
For driftsfasen er det analyseret, hvordan bølge- og strømforholdene<br />
samt sedimenttransporten ændres langs Kalundborg Fjords breder, og<br />
især om der vil ske kystmorfologiske ændringer omkring Gisseløre<br />
Tange.<br />
Den overordnede konklusion for kystmorfologi og vandudskiftning er,<br />
at disse forhold ikke påvirkes. Bølgehøjderne reduceres 2 cm, og<br />
strømforholdene ændres alene i og omkring anlægsområdet. Langs<br />
Gisseløre Tange er der ingen ændring af strømforholdene. Den tilhørende<br />
sedimenttransportkapacitet langs Gisseløre Tange reduceres 0,5<br />
%. Med hensyn til vandudskiftning af vandet i Kalundborg inderhavn<br />
øges opholdstiden marginalt <strong>med</strong> 0,7 %. De gennemførte analyser er<br />
beskrevet i bilag 11.<br />
I de efterfølgende afsnit behandles derfor udelukkende spredningen af<br />
sediment under anlægsfasen.<br />
203
14.2 METODE<br />
Kystmorfologi, vandudskiftning og spredningen af sediment er blevet<br />
analyseret ved hjælp af numerisk modellering af bølge- og strømforhold<br />
og de deraf afledte sedimenttransport og sedimentspredningsforhold.<br />
Der er benyttet følgende modeller udviklet af DHI Vand & Miljø:<br />
Søkort over Kalundborg Fjord<br />
Vindmålinger fra Sprogø (1980, 1984 og 1986-1998)<br />
Bølgestatistik fra årene 1973-1974 foran Asnæsværket<br />
Strøm- og vandstandsforhold fra DHI’s nationale strømningsmodel,<br />
www.havmodellen.dk<br />
MIKE 21 HD, som er en strømningsmodel, der på baggrund af<br />
vandstands- og vindforhold simulerer strømforholdene<br />
MIKE 21 SW, som er en bølgemodel, der på baggrund af de<br />
historiske vindforhold simulerer bølgeforholdene<br />
LitPack – LitDrift som på baggrund af bølgeforholdene beregner<br />
den tvær- og langsgående sedimenttransport samt udviklingen<br />
i kystlinien<br />
MIKE 21 PA, som er en partikelmodel, der beskriver transporten<br />
af suspenderet sediment, der transporteres <strong>med</strong> strømningsfeltet.<br />
Modellerne er kalibreret til målte bølge- og strømforhold. Konsekvenserne<br />
af etableringen af Ny Vesthavn er undersøgt ved at sammenligne<br />
de fysiske forhold før og efter etableringen af havneanlægget. Der<br />
henvises i øvrigt til den tekniske bilagsrapport (bilag 11) for yderligere<br />
detaljer vedr. opsætning og resultater af de numeriske undersøgelser.<br />
14.3 PROJEKTOMRÅDET<br />
Figur 14.1 viser en oversigt over de områder, hvorfra der er planlagt<br />
uddybning og opfyldningsaktiviteter. Aktiviteterne refererer til en etapeudbygning<br />
i tre faser:<br />
1. Etablering af færgelejer (gul) <strong>med</strong> dertilhørende bundudskiftning,<br />
uddybning i gytje og opfyldning bag spuns.<br />
2. Etablering af massegodskaj (rød) <strong>med</strong> dertilhørende uddybning<br />
i gytje henholdsvis moræneler til etablering af sejlrende <strong>med</strong><br />
differentierede dybder på -15 m og -11 m og endelig opfyldning<br />
bag spuns.<br />
3. Etablering af containerkaj (blå) <strong>med</strong> dertilhørende uddybning i<br />
moræneler.<br />
204
Figur 14.1: Oversigt over graveområder<br />
Gravearbejdet på søterritoriet forventes at blive udført i 3 faser <strong>med</strong> en<br />
række underaktiviteter som angivet i tabel 14.1.<br />
Etape Aktivitet Materiale Mængde<br />
(m 3 )<br />
Varighed<br />
(dg)<br />
1.1 Uddybning og klapning Gytje 105.000 11<br />
1.2 Sandindfyldning i bunden Sand 105.000 11<br />
1.3 Indbygning bag stenkastning<br />
og spuns<br />
2.1 Uddybning til kote -15 m<br />
i sejlrende<br />
2.2 Uddybning til kote -15 m<br />
foran spuns<br />
2.3 Sandindfyldning i bunden<br />
ved kajhjørne<br />
Sand<br />
Gytje<br />
Moræneler<br />
Sand<br />
465.000 23 (2)<br />
786.000 39 (2)<br />
321.000 16 (2)<br />
10.000 1<br />
2.4 Indbygning bag spuns Sand 1.460.000 49 (3)<br />
3.1 Uddybning og klapning Moræneler 150.000 15<br />
3.2 Uddybning og indbygning<br />
bag spuns<br />
Moræneler<br />
70.000 7<br />
3.3 Indbygning bag spuns Sand 120.000 12<br />
Tabel 14.1: Oversigt over graveaktiviteter og teoretiske mængder. (2/3) angiver,<br />
at der forudsættes anvendt 2 eller 3 fartøjer til aktiviteten.<br />
205
Sammensætningen af materiale viser, at der generelt skal uddybes store<br />
mængder gytje og moræneler, mens landvinding hovedsageligt foretages<br />
ved opfyldning <strong>med</strong> sand. Så vidt forureningsgraden tillader<br />
det, genanvendes moræneleret fra det marine område som fyld. Gytje<br />
og forurenet ler bortskaffes på godkendt klapplads uden for Kalundborg<br />
Fjord og indgår ikke i nærværende studie.<br />
Ved uddybning i gytje påtænkes anvendt et suge-/skæreuddybningsfartøj<br />
<strong>med</strong> afgasningsanlæg for at minimere spildet til omgivelserne.<br />
Samme metode forventes anvendt til moræneler, <strong>med</strong>mindre lerets<br />
egenskaber fordrer anvendelse af en spandkæde uddybningsfartøj. Opfyldning<br />
<strong>med</strong> sand sker <strong>med</strong> splitpram.<br />
Med baggrund i erfaringerne fra Århus Havn forudsættes det, at der<br />
anvendes materiel, som uafhængigt af materialetypen kan afgrave<br />
henholdsvis indfylde i rater på 10.000 m 3 per døgn per fartøj. Graveaktiviteter,<br />
der involverer store mængder, er forudsat udført <strong>med</strong> flere<br />
samtidige uddybningsfartøjer, således at den største sandindfyldningsetape<br />
(2.4) á 1,5 mig. m 3 kan på udføres på omkring 49 døgn.<br />
14.4 MILJØPÅVIRKNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
Med hensyn til sedimentation af opgravede materialer vil dette kun<br />
have effekt på bundvegetationen i anlægsområdet, dvs. arealer der benyttes<br />
til etablering af nye havnearealer samt sejlrenden. Sandet bundfældes<br />
meget hurtigt og har ingen effekt, mens leret og siltfraktionen i<br />
gytjen kun i ringe grad påvirker områder uden for anlægsområdet.<br />
Gisseløre Tange påvirkes ikke, og det er blot nogle mindre områder<br />
langs den sydvendte kyst, henholdsvis vest for og øst for den planlagte<br />
ny vesthavn, der påvirkes i ringe grad. Påvirkningerne er i bilag 11<br />
beregnet for uddybning og opfyldning for alle anlægsfaser. I nærværende<br />
afsnit refereres effekterne af uddybning i moræneler samt af uddybning<br />
i gytje i fase 2. Disse scenarier er udvalgt, fordi de repræsenterer”<br />
worst case”.<br />
14.4.1 Uddybning i moræneler, fase 2<br />
Påvirkningen <strong>med</strong> sedimenteret materiale vest for Ny Vesthavn er<br />
mindre end 5 kg/m 2 dvs. ikke synligt, mens påvirkningen i strandområdet<br />
mellem anlægget og Asnæsværket (Se Figur 14.2) generelt er<br />
mindre end 10 kg/m 2 <strong>med</strong> 10-20 kg/m 2 i spredte områder og et enkelt<br />
område <strong>med</strong> 50-75 kg/m 2 . Dette svarer til en gennemsnitlig lagtykkelse<br />
på 5-10 mm og maksimalt 40 mm.<br />
206
Figur 14.2: Nettosedimentation af ler for Etape 2.2 – Uddybning i moræneler.<br />
Mens uddybningen pågår, er koncentrationen i vandfasen af opslæmmet<br />
ler høj i de områder, hvor sedimentationen foregår, men i løbet af<br />
6 timer efter afslutningen af graveperioden falder koncentrationen tilbage<br />
til normalniveauet, se bilag 11.<br />
14.4.2 Uddybning i gytje, fase 2<br />
Det organiske materiale i gytjen vil påvirke et større område. Det organiske<br />
materiale bundfældes ikke (eller blot meget langsomt), og<br />
koncentrationen falder blot ved fortynding <strong>med</strong> renere vand, eller når<br />
vandet udskiftes. Figur14.3 til 14.5 viser øjeblikskoncentrationen af<br />
organisk materiale, mens uddybning pågår, 15 timer efter uddybning<br />
er stoppet og 4 dage efter. Koncentrationen i uddybningsområdet og<br />
selve fjorden falder meget hurtigt på grund af vandudskiftningen og er<br />
i løbet af 1 dag ikke længere synlig. Der er dog en rest i de indre havnebassiner,<br />
som fortyndes eller skylles ud, efterhånden som tiden går.<br />
Figur 14.5 viser en situation <strong>med</strong> udskylning af organisk materiale,<br />
der forekommer 4 dage, efter uddybningen er stoppet. I forbindelse<br />
<strong>med</strong> udskylning føres materialet fra de indre havnebassiner til andre<br />
områder som f.eks. området bag Gisseløre Tange, jfr. Figur 14.5. Når<br />
vindforholdene skifter, føres materialet tilbage til de indre havnebassiner.<br />
Varigheden er knap 2 dage. Der vil forekomme flere af disse<br />
kortvarige hændelser, indtil vandet i havnen er tilstrækkeligt rent, eller<br />
det organiske materiale er henfaldet. Hændelser af denne korte varighed<br />
vil ikke have nogen effekt på bundvegetationen.<br />
Sammenfattende viser modelberegningerne således, at når afgravningsperioden<br />
slutter, vil koncentrationerne af organisk materiale i<br />
fjorden i løbet af 1-2 dage falde til normalniveauet, men der resterer<br />
en høj koncentration i de indre havnebassiner. Dette vil efterhånden<br />
207
fortyndes og vil blive skyllet ud, efterhånden som vandet i fjorden udskiftes.<br />
Modelleringen viser således, at et areal på ca. 15 ha (afgravningsområdet<br />
og de indre havnebassiner) kan være belastet af koncentrationer<br />
større end 10 g/m 3 i mere end 18 dage.<br />
Figur 14.3: Overskridelseshyppigheder af koncentrationer af organisk materiale<br />
over 10 g/m 3 for Etape 2.1 – Uddybning i gytje.<br />
Figur 14.4: Øjebliksbillede af koncentrationen af organisk materiale 15 timer<br />
efter slutning af Etape 2.1 – Uddybning i gytje. Situation ved vestenvind.<br />
208
Figur 14.5: Øjebliksbillede af koncentrationen af organisk materiale 4 dage efter<br />
slutning af Etape 2.1 – Uddybning i gytje. Situation <strong>med</strong> udløb af Kalundborg<br />
Fjord ved østenvind.<br />
14.4.3 Sammenfatning af miljøpåvirkninger i anlægsfasen<br />
Samlet set er påvirkningerne begrænset til de pågældende graveperioder<br />
på nær en vis koncentration af organisk materiale i de indre havnebassiner,<br />
der <strong>med</strong> tiden skylles ud. Det er hovedsageligt anlægsområdet<br />
(inkl. områder, der skal uddybes), som påvirkes på nær det kystnæreområde<br />
mellem den Ny Vesthavn og Asnæsværket.<br />
Samlet vurderes forstyrrelsen at være lav <strong>med</strong> en påvirkning af lokale<br />
interesser og <strong>med</strong> høj sandsynlighed for at forekomme. Nogle af påvirkningerne<br />
vil være kortvarige (uklart vand), mens andre vil være<br />
permanente (ændrede sedimentforhold ved stranden mellem havnen<br />
og Asnæsværket). Samlet vurderes der at være tale om en mindre påvirkningsgrad,<br />
som ikke kræver særlige afværgeforanstaltninger.<br />
14.5 MILJØPÅVIRKNINGER I DRIFTFASEN<br />
Der foregår i dag kun et meget begrænset vedligeholdelsesarbejde<br />
<strong>med</strong> at opretholde vanddybderne i havnebassiner og sejlrende, og det<br />
fremtidige behov for oprensning vil ikke blive ændret af den øgede<br />
vanddybde i sejlrenden.<br />
14.6 SAMMENFATNING<br />
Den overordnede konklusion for kystmorfologi og vandudskiftning er,<br />
at disse forhold ikke påvirkes pga. etablering af Ny Vesthavn. Bølgehøjderne<br />
reduceres minimalt, ca. 2 cm, og strømforholdene ændres<br />
alene i og omkring anlægsområdet. Langs Gisseløre Tange er der ingen<br />
ændring af strømforholdene. Den tilhørende sedimenttransportka-<br />
209
pacitet langs Gisseløre Tange reduceres 0,5 %. Med hensyn til vandudskiftning<br />
af vandet i Kalundborg inderhavn øges opholdstiden marginalt<br />
<strong>med</strong> 0,7 %.<br />
De primære påvirkninger, som vil være permanente, vil udelukkende<br />
være selve anlægget og sejlrende samt i ringe grad moræneler, der aflejres<br />
i strandområdet mellem anlægget og Asnæsværket.<br />
I forbindelse <strong>med</strong> uddybning af gytjen og moræneleret skal det tilstræbes<br />
at optage materialet så intakt som muligt, og der er ved analyserne<br />
af sedimentspredningen påtænkt anvendt et suge-/ skæreuddybningsfartøj<br />
<strong>med</strong> afgasningsanlæg, som minimerer spild af gytje.<br />
Under anlægsfasen vil der ske en spredning af materiale, og sedimentfaner<br />
fra uddybningsfartøjerne vil være synlige. Efter uddybningens<br />
ophør vil mængden af opslæmmet sediment falde så hurtigt, at det efter<br />
en dag ikke længere er synligt for partikulært materiale. Det opløste<br />
organiske stof vil være synligt i de indre havnebassiner i en længere<br />
periode (ca. 1-2 måneder) efter uddybningens ophør, men vil efterhånden<br />
skylles ud af fjorden.<br />
Spredningen af sediment er meget afhængig af årstidsvariationen, dvs.<br />
den største spredning forekommer om vinteren, når strømmen er<br />
størst, mens den mindste spredning forekommer i sommerperioden.<br />
Simuleringerne er foretaget <strong>med</strong> de mest konservative situationer.<br />
210
15 Marinbiologiske forhold<br />
Dette afsnit omhandler det marine miljø, herunder beskrivelse af flora<br />
og fauna.<br />
15.1 METODE<br />
Afsnittet er udarbejdet på baggrund af litteratur samt telefoniske interviews<br />
og korrespondance <strong>med</strong> enkeltpersoner og repræsentanter fra en<br />
række institutioner og organisationer (Danmarks Miljøundersøgelser,<br />
Danmarks Fiskeriundersøgelser, Miljøcenter Roskilde, Kalundborg<br />
Fiskeri Forening, Kalundborg Sportsfiskerforening).<br />
15.2 KALUNDBORG FJORD, BESKRIVELSE<br />
Kalundborg Fjord har et areal er på 79 km², et vandvolumen på 750<br />
mio. m³ og en vanddybde, der varierer fra 15 – 16 m i yderfjorden til<br />
ca. 12 m i inderfjorden. Fjorden er præget af stejle undersøiske skrænter,<br />
idet både Asnæs og Røsnæs er randmoræner dannet af Bælthav Isstrømmen<br />
i Sen-Weichsel istiden for 17. – 18.000 år siden.<br />
Kysterne er mange steder smalle, stejle og stenede og ud over to store<br />
stenrev yderst på Asnæs og Røsnæs er der mange smårev i fjorden.<br />
Fjorden og havneområdet er et stort sedimentationsbassin for materiale,<br />
der tilføres fra Storebælt og for materialer, der er eroderet fra land<br />
og lavvandede områder inde i fjorden (Vestsjællands Amt 2003b, Larsen<br />
2006).<br />
Næringsstofbelastningen i fjorden er aftagende. For kvælstof var den<br />
svagt faldende i perioden 1989 – 2003, for fosfor var den markant aftagende,<br />
men den er stadig problematisk høj. Tilførslen fra oplandet<br />
(fra landbrug, industri og renseanlæg) vurderes af amtet til at ligge på<br />
150 – 350 t total N / år og 6 – 11 t Total P / år. (Vestsjællands Amt<br />
2003b). Amtet konkluderer, at målsætningen for fjorden som ”ingen<br />
eller kun svag menneskeskabt påvirkning af plante- og dyreliv” ikke<br />
opfyldt i den inderste del af fjorden og ikke opfyldt eller truet i resten<br />
af fjorden. Vandram<strong>med</strong>irektivets basisanalyse (Vestsjællands Amt<br />
2006b) konkluderer i sin risikovurdering, at fjorden næppe opfylder<br />
regionplanmålene inden 2015 og vurderer i sin fremskrivning til 2015,<br />
at den beregnede reduktion i belastningen og der<strong>med</strong> næringsstofkoncentrationerne<br />
er så lav, at den ikke vil ændre ved forekomsterne og<br />
udbredelsen af dyr og planter. Iltsvind er stadig en tilbagevendende<br />
begivenhed, og der er registreret iltsvind i årene 1998, -99, -00,-02,-<br />
211
03,-04,-05,-06. I 2001 var iltforholdene bedre end i perioden 1999 –<br />
2000 (Vestsjællands Amt 2003b, DMU 2007). Om miljøtilstanden generelt<br />
konkluderer basisanalysen, at ”Bunddyr forekomsterne og diversiteten<br />
øges ud gennem fjorden. Den er generelt lav og skyldes iltsvind<br />
og dårlige bundforhold. Der er påvist risiko for påvirkning fra<br />
tungmetaller og miljøfarlige stoffer. Ålegræs dybdeudbredelse og arealdækning<br />
er lav. Algernes dybdeudbredelse er lav, og der er mange<br />
eutrofe alger”.<br />
15.3 BESKYTTEDE OMRÅDER I KALUNDBORG FJORD<br />
Der er flere områder på søterritoriet i fjorden, som har en grad af beskyttelse,<br />
og hvor der er begrænsning i de aktiviteter, der må foregå.<br />
Regionplanen (Vestsjællands Amt 2005) angiver tre områder af relevans<br />
for de marinbiologiske forhold <strong>med</strong> skærpet målsætning (Figur<br />
15.1).<br />
Figur 15.1: Kortet viser de beskyttede områder i inderfjorden; Kalundborg<br />
vildtreservat, fredningen på Gisseløre og Houget, fiskefredningszonen ved kølevandsudløbet<br />
samt Kærby Å. Det direkte projektområde er også angivet.<br />
Inderst i fjorden ligger Kalundborg Vildtreservat, oprettet i 1942. Ifølge<br />
bekendtgørelsen fra 1994 er formålet <strong>med</strong> reservatet ”at sikre den<br />
inderste del af Kalundborg Fjord og Gisseløre som et jagtfrit område<br />
af hensyn til rastende vandfugle og områdets bynære beliggenhed”<br />
(Miljø- og Energiministeriet 1994). Området dækker hele det nuvæ-<br />
212
ende havneområde og Gisseløre og har et areal på 428 ha. Den sydvestlige<br />
del af vildreservatet har lille overlap på 2,6 ha <strong>med</strong> den planlagte<br />
havneudvidelse (fase 3). Reservatet har især betydning i kolde<br />
vintre, hvor det holder sig isfrit længe (Vestsjællands Amt 1995).<br />
De øvrige to områder er stenrevene ved Røsnæs og spidsen af Asnæs.<br />
Stenrevene er fourageringsområder for fugle, marsvin og spættet sæl<br />
og har betydning som gyde- og opvækst-område for fisk og bundfauna.<br />
Det eneste Natura 2000 område i direkte tilknytning til Kalundborg<br />
Fjor er Habitatområde 195, som delvis overlapper <strong>med</strong> det målsatte<br />
stenrev på Røsnæs. Habitatområdet består af en terrestrisk del, der<br />
strækker sig som et langt, smalt bælte langs det meste af fjordens<br />
nordkyst, fra Myrekærhuse til spidsen af Røsnæs (315 ha) samt en marin<br />
del, Røsnæs Rev, ved spidsen af Røsnæs (164 ha). Spættet sæl<br />
indgår i udpegningsgrundlaget for habitatområdet. Nordøst for Røsnæshalvøen<br />
ligger Sejerøbugten (Sejerø Bugt og Saltbæk Vig, område<br />
135, se Fig. 9.1 i kapitel 9 ”Naturforhold på land”), som er Habitatområde,<br />
Fuglebeskyttelsesområde og Ramsarområde. Der er ikke overlap<br />
mellem de beskyttede områder og projektområdet. Den nærmeste del<br />
af Habitatområde 195 er beliggende 4,5 km fra projektområdet. Den<br />
nærmeste marine del af habitatområdet ligger ca. 14 km fra projektområdet.<br />
Den nærmeste del af Habitatområde 135 er beliggende 7,5<br />
km fra projektområdet (i luftlinie over land).<br />
Gisseløre og Houget er fredet. Fredningen er på 70,38 ha, hvoraf 16<br />
ha udgøres af Gisseløre, og resten omfatter Houget og søterritoriet<br />
omkring tangen. Fredningens formål er at sikre, at ”Krumoddens dannelseshistorie<br />
og naturværdier i al fremtid fremtræder som et markant<br />
bynært landskabselement” (Vestsjællands Amt, 2006a). Hele området<br />
ligger samtidig inden for Kalundborg Vildreservat. Der er ikke overlap<br />
mellem det fredede område og det direkte projektområde. I inderhavnen<br />
har Kærby Å sit udløb; åen er beskyttet efter Naturbeskyttelseslovens<br />
§ 3.<br />
Inderst i fjorden er der oprettet en fredningszone omkring kølevandsudløbet<br />
fra Asnæsværket, hvor det varme vand bl.a. tiltrækker mange<br />
ørreder i vinterhalvåret. Fredningszonen har en radius på 500 m fra<br />
udløbet (Kærsgaard 2007) og dækker der<strong>med</strong> ca. 52 ha vandoverflade.<br />
15.4 EKSISTERENDE FORHOLD<br />
15.4.1 Havpattedyr<br />
Der er rapporteret marsvin og spættet sæl i Kalundborg Fjord.<br />
213
15.4.1.1 Marsvin<br />
Marsvin (Phocoena phocoena) er almindelig i Storebælt. Handlingsplanen<br />
for beskyttelse af marsvin (Jepsen 2005a) angiver Røsnæs Rev<br />
som fourageringsområde, og i bilagsmaterialet til handlingsplanen angives<br />
det også, at marsvin er en del af udpegningsgrundlaget for habitatområdet<br />
ved Røsnæs rev (195). Marsvin er imidlertid ikke <strong>med</strong> på<br />
Skov- og Naturstyrelsens liste (www.sns.dk) over arter, der aktuelt er<br />
en del af udpegningsgrundlaget. Revet ligger vest for Røsnæs, 15,5<br />
km NV for den planlagte havneudvidelse. Marsvin er optaget på bilag<br />
IV over strengt beskyttede arter (EEC 2003). Arten er fredet og er optaget<br />
på gul-listen (Stoltze og Pihl 1998b). Marsvin er især truet af<br />
garnfiskeri, hvor de ofte kommer <strong>med</strong> som bifangst og drukner.<br />
Der er ikke systematiske data over marsvins tilstedeværelse i fjorden.<br />
Danmarks Miljøundersøgelser (Teilmann 2007) har registreret, at nogle<br />
mærkede individer laver korte besøg i fjorden, og at der i et enkelt<br />
tilfælde var et individ, der opholdt sig flere måneder i fjorden. Storebælt,<br />
og herunder områderne NV og S for fjorden har i perioder en ret<br />
høj individtæthed. Fra satellitmærkningen af 31 marsvin i de indre<br />
danske farvande kunne DMU observere, at 23 af de mærkede marsvin<br />
på et eller andet tidspunkt opholdt sig i Storebælt, fire marsvin besøgte<br />
én gang kortvarigt den ydre del af fjorden, ét besøgte kortvarigt den<br />
indre del, mens ét marsvin opholdt sig i længere tid i fjorden (Teilman<br />
et al. 2004). Handlingsplanen for beskyttelse af marsvin (Jepsen<br />
2005a) indeholder kort over de relativt vigtigste levesteder for de<br />
mærkede marsvin. Der er tre kategorier, og i vinterhalvåret er Storebælt,<br />
inklusiv Kalundborg Fjord, i den midterste kategori, mens Kalundborg<br />
Fjord er i den laveste (relativt mindst vigtige leveområde)<br />
kategori i sommerhalvåret (april-september). Ifølge kortet i handlingsplanen<br />
opholdt ingen af de mærkede marsvin sig i inderfjorden i perioden<br />
april – september. Selvom talmaterialet er begrænset, tyder det<br />
således på, at fjorden er vigtigere for marsvin om vinteren end om<br />
sommeren; en konklusion, der bekræftes af (Teilmann, 2007a).<br />
Fiskerne ser sjældent marsvin i fjorden, og det er flere år siden, en fisker<br />
sidst har fået et marsvin i sit garn (Jensen, 2007). I forbindelse<br />
<strong>med</strong> feltarbejde til denne <strong>VVM</strong> blev der observeret to individer midt i<br />
fjorden (i juni 2007) og to individer ud for projektområdet (i august<br />
2007).<br />
Der er registreret unger i Storebælt, men DMU har ikke kendskab til<br />
præcist, hvor kælvningerne sker, da marsvin ikke, som sælerne, bruger<br />
hvile/diepladser på land (Teilmann, 2007). Parringer sker i juli-august,<br />
men kælvninger sker i maj-juni. I disse perioder formodes de at være<br />
214
særligt følsomme over for forstyrrelser (Skov- og Naturstyrelsen<br />
2007a).<br />
Føden består primært af fisk, men blæksprutter og krebsdyr kan også<br />
indgå. Føden lokaliserer de ved ekkolokalisering, og hørelsen er derfor<br />
meget vigtig for marsvin, både i forbindelse <strong>med</strong> fødesøgning og<br />
til kommunikation <strong>med</strong> andre marsvin. Brugen af ekkolokalisering til<br />
fødesøgning betyder, at marsvin ikke er direkte påvirket af ændringer i<br />
sigtbarheden i vandet, f.eks. som følge af udgravningsarbejde og klapning.<br />
Indirekte påvirkes de dog af, at deres byttedyr trækker væk fra<br />
områder <strong>med</strong> lav sigtbarhed.<br />
Marsvin er følsomme over for lyd og vil kunne høre undervandsaktiviteter,<br />
f.eks. nedvibrering af spunsvægge, meget langt væk (Teilmann<br />
2007). I forbindelse <strong>med</strong> nedramning af vindmøllefundamenter på<br />
Horns Rev observerede man kortvarige reaktioner hos marsvin op til<br />
15 km fra nedramningsstedet (DONG, 2006). Det svarer til afstanden<br />
fra havnen til Røsnæs Rev / spidsen af Røsnæs. Undervandsstøjen ved<br />
Horns Rev havde et niveau på 260 dB, og det forventes, at nedramning<br />
eller nedvibrering af spuns ikke vil overstige den værdi, – dvs. de<br />
260 dB kan betragtes som et worst case scenario. (Teilmann, 2007a)<br />
kender ikke undersøgelser over marsvins følsomhed over for støj fra<br />
færger, men vurderer, at en forøget skibstrafik kan påvirke bestanden<br />
specielt i en smal fjord som Kalundborg Fjord, hvor støjpåvirkningen<br />
kan være ekstra stor pga. refleksioner.<br />
15.4.1.2 Spættet sæl<br />
Spættet sæl (Phoca vitulina) indgår også i udpegningsgrundlaget for<br />
habitatområdet ved Røsnæs Rev. Revet vurderes dog ikke at have væsentlig<br />
betydning for sælerne, men er en lokalitet, hvor de i ny og næ<br />
fouragerer (Teilmann 2007). Det nærmeste betydningsfulde hvile- og<br />
yngle-område er sælreservatet Bosserne i habitatområde 51 (”Stavns<br />
Fjord, Samsø Østerflak og Nordby Hede”; spættet sæl er en del af udpegningsgrundlaget).<br />
Bosserne ligger i Samsø Bælt mellem Stavns<br />
Fjord og Sejerø, umiddelbart sydøst for Vejrø. Området ligger 35 km<br />
(luftlinie) fra projektområdet. Spættet sæl er fredet i Danmark, bevaringstilstanden<br />
vurderes som gunstig (Jepsen, 2005b).<br />
Sælerne parrer sig i juni – juli og føder i juli året efter. De er særlig<br />
følsomme for forstyrrelser, når de er på deres hvilepladser, og især<br />
mens ungerne dier, men også i parringsperioden og under pelsfældning<br />
i august – september.<br />
Føden består især af fisk, men blæksprutter og krebsdyr indgår også.<br />
215
I forbindelse <strong>med</strong> nedramning af vindmøllefundamenter på Rødsand<br />
observerede man reaktioner hos spættet sæl på en sandbanke 10 km<br />
fra nedramningsstedet (DONG, 2006). Der blev i perioden <strong>med</strong> nedramninger<br />
observeret et reduceret antal sæler på banken, muligvis som<br />
følge af luftbåren støj. Det vurderes, at spættet sæl i vandet kan påvirkes<br />
af støjen i en radius af ca. 2 km fra nedramningsstedet. Anlægsstedet<br />
ved Rødsand lå 4 km fra et hvileområde for sælerne. I de fleste<br />
tilfælde havde støjen fra nedramningen af stålrør <strong>med</strong> en diameter på<br />
4 m ikke nogen målbar effekt på antallet af sæler på land (Teilmann et<br />
al. 2006, Tougaard 2007). I en undersøgelse fra Alaska blev det konkluderet,<br />
at støjen fra nedramning af stålrør var hørbar for ringsæler<br />
(Phoca hispida) i vandet i en afstand på op til 3 km fra anlægsområdet.<br />
Det blev dog samtidig påvist, at sælerne ikke reagerede på støjen<br />
selvom de befandt sig ned til 46 m fra rørene (Blackwell et al. 2004).<br />
15.4.2 Fisk<br />
I fjorden findes bl.a. rødspætte, tunge, skrubbe, ising, sild, torsk, multe<br />
og ørreder. Rødspætterne findes kun i yderfjorden, men de andre arter<br />
vandrer ind i inderfjorden. Torskene har været helt væk, men er begyndt<br />
at vende tilbage til fjorden. Det varme vand fra kølevandsudløbet<br />
ved Asnæsværket tiltrækker mange ørreder i vinterhalvåret, og der<br />
er også observeret multe, som fouragerer på vegetation nær udløbet<br />
(Kærsgård 2007; Jensen 2007). Vestsjællands Amtskommune rapporterede<br />
i 1985, at temperaturen i overfladen er gennemsnitlig 0,5 °C<br />
højere end i overfladen 3 km længere ude i fjorden, samt at der i 20 %<br />
af året er vidtstrakte områder af bunden berørt af temperaturer, der ligeledes<br />
er 0,5 °C højere end tilsvarende vanddybder 3 km længere ude<br />
i fjorden. Inden for de nærmeste 200 fra udløbet er der normalt en<br />
overtemperatur på ca. 1 °C ved bunden. For at undgå overfiskning i<br />
området <strong>med</strong> høj koncentration af ørreder er der oprettet en fredningszone<br />
<strong>med</strong> en radius på 500 meter fra udløbet (Kærsgård 2007).<br />
Området fra Asnæsværket og ca. 5 km mod vest langs fjordens sydkyst<br />
(inklusiv 1,2 km kyst, som det færdige projekt vil dække) rummer<br />
tætte ålegræsenge og formodes at have betydning som fouragerings-,<br />
gyde- og opvækstområde for en række fiskearter. Blandt de arter,<br />
der typisk kan have hele deres livscyklus i ålegræsområder, er trepigget<br />
hundestejle, tangsnarre, almindelig tangnål, snippe, stor<br />
næbsnog, havkarusse og kutling. Arter, der ofte bruger ålegræsområder<br />
som opvækstområder, omfatter skrubbe, pighvar, rødspætte og<br />
alm. tunge, og arter, der bruger dem til fouragering og gydning i kortere<br />
perioder, omfatter bl.a. hornfisk, torsk, multe og havørred. Sidstnævnte<br />
er dog muligvis ikke så afhængige af selve ålegræsset som tidligere<br />
antaget, men søger områder <strong>med</strong> en vis kompleksitet i den tredimensionelle<br />
struktur – som ålegræs kan give / bidrage til, men som<br />
216
også kan komme fra andre strukturer såsom sten og/eller makroalger<br />
(Grønkjær, 2007).<br />
Ifølge Vestsjællands Amt (1995) er der gydeområder for sild i forbindelse<br />
<strong>med</strong> stenrevene ved spidsen af Røsnæs og spidsen af Asnæs<br />
samt i Kirkebugt, og der er en fiskerivedtægt, der sætter mindste mål<br />
for maskestørrelse i skovltravl pga. opvækstområder for fladfisk (Fiskeriministeriet,<br />
1976).<br />
Der er ikke kendte registreringer af bilag IV arter. Tyklæbet multe, der<br />
forekommer i fjorden (Skrivergaard, 2007) og er fanget i Kalundborg<br />
havn (www.sportsfiskeren.dk), er optaget på den seneste rødliste<br />
(Stoltze og Phil 1998a) som Sjælden. Det er en ny art i Danmark som<br />
er indvandret sydfra, men som nu jævnligt fanges langs kysterne. Den<br />
opsøger ofte kølevandsudløb fra kraftværker som f.eks. ved Asnæsværket.<br />
Den betragtes ikke som truet, men da fisken er nær sin nordgrænse<br />
og er en relativt nyligt indvandret art, har den endnu ikke etableret<br />
store bestande. Ørrederne, der især om vinteren står ved kølevandsudløbet,<br />
omfatter sandsynligvis både bækørred og havørred.<br />
Begge arter er optaget på rødlisten som sjældne, men kun hvis der er<br />
tale om genetisk oprindelige bestande. Ifølge Danmarks Fiskeriundersøgelser<br />
(Hansen, 2007) er der ikke grund til at antage, at bestandene i<br />
fjorden er generisk oprindelige.<br />
Der er ikke erhvervsfiskeri i det område, der ifølge planen vil blive<br />
inddraget til havn. Fiskeri foregår længere ude i bugten, hvor der fiskes<br />
<strong>med</strong> garn. Tidligere blev der også fisket <strong>med</strong> trawl, men her, som<br />
langs det meste af Sjællands kyst, er erhvervsfiskeriet gået meget tilbage<br />
(Jensen, 2007).<br />
Der er mange lystfiskere, der fisker fra havnekajerne og fra stranden.<br />
Der er et vist lystfiskeri i det område, der vil blive direkte berørt af<br />
havneudvidelsen, men lystfiskernes foretrukne strandområder ligger<br />
længere ude ad kysten, – f.eks. ved Sortensten og videre ud langs kysten<br />
(Nielsen, 2007). Sportsfiskerforeningen og udsætningsforeningen<br />
i samarbejde <strong>med</strong> DFU og finansiering via fisketegnsmidler udsætter<br />
ørreder ved udløbet af Kærby Å i bunden af havnen. Sportsfiskerforeningen<br />
vurderer ikke, at havneudvidelsen vil påvirke denne aktivitet.<br />
Flytningen af Mols-Liniens færgeleje vil give roligere forhold i inderhavnen,<br />
og det kan <strong>med</strong>føre bedre forhold for fiskene (og lystfiskerne).<br />
217
15.4.3 Fugle<br />
Eksisterende forhold og mulige påvirkninger af den fuglefauna, der er<br />
tilknyttet området, er behandlet i kapitel 9 ”Naturforhold på land”.<br />
15.4.4 Bundforhold<br />
15.4.4.1 Ålegræs<br />
Ålegræs er den mest almindelige blomsterplante i danske farvande.<br />
Den vokser primært på blød bund, og de tætte, velforankrede bestande<br />
bidrager til at stabilisere havbunden og vandmasserne og der<strong>med</strong> begrænse<br />
erosionen langs kysterne. Ålegræsområderne er desuden vigtige<br />
gyde- og opvækstområder for en række fiskearter og bundfauna,<br />
jfr. afsnit 14.4.2.<br />
Dybdegrænsen for ålegræs afhænger bl.a. af lysforholdene, inderst i<br />
fjordene er den ofte omkring 3 – 4 meters dybde, mens den langs de<br />
åbne kyster ofte er 5 – 6 m. Dybderekorden er 10 m (MADS, 2007). I<br />
Kalundborg Fjord vokser ålegræs fra ca. 1 m ned til ca. 6 m dybde.<br />
Følsomheden over for ændringer i lysforhold / vandets klarhed betyder,<br />
at plantens vækst og overlevelse påvirkes negativt, hvis mængden<br />
af opslæmmet sediment bliver høj. Der er dog ikke fundet en entydig<br />
sammenhæng mellem sigtedybde og udbredelse af ålegræs i Kalundborg<br />
Fjord (Vestsjællands Amt 2004). I selve projektområdet vokser<br />
ålegræs på dybder fra 1 m til 5 m (Vestsjællands Amt, 2003b).<br />
En kortlægning foretaget af Bio-Consult i 2000 (Bio-Consult, 2000)<br />
vurderer, at det samlede areal <strong>med</strong> ålegræs i Kalundborg Fjord og Sejerø<br />
Bugt udgør ca. 2500 ha (ålegræs: 1590 ha; ålegræs og brunalger<br />
825 ha; ålegræs og blåmuslinger: 72 ha). Vandram<strong>med</strong>irektivets basisanalyse<br />
(Vestsjællands Amt, 2006b) konkluderer, at dybdeudbredelse<br />
og arealdækning for ålegræs i fjorden er lav.<br />
I Kalundborg Fjord er ålegræs især udbredt langs den østlige halvdel<br />
af sydkysten, herunder i projektområdet. Amtets vegetationsundersøgelser<br />
viser, at dækningsgraden i nogle områder er helt oppe på 90 %,<br />
mens normalværdierne for sydkysten ligger på 60 – 80 % (Vestsjællands<br />
Amt, 2003b). Langs nordkysten forekommer ålegræsset pletvist<br />
<strong>med</strong> dækningsgrader op til 60 %. Resultaterne stammer fra 10 transekter,<br />
4 langs nordkysten og 6 langs sydkysten. De seks transekter langs<br />
sydkysten ligger fra Asnæsværket til midtvejs mellem Forskov og<br />
Vesterskov. Tre transekter ligger inden for / i kanten af projektområdet<br />
og viser dækningsgrader på op til 80 – 90 %. De første to transekter<br />
vest for projektområdet viser ligeledes op til 80 %, mens den sidste<br />
og vestligste transekt viser op til 70 % og <strong>med</strong> et betydeligt mindre<br />
218
udbredelsesområde (Vestsjællands Amt, 2003b). For området vest for<br />
den vestligste transekt og til spidsen af Asnæs angiver Vestsjællands<br />
Amt (1995), at der ikke er væsentlige forekomster af ålegræs.<br />
Samlet betyder det, at der er en strækning på ca. 4.5 km langs sydkysten<br />
<strong>med</strong> udbredte forekomster af ålegræs, som formodentlig udgør de<br />
tætteste bestande i Kalundborg Fjord. Heraf ligger 1.2 km i selve projektområdet,<br />
svarende til knap 30 %. Arealet <strong>med</strong> tæt ålegræsbevoksning<br />
(dækning >70 %) i projektområdet er ca. 13 ha.<br />
Amtets vegetationsundersøgelser viser meget epifytbevoksning på<br />
ålegræsset, især på dybder fra 1,5 til 4 m. Langs sydkysten af fjorden<br />
blev der observeret dækningsgrader på op til 80 %, mens der langs<br />
nordkysten var dækningsgrader på op til 50 %. Der er især tale om<br />
fedtemøg (Ectocarpus sp. og Pilayella sp.) (Vestsjællands Amt,<br />
2003a). De ret høje dækningsgrader er et resultat af den kraftige næringssaltpåvirkning<br />
i den indre del af fjorden.<br />
15.4.4.2 Makroalger<br />
Amtets tidligere undersøgelser viser, at artsantallet for makroalger i<br />
projektområdet er væsentligt reduceret i forhold til områder længere<br />
ude langs kysten (Vestsjællands Amt, 1995). Det begrundes dels <strong>med</strong>,<br />
at der er færre sten, som algerne kan hæfte til, dels at de kraftige epifytbevoksninger<br />
på algerne som følge af ringere miljøtilstand giver<br />
ringere lysforhold. Rapporten konkluderer, at der ”især på kysten vest<br />
for Asnæsværket er markant øgede forekomster af forureningsbetingede<br />
epifytter forårsaget af dels et generelt øget eutrofieringsniveau i<br />
den indre del af fjorden, og dels en øget vandtemperatur som følge af<br />
kølevandsudledninger fra værket”.<br />
På et transekt undersøgt i september 2003 i den østlige del af projektområdet,<br />
som vil blive berørt af fase 2 og 3, fandt man en forholdsvis<br />
høj artsdiversitet <strong>med</strong> et begrænset antal eutrofieringsbetingede alger,<br />
hvilket tyder på, at der har været en positiv udvikling siden undersøgelserne<br />
i 1990’erne (Tabel 15.1). Generelt er der store variationer, og<br />
udsvingene mellem de enkelte år kan være ret store (Tabel 15.2). De<br />
hyppigste arter for fjorden som helhed adskiller sig ikke meget fra arterne<br />
i projektområdet (Tabel 15.1), og en eutrofieringsbetinget alge<br />
som almindelig rødtråd ligger højere på listen for hele fjorden end for<br />
projektområdet.<br />
219
Projektområdet Fjorden<br />
Rød kødskorpe Hildenbrandia sp. (16) Rød kødskorpe Hildenbrandia sp.<br />
Kile-rødblad Coccotylus truncatus (14) Alm. rødtråd Ceramium rubrum<br />
Blodrød ribbeblad Delesseria sanguinea (11) Ledtang Polysiphonia fucoides<br />
Ledtang Polysiphonia fucoides (10) Brun Kødskorpe Ralfsia sp.<br />
Tæt rødsky Callithamnion corymbosum (8) Kile-rødblad Coccotylus truncatus<br />
Ledtang Polysiphonia sp. (7) Tæt rødsky Callithamnion corymbosum<br />
Brun kødskorpe Ralfsia sp. (6) Savtang Fucus serratus<br />
Alm. rødtråd Ceramium rubrum (6) Rød kalkinkrusteret skorpe Lithothamnion<br />
Horntang Ahnfeltia plicata (5) Horntang Ahnfeltia plicata<br />
Pudderkvastalge Spermothamnion repens (4) Blodrød ribbeblad Delesseria sanguinea<br />
Gaffeltang Furcellaria lumbricalis (4) Gaffeltang Furcellaria lumbricalis<br />
Langstrakt ledtang Polysiphonia elongata (4) Blæretang Fucus vesiculosus<br />
Rød kalkinkrusteret skorpe (3) Langstrakt ledtang Polysiphonia elongata<br />
Tabel 15.1:Almindeligt forekommende makroalger i projektområdet og i fjorden<br />
som helhed.<br />
Arterne i tabellen er opstillet efter aftagende hyppighed/dækningsgrad.<br />
Tallene i parentes angiver relativ dækningsgrad. Data fra projektområdet<br />
er fra amtets transekt t41009, beliggende i den østlige ende af<br />
anlægsområdet (fase 2 – 3). Baseret på (Vestsjællands Amt, 2003a.)<br />
År Rødalger Brunalger Grønalger<br />
1990 9 4 3<br />
1991 12 5 4<br />
1992 12 5 4<br />
1993 5 4 1<br />
1996 9 3 5<br />
1997 11 2 4<br />
1999 11 4 0<br />
2001 17 5 4<br />
2003 13 3 0<br />
Tabel 15.2:Variation i artsantallet for alger i projektområdet<br />
Data fra projektområdet er fra amtets transekt t41009, beliggende i<br />
den østlige ende af anlægsområdet (fase 2 – 3). Baseret på (Vestsjællands<br />
Amt, 2003b).<br />
220
I området, der vil blive berørt af fase 1, blev der ikke lavet et transekt i<br />
2003, da der er meget få sten på transektet og derfor meget begrænset<br />
forekomst af makroalger (Vestsjællands Amt, 2003a).<br />
Ifølge basisanalysen (Vestsjællands Amt, 2006b) er algernes generelle<br />
dybdeudbredelse lav, og der er fortsat mange eutrofe alger i fjorden –<br />
Vestsjællands Amt (2004) observerede en generel tilbagegang i de<br />
eutrofe algers forekomst fra starten af 1990’erne frem til 2001, hvorefter<br />
mængden igen steg i 2002 – 2004.<br />
15.4.4.3 Bundfauna<br />
Overordnet konkluderede Vestsjællands Amt i 1995, at bundfaunaen i<br />
den indre del af Kalundborg Fjord, hvor projektområdet ligger, er påvirket<br />
af overgødskning, havneaktiviteter og kølevandsudledning,<br />
mens tilstanden i den ydre del af fjorden generelt er god, dog også her<br />
<strong>med</strong> et højt næringssaltindhold i vandet, men <strong>med</strong> en næsten upåvirket<br />
fauna. I vandram<strong>med</strong>irektivets basisanalyse (Vestsjællands Amt,<br />
2006b) konkluderes det, at bunddyrsforekomsterne og diversiteten<br />
øges ud gennem fjorden, men at diversiteten generelt er lav som følge<br />
af iltsvind og dårlige bundforhold. Undersøgelseslokalitet 14 (Vestsjællands<br />
Amt, 1995), som ligger inden for projektområdet, har den<br />
fjerde laveste diversitet, der er registreret i fjorden (32 stationer i alt).<br />
Omvendt gælder det, at individantallet generelt er størst i den inderste<br />
del af fjorden. De arter, der især karakteriserer inderfjorden (projektområdet),<br />
er muslingerne østersømusling (Macoma balthica), blåmusling<br />
(Mytilus edulis), hampefrømusling (Corbula gibba), dyndsnegl<br />
(Hydrobia ulvae) og tre arter af børsteorme (Nephtys hombergi, Scoloplos<br />
armiger og Tubificoides benedit).<br />
15.5 MILJØPÅVIRKNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
Der er følgende aktiviteter, som kan påvirke det marine miljø i anlægsfasen:<br />
Støj fra nedvibrering/nedramning af spunsvægge<br />
Uddybning til bundudskiftning og uddybning af bassin foran<br />
kajer og sejlrende<br />
Opbygning af nye havneanlæg<br />
Aktiviteterne beskrives i nedenstående afsnit 14.5.1 – 14.5.3. Dernæst<br />
er der i afsnit 14.5.4 – 14.5.6 beskrevet, hvilke miljøpåvirkninger der<br />
kan forventes for havpattedyr, fisk og bundvegetation.<br />
221
15.5.1 Støj fra nedvibrering/nedramning af spunsvægge<br />
Støj fra nedvibrering/nedramning af spunsvægge vil foregå i alle tre<br />
faser. De væsentligste bidrag til undervandsstøjen vil være nedvibrering<br />
og/eller nedramning af spuns. Der findes ikke data for undervandsstøjen<br />
fra nedvibrering af spuns, men i forbindelse <strong>med</strong> etablering<br />
af vindmølleparker er der lavet forskellige støjundersøgelser. Målinger<br />
i forbindelse <strong>med</strong> pæleramning under etableringen af Barrow<br />
Offshore Windfarm viser fx en kildestyrke på op til 260 dB (re 1uPa<br />
@ 1m) (DONG 2006). Møllefundamenter rammes ca. 30 m ned i havbunden,<br />
mens spunsvæggene kun skal ca. 10 m ned, og de 260 dB betragtes<br />
som en øvre grænse for den undervandsstøj, der frembringes<br />
ved nedramning eller nedvibrering af spuns. Hvis en kildestyrke på<br />
260 dB tages som udgangspunkt for den maksimale støj, uanset om<br />
der vælges nedramning eller vibrering, vil det give et bidrag i ca. 10<br />
km’s afstand svarende til en skibspassage (150 – 190 dB re. 1uPa).<br />
Nedvibrering/nedramning af spuns i fase 1 (550 m) og fase 2 (ligeledes<br />
550 m) er adskilt af 4 år. Der vil derfor være tale om to isolerede<br />
påvirkninger, som ikke forventes at påvirke hinanden. Tidsplanen for<br />
fase 3 er ikke fastlagt.<br />
15.5.2 Uddybning af havnebassin<br />
Kystinspektoratet konkluderede i 1999, at den ønskede udvidelse af<br />
havnen (Statoils olie pier, uddybning af sejlrenden) ikke kunne forventes<br />
at få en væsentlig indvirkning på miljøet, og der blev derfor ikke<br />
udarbejdet <strong>VVM</strong> (Kystinspektoratet, 1999a). Uddybningerne, der<br />
blev foretaget i 2000, omfattede ca. 1,1 million m 3 til klapning, hvoraf<br />
størstedelen var gytje. Den aktuelle uddybning vil omfatte 105.000 m 3<br />
gytje i fase 1, 785.000 m 3 i fase 2, 150.000 m 3 i fase 3 og forventes<br />
heller ikke at få omfattende indflydelse på det marine miljø, men der<br />
kan være en række mindre, midlertidige påvirkninger. Påvirkningerne<br />
kan omfatte nedenstående forhold.<br />
15.5.2.1 Mindsket sigtbarhed<br />
Mindsket sigtbarhed er en følge af en forøget mængde af opslæmmet<br />
materiale (primært den organiske fraktion af gytje) i vandet. Modellering<br />
af sedimentspredning i forbindelse <strong>med</strong> bundudskiftning og uddybning<br />
af sejlrenden jfr. kapitel 14 viser, at mindsket sigtbarhed især<br />
vil påvirke den indre del af fjorden og kun i en kortere periode. Den<br />
værste situation opstår i forbindelse <strong>med</strong> uddybning af sejlrenden (fase<br />
2), hvor 786.000 m 3 gydte skal opsuges. Her forudser modellen, at<br />
et område på 425 ha (den indre del af fjorden) vil være påvirket af<br />
koncentrationer af organisk materiale på over 10g/m 3 (hvilket begrænser<br />
sigtedybden til 2,5 m mod normalt ca. 6 – 9 m) i 2 dage ud af den<br />
39 dage lange graveperiode, og et areal på 15 ha vil være påvirket af<br />
koncentrationer større end 10 g/m 3 i mere end 18 dage. Sidstnævnte<br />
areal omfatter dele af inderhavnen, sejlrenden og området, hvor selve<br />
222
uddybningen finder sted. Afhængig af vindforhold vurderes det, at dele<br />
af inderhavnen kan være påvirket af høje koncentrationer af opslæmmet<br />
materiale i mindst en måned efter ophør af uddybningerne.<br />
Dette kan <strong>med</strong>føre, at fisk trækker ud af området, og at fugle har vanskeligheder<br />
<strong>med</strong> fødesøgning under vandet. Modellen viser, at uden<br />
for inderhavnen vil koncentrationerne af opslæmmet organisk materiale<br />
falde til normalniveauet i løbet af 1 – 2 dage efter ophør af gravearbejdet.<br />
15.5.2.2 Skygning af bundvegetation<br />
Skygning af bundvegetation kan forekomme som følge af den forøgede<br />
mængde af opslæmmet materiale i vandet. Ifølge Jan Strømberg fra<br />
Miljøcenter Roskilde (tidligere ved Vestsjællands Amt) har man ikke<br />
konstateret nogen langtidspåvirkning af den omfattende Statoil uddybning<br />
i 2000 på de parametre, som amtet holdt øje <strong>med</strong> (bundfauna,<br />
phytoplankton, ålegræs). Modelberegningerne omtalt ovenfor viser<br />
også, at påvirkningen er kortvarig og ret lokal selv i den fase, hvor belastningen<br />
er størst. Samtidig viser modellen også, at ålegræsområderne<br />
langs nord- og sydkysten sandsynligvis ikke vil blive berørt af koncentrationer<br />
over 10 g/m 3 . Der forventes derfor ikke at være en negativ<br />
effekt af skygningen på bundflora/fauna.<br />
15.5.2.3 Risiko for bidrag til iltsvind<br />
Der er risiko for bidrag til iltsvind som følge af øget omsætning af det<br />
organiske materiale i gytjen samt frigivelse af fosfor og total-N, der<br />
spildes i forbindelse <strong>med</strong> udgravningerne. Omfanget af iltsvind afhænger<br />
dels af tilstedeværelsen af organisk stof, næringsstoffer og<br />
svovlbrinte, men også i meget høj grad af de klimatiske forhold, og<br />
ved en ugunstig kombination af disse faktorer kan et stort spild under<br />
udgravningen antageligt forværre forholdene. I afsnit 14.4 er der anslået<br />
den næringsstoffrigivelse, der kommer som resultat af uddybning<br />
i gytje og moræneler og ved indbygning <strong>med</strong> sand. De anslåede belastninger<br />
er baseret på gennemsnitlige frigivelsesrater målt i forbindelse<br />
<strong>med</strong> etablering af Storebæltsforbindelsen. Gytjen udgør 75 – 95<br />
% af den samlede belastning. Tallene viser, at de tilførte mængder i de<br />
tre anlægsfaser samlet kun udgør 1 – 8 % af den gennemsnitlige årlige<br />
tilførsel fra fjordens opland og nedbør, og da de tre anlægsfaser vil<br />
fordele sig over mindst tre år, ligger belastningen langt under den naturlige<br />
variation i den årlige tilførsel. Iltsvind er almindeligt forekommende<br />
i Kalundborg Fjord, men der er f.eks. ikke tegn på, at den omfattende<br />
uddybning, som Statoil fik foretaget i 2000, førte til nogen<br />
signifikant forværring af iltforholdene (Strømberg, 2007). Uddybningstilladelsen<br />
(Kystinspektoratet, 1999b) og klaptilladelsen (Vestsjællands<br />
Amt, 2000) rum<strong>med</strong>e ikke vilkår i forbindelse <strong>med</strong> arbejdet.<br />
Det forventes derfor heller ikke, at de planlagte bundudskiftnin-<br />
223
ger/udgravninger vil få en omfattende negativ påvirkning, såfremt der<br />
benyttes samme metode (sugning) ved uddybning i gytje som i forbindelse<br />
<strong>med</strong> den mere omfattende udgravning, som Statoil fik foretaget.<br />
Stof Spild under anlægs- Samlet årlig min/max tilførsel<br />
periode, fase 1 – 3 til Kalundborg Fjord*)<br />
Total-N 3,8 t 150 t 350 t<br />
Total-P 0,5 t 6 t 11 t<br />
Tabel 15.3: Oversigt over næringsstoffrigivelse i forbindelse <strong>med</strong> udgravninger<br />
i fase 1 – 3 sammenlignet <strong>med</strong> den årlige tilførsel fra oplandet til fjorden (basere<br />
på amtets registreringer i perioden 1989 – 2003, Vestsjællands amt 2003b).<br />
15.5.2.4 Sedimentering af bundflora/fauna<br />
Modellering af sedimentering i forbindelse <strong>med</strong> udgravningerne viser,<br />
at sedimentering uden for anlægs- og uddybningsområdet er begrænset<br />
(se Kapitel 15). Bundudskiftning i fase 1 <strong>med</strong>fører udelukkende<br />
sedimentation af sand inden for anlægsområdet. Uddybningen af sejlrenden<br />
i fase 2 <strong>med</strong>fører væsentlig sedimentation af ler/silt fraktionen<br />
i uddybningsområdet /sejlrenden, mens et område omkring anlægsområdet/<br />
sejlrenden (herunder områderne langs kysten umiddelbart øst og<br />
vest for det nye havneområde) vil blive belastet <strong>med</strong> op til 5 kg sediment<br />
/ m 2 . Uddybningen i moræneler i fase 2 vil også primært påvirke<br />
selve anlægsområdet inkl. sejlrende, samt <strong>med</strong> begrænset sedimentation<br />
i områder af fjorden <strong>med</strong> dybder over 10 m. Mindre dele af den lille<br />
vig mellem det nye havneanlæg og Asnæsværket kan blive påvirket<br />
af kraftigere sedimentation, op til 50 – 75 kg / m 2 i visse områder, 10<br />
– 20 kg/m 2 i andre, samt < 10 kg / m 2 i resten. Det betyder, at grænseværdien<br />
på 15 kg /m 2 kan blive overskredet i mindre dele af vigen.<br />
Grænseværdi er brugt af hensyn til blåmuslingebanker i forbindelse<br />
<strong>med</strong> anlægget af Øresundsforbindelsen, angivet som maksimal sedimentation<br />
/ måned, Øresundkonsortiet (2000). I fase tre vil der også<br />
være uddybning i moræneler i omfang svarende til ca. det halve af uddybningen<br />
i fase 2. I den forbindelse forventes der en påvirkning af<br />
den lille vig, der nogenlunde svarer til påvirkningen i fase 2 (mængderne,<br />
der skal udgraves, er mindre, men da uddybningen sker umiddelbart<br />
ved siden af vigen, vurderes det, at effekten samlet set vil være<br />
den samme).<br />
15.5.2.5 Spild af materiale <strong>med</strong> miljøfrem<strong>med</strong>e stoffer<br />
Hvis det opgravede materiale indeholder miljøfrem<strong>med</strong>e stoffer såsom<br />
TBT eller tungmetaller, er der risiko for en påvirkning ved opgravningen<br />
(og den efterfølgende klapning). I forbindelse <strong>med</strong> Statoils uddybning<br />
af sejlrenden i fjorden konkluderede amtet, at materialet ikke<br />
var belastet <strong>med</strong> hverken tungmetaller eller TBT (Vestsjællands Amt,<br />
2000). Dog påpeger vandram<strong>med</strong>irektivets basisanalyse, at der er påvist<br />
risiko for påvirkning fra tungmetaller og miljøfarlige stoffer i<br />
224
fjorden. I forbindelse <strong>med</strong> ansøgning om tilladelse til klapning vil der<br />
blive foretaget en kortlægning af tungmetalkoncentrationerne i uddybningsområdet.<br />
Metode og omfang af kortlægningen aftales <strong>med</strong><br />
myndighederne forud for iværksættelse af undersøgelsen.<br />
15.5.2.6 Ændring af området / tab af habitat<br />
På det område, der uddybes til bundudskiftning og efterfølgende opfyldes<br />
<strong>med</strong> nyt materiale (fase 1: 7,3 ha, fase 2: 27 ha; fase 3: 1,5 ha),<br />
forsvinder den eksisterende flora og fauna permanent.<br />
15.5.3 Opbygning af nye havneanlæg<br />
De fysiske strukturer af det nye havneanlæg kan have indvirkning på<br />
vandudskiftning samt strøm- og bølgeforhold, herunder:<br />
a. ændrede strømforhold ved udløbet fra Asnæsværket og påvirkning<br />
af fredningszonen. Det var oprindeligt planlagt, at Ny<br />
Vesthavn skulle ligge i umiddelbar forlængelse af Asnæsværket.<br />
Bekymring om evt. recirkulering af kølvandet fra værkets<br />
udløb betød imidlertid, at man flyttede projektet længere<br />
mod vest, således at man undgår det problem. Fredningszonen<br />
overlapper de planlagte havneanlæg (primært fase 3, containerterminalen)<br />
på et område, der er 6 ha, og vil således mindske<br />
arealet af fredningszonen <strong>med</strong> 12 %.<br />
b. ændrede strøm- og bølgeforhold <strong>med</strong> potentiel påvirkning af<br />
Gisseløre som følge af de nye havneanlæg. Modellering af<br />
strøm- og bølgeforhold viser, at bølgehøjderne reduceres <strong>med</strong><br />
2 cm, og at den tilhørende sedimenttransportkapacitet reduceres<br />
<strong>med</strong> 0,5 % langs Gisseløre. Påvirkningerne er således så<br />
minimale, at de vurderes som ubetydelige (for detaljer se Bilag<br />
11).<br />
c. vandudskiftning i Kalundborg inderhavn vil stort set være<br />
uændrede, idet modellerne viser, at vandets opholdstid kun<br />
øges <strong>med</strong> 0,7 % som følge af havneudvidelsen. Påvirkningen<br />
vurderes derfor som ubetydelig (for detaljer se Bilag 11).<br />
15.5.4 Havpattedyr<br />
15.5.4.1 Støj fra nedvibrering/nedramning af spunsvægge<br />
Baseret på undersøgelser foretaget ved anlæg af vindmøllefarmene,<br />
vurderes det, at sæler og marsvin inden for 500 m fra nedramnings-<br />
/nedvibreringsstedet kan få varige skader, mens det er sandsynligt, at<br />
især marsvin midlertidigt (dvs. mens nedvibreringen foregår) kan<br />
225
ændre adfærd inden for en radius af op til 15 km fra nedvibreringsstedet.<br />
Det svarer til afstanden fra havnen til spidsen af Røsnæs, og det<br />
betyder, at man kan forvente en påvirkning i hele Kalundborg Fjord. I<br />
forbindelse <strong>med</strong> ramningen af fundamenter ved Horns Rev 1 blev det<br />
registreret, at marsvinenes aktivitet vendte tilbage til det oprindelige<br />
niveau få timer efter ramningens ophør (E.ON, 2007).<br />
Såvel parringssæson som kælvningssæson for marsvin ligger i sommerhalvåret.<br />
Kortet i marsvinhandlingsplanen (Jepsen 2005a), baseret<br />
på studier foretaget af DMU (Teilman et al. 2004), tyder på, at Kalundborg<br />
Fjord ikke er et vigtigt levested for marsvin i sommerhalvåret.<br />
Anlægsaktiviteter i sommerhalvåret vil således formodentlig ikke<br />
påvirke et område, der er vigtigt i yngletiden. Samtidig gælder det, at<br />
marsvin i modsætning til sæler ikke er afhængige af, at ungerne kan<br />
hvile på land, de bevæger sig kontinuert og kan derfor nemt søge væk<br />
fra eventuelle forstyrrelser.<br />
De nævnte undersøgelser tyder på, at fjorden har en middel vigtighed<br />
som levested for marsvin i vinterhalvåret (Jepsen 2005a), støj fra anlægsaktiviteter<br />
vil her kunne skræmme marsvin væk fra fjorden, og<br />
forhindrer dem i at fouragere, mens arbejdet (spunsning) pågår. Marsvin,<br />
der er til stede i inderfjorden, mens nedvibrering foregår, kan<br />
muligvis få permanente høreskader, som vil hæmme eller ødelægge<br />
deres kommunikations- og fødesøgningsmuligheder. Derfor bør de<br />
skræmmes bort, før spunsning igangsættes.<br />
Sælerne føder i juli og er meget følsomme over for forstyrrelser i dieperioden,<br />
men da der er 40 km til de nærmeste betydningsfulde hvilepladser<br />
(landgangspladser), vil dieprocessen antagelig ikke blive påvirket,<br />
selvom anlægsaktiviteter finder sted i denne periode.<br />
Parringsadfærd for begge arter kan blive påvirket, hvis der er anlægsaktiviteter<br />
i parringsperioderne, men det vil sandsynligvis blot <strong>med</strong>føre,<br />
at dyrene søger andre steder hen.<br />
Samlet vurderes forstyrrelsen under arbejdet <strong>med</strong> nedvibrering af<br />
spunsvægge som middel til høj, af betydning for både nationale og internationale<br />
interesser, <strong>med</strong> middel sandsynlighed for at forekomme<br />
(kræver dyrenes tilstedeværelse i nærområdet), og af kort varighed.<br />
Påvirkningsgraden er derfor moderat, og det er ønskeligt at undersøge<br />
muligheden for afværgeforanstaltninger. Med implementering af<br />
kendte afværgeforanstaltninger, såsom akustiske sæl- og marsvinskræmmere<br />
(”pingere”) umiddelbart forud for vibrering, vil havpattedyrene<br />
kunne bortskræmmes. Derefter vil påvirkningsgraden udgøre<br />
226
en mindre påvirkning, og der vil ikke være behov for yderligere afværgeforanstaltninger.<br />
15.5.4.2 Uddybning af havnebassin<br />
Den forøgede mængde opslæmmet materiale i vandet som følge af<br />
udgravninger vil mindske sigtbarheden i dele af fjorden. Udgravningerne<br />
vil også kunne påvirke iltindholdet i vandet og eventuelt resultere<br />
i, eller forstærke, iltsvind som følge af en forøget omsætning af det<br />
organiske materiale i gytjen og iltning af svovlbrinte. Men, som beskrevet<br />
tidligere vurderes den nedsatte sigtbarhed og bidraget til iltsvind<br />
at have meget begrænset omfang.<br />
Marsvin, der finder deres bytte ved ekkolokalisering, vil ikke blive direkte<br />
påvirket af mindsket sigt, men byttedyrene vil søge bort fra områder<br />
<strong>med</strong> lav sigtbarhed, og marsvin og sæler må derfor følge efter.<br />
Problemer <strong>med</strong> iltsvind vil ikke påvirke sæler og marsvin direkte, da<br />
de ånder <strong>med</strong> lunger, men iltsvind kan ligeledes få byttedyrene til at<br />
søge væk. I et beskrevet tilfælde har man dog observeret, at et marsvin<br />
blev i områder <strong>med</strong> omfattende iltsvind i længere tid – måske fordi de<br />
tilbageblevne fisk var nemmere at fange (Christensen et al. 2004).<br />
Nedsat sigt og reduceret iltindhold / iltsvind i vandet vil kun i begrænset<br />
omfang påvirke havpattedyrene; den er midlertidig, og der vil være<br />
en lav sandsynlighed (iltsvind forårsaget af projektaktiviteter) til høj<br />
sandsynlighed (mindsket sigtbarhed) for, at den forekommer i mindre<br />
dele af fjorden. Så selvom beskyttelsen af marsvin har national og international<br />
interesse, er den samlede vurdering, at der er tale om en<br />
mindre påvirkning, som ikke kræver særlige afværgemekanismer af<br />
hensyn til havpattedyrene.<br />
15.5.5 Fisk<br />
15.5.5.1 Støj fra nedvibrering/nedramning af spunsvægge<br />
Følsomheden over for støj varierer fra art til art, afhængig af deres høresans.<br />
I <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n for Rødsand 2 havmøllepark (E:ON,<br />
2007) angives, at fisk udviser undvigereaktioner i en afstand af 1,6 –<br />
5,5 km fra nedramningsstedet (nedramning af møllefundamenter). Det<br />
betyder, at fiskene i havnen og den indre del af fjorden kan blive påvirket,<br />
herunder fiskene i fredningszonen omkring kølevandsudløbet<br />
ved Asnæsværket. Fiskeridirektoratet vurderer, at spunsning ikke vil<br />
give problemer i forbindelse <strong>med</strong> fiskenes vandring (Fiskeriinspektorat<br />
Øst, 2007). Hvis spunsningen foregår i sommerhalvåret, vil påvirkningen<br />
af fiskene i fredningszonen være marginal, da det primært<br />
er om vinteren, at det varme vand tiltrækker fiskene. Foregår det i vin-<br />
227
termånederne, vil påvirkningen være større, men under alle omstændigheder<br />
er det en begrænset periode.<br />
Forstyrrelsen for fiskene vurderes som middel, der kan være arter af<br />
national interesse (multe, hav- og bækørreder). Sandsynligheden for,<br />
at de er til stede på spunsningstidspunktet vurderes som lav (hvis<br />
spunsning foregår uden for vintermånederne), ellers middel, og påvirkningen<br />
er kortvarig. Sammenlagt vurderes forstyrrelsen som mindre<br />
og kræver ingen særlige afværgeforanstaltninger. Afværgeforanstaltninger<br />
iværksat for at skræmme havpattedyr væk inden spunsning<br />
forventes dog også at skræmme fiskene væk fra nærområdet.<br />
15.5.5.2 Udgravninger og opfyldninger<br />
Fiskene vil blive direkte påvirket af det nye havneanlæg, da de forhindres<br />
i at fouragere og gyde i de områder, som havnen dækker, herunder<br />
i de tætte ålegræsbestande, som pt. findes i projektområdet. Opfyldningerne<br />
kan især få betydning for de fisk, der står i kølevandsudløbet<br />
tæt ved det planlagte havneområde, idet de forhindres i at fouragere<br />
i et område i nærheden af udløbet. Den lille vig ved kølevandsudløbet,<br />
som friholdes for udbygning, betyder dog, at selve nærområdet<br />
<strong>med</strong> de højeste temperaturer bevares. Michael Hansen (Michael Hansen,<br />
2007) fra Danmarks Fiskeriundersøgelser vurderer, at havneudbygningen<br />
ikke vil have målbar effekt på ørredbestandene. Ud over<br />
habitattabet kan fiskene blive påvirket af følgerne af selve udgravningerne.<br />
Den nedsatte klarhed og de potentielt dårligere iltforhold (evt.<br />
regulært iltsvind) vil få mange arter til midlertidigt at søge væk fra de<br />
berørte områder. Da iltsvind er en næsten årlig tilbagevendende begivenhed,<br />
er det dog ikke sandsynligt, at mønstret vil ændre sig signifikant<br />
fra andre år. Sediment, der føres <strong>med</strong> strømmen og lægger sig på<br />
bunden, kan i en kortere periode forringe fødemulighederne, fordi vegetation<br />
og bundfauna tildækkes, men som modellerne viser, er sedimentationen<br />
meget begrænset uden for anlægsområdet. Vigen mellem<br />
det nye havneanlæg (fase 2) og Asnæsværket vil i et begrænset område<br />
blive påvirket af en sedimentation på op til 50 – 75 kg/m 2 , hvilket<br />
kortvarigt kan give væsentlige forringelser i fourageringsmulighederne<br />
i dette område.<br />
De mange arter, der i hele eller dele af deres livscyklus er knyttet til<br />
ålegræsområder, vil blive tvunget væk fra selve projektområdet. Det<br />
vil mindske det område, som er tilgængeligt for disse arter, men da der<br />
er ålegræsområder og andre områder <strong>med</strong> god tredimensionel struktur<br />
(sten, makroalger) i nærområdet, vurderes det at have begrænset betydning.<br />
228
I forbindelse <strong>med</strong> denne <strong>VVM</strong>-undersøgelse har der været kontakt til<br />
Kalundborg Sportsfiskerforening, repræsentanter for Fiskeriinspektorat<br />
Øst samt Kalundborg Fiskeriforening (erhvervsfiskere). Ingen af<br />
repræsentanterne har udtrykt bekymring for havneudvidelse i forhold<br />
til lyst- eller erhvervsfiskeriet.<br />
Overordnet er det vurderingen, at forstyrrelsen er lav og kan påvirke<br />
nationale interesser (hvis der er rødlistede arter i det kølevandspåvirkede<br />
område). Påvirkningen vil <strong>med</strong> stor sandsynlighed forekomme<br />
og, hvad habitattabet angår, vil påvirkningen være permanent: Den<br />
samlede vurdering er, at påvirkningen er mindre og ikke kræver afværgeforanstaltninger.<br />
15.5.5.3 Reduktion af fredningszone<br />
Ved fuld udbygning af det planlagte havneområde vil fredningszonen<br />
omkring kølevandsudløbet fra Asnæsværket blive reduceret <strong>med</strong> 12<br />
%. Denne påvirkning vil primært ske, når fase 3 er gennemført og er<br />
beskrevet under påvirkninger i driftsfasen.<br />
15.5.6 Bundforhold<br />
Vestsjællands Amt har ikke i deres løbende undersøgelser konstateret<br />
langtidseffekter på bundfauna, ålegræs og phytoplankton som følge af<br />
Statoil udgravningerne i år 2000. Det er derfor heller ikke sandsynligt,<br />
at de beskrevne aktiviteter i forbindelse <strong>med</strong> udvidelsen af vesthavnen<br />
vil <strong>med</strong>fører langvarig negativ påvirkning uden for de områder, der<br />
bortgraves / opfyldes.<br />
Bundfaunaen uden for selve anlægsområdet kan kortvarigt blive påvirket<br />
af sedimentering i dele af den lille vig mellem det nye havneanlæg<br />
(fase 2) og Asnæsværket, men da det kun er mindre dele af vigen,<br />
der påvirkes af mere end 15 kg/ m 2 , vurderes påvirkningen som mindre.<br />
Bundflora og fauna i det område, hvor den nye havn skal etableres, vil<br />
helt forsvinde som følge af udgravninger og opfyldning. Der er ikke<br />
registreret en særlig bundfauna i området ligesom makroalgesammensætningen<br />
minder om den, man finder i fjorden som helhed, og området<br />
vurderes derfor ikke som specielt betydningsfuldt.<br />
I forhold til ålegræsengene, som er vigtige gyde-, opvækst- og fourageringsområder<br />
for mange fisk, er vigtigheden af området dog højere.<br />
I fase 1 vil en kyststrækning på 450 m forsvinde, svarende til 10 % af<br />
den kyststrækning, der har tætte forekomster af ålegræs på fjordens<br />
sydside. På baggrund af amtets transekter (Vestsjællands Amt 2003b)<br />
vurderes det, at ca. 4,7 ha <strong>med</strong> ålegræsdækning på >70 % forsvinder<br />
(ca. 5,2 ha <strong>med</strong> dækning > 50 %). I fase 2 vil yderligere 750 m kyst-<br />
229
strækning forsvinde, svarende til 17 % af kyststrækningen <strong>med</strong> tæt<br />
ålegræsdækning (ca. 7 ha <strong>med</strong> ålegræsdækning >70 %, 7,6 ha <strong>med</strong><br />
dækning >50 %). Fase tre vil kun påvirke et mindre område (området<br />
indgår i fase 2 kyststrækningen), her vil ca. 1 ha <strong>med</strong> dækning >70 /<br />
>50 % forsvinde. Samlet vil projektet <strong>med</strong>føre, at ca. 30 % af de tætte<br />
ålegræsenge langs sydkysten forsvinder.<br />
Ålegræs er den mest almindelige blomsterplante i havet i Danmark og<br />
findes langs de fleste beskyttede kyster. I Kalundborg Fjord og Sejerø<br />
Bugt er det vurderet, at der findes ca. 1500 ha <strong>med</strong> ålegræs (Bio-<br />
Consult, 2000). Set i den sammenhæng er de ca. 14 ha, der forsvinder<br />
i forbindelse <strong>med</strong> havnens udbygning (fase 1 – 3), begrænset. Der er<br />
imidlertid tale om en af de tætteste bevoksninger i Kalundborg Fjord,<br />
og den udgør over ¼ del af bevoksningerne på sydkysten. Forstyrrelsen<br />
vurderes overordnet som lav (bortset fra selve anlægsområdet), af<br />
lokal interesse, <strong>med</strong> stor sandsynlighed for at indtræffe, og af permanent<br />
karakter. Samlet set er der tale om en mindre forstyrrelse, som<br />
ikke kræver afværgeforanstaltninger.<br />
15.6 MILJØPÅVIRKNINGER I DRIFTSFASEN<br />
Miljøpåvirkningerne vil i driftsfasen omfatte:<br />
230<br />
Øget støj fra forøget skibstrafik<br />
Påvirkning af vandkvaliteten<br />
Ændrede forhold i fiskefredningszonen ved Asnæsværket.<br />
De nævnte forhold er nærmere beskrevet i nedenstående afsnit 14.6.1-<br />
14.6.3. I de efterfølgende afsnit 14.6.4 -14.6.6 er miljøpåvirkningerne<br />
beskrevet for havpattedyr, fisk og bundforhold.<br />
15.6.1 Øget støj fra forøget skibstrafik<br />
Det er vurderet, at færgefarten vil vokse i de kommende år. Der er pt.<br />
to færger (fra Århus). Man forventer, at det vil stige til 3 – 4 inden for<br />
planperioden, og at antallet af ankomster/afgange vil blive fordoblet<br />
(fra 6 til 12 om dagen, svarende til ca. 2000 ekstra sejladser om året).<br />
For fase 2 gælder det, at skibe i variabel størrelse op til 90.000 t vil<br />
anløbe massegodshavnen. Der forventes at være skib ved kaj i op til<br />
30 % af tiden. Antallet af anløb forventes at vokse til 100 – 200 / år i<br />
løbet af planperioden (frem til 2025).<br />
15.6.2 Påvirkning af vandkvaliteten<br />
Påvirkning af vandkvaliteten i fjorden kan ske som følge af oxidering<br />
af spunsvægge, katodebeskyttelse af skibe, tributyltin (TBT) fra<br />
bundmaling, samt forurening / spild i forbindelse <strong>med</strong> losning og last-
ning. Spunsvæggene bliver ikke rustbeskyttet, så den primære forurening<br />
består af metaller, især jern, samt små mængder af mangan og silicium<br />
og meget små mængder af vanadium, krom, nikkel, molybdæn,<br />
niobium og titanium, der frigives ved oxidering (Planconsult Aps,<br />
2003). Jern, silicium og mangan vurderes ikke at være problematiske<br />
for levende organismer, mens mængderne af de øvrige stoffer er så<br />
begrænsede, at de vurderes som ubetydelige. Brugen af TBT er under<br />
udfasning og bliver helt forbudt fra 2008 (skibe fra EU lande). Tilførslen<br />
til havmiljøet vil derfor gradvist mindskes i de kommende år, og<br />
effekten af fremtidig tilførsel af TBT vurderes ikke nærmere i denne<br />
<strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>. Frigivelse af zink fra zinkanoder (katodebeskyttelse<br />
af skibe samt ved en eventuel fremtidig katodebeskyttelse af spuns)<br />
sker i funktion af antallet af skibe, deres størrelse (overflade under<br />
vandet) samt den tid, de tilbringer i havnen, og for spunsvæggen i<br />
funktion af deres overfladeareal. Baseret på vurderinger foretaget i<br />
forbindelse <strong>med</strong> <strong>VVM</strong> ved udvidelsen af Grenå Havn (Århus Amt,<br />
2003) og Hundested Havn (Frederiksborg Amt, 2000) antages det, at<br />
frigivelsen af zink ikke vil have væsentlig indvirkning på miljøet. Frederiksborg<br />
Amt konkluderer således, at de korrosionsprodukter, der<br />
frigives ved korrosion af stålspunsvægge eller anoder, for størstedelens<br />
vedkommende sedimenteres som tungtopløselige karbonater, hydroxider<br />
og sulfider. Såfremt koncentrationerne når uacceptable niveauer,<br />
vil dette blive påvist i forbindelse <strong>med</strong> eventuelle oprensninger<br />
og derefter slutdeponeret på miljøgodkendt måde efter indhold af<br />
tungmetaller.<br />
15.6.3 Ændrede forhold i fiskefredningszonen ved Asnæsværket<br />
Som nævnt blev projektet ændret for at undgå at påvirke kølevandsudløbet<br />
fra Asnæsværket. Den fulde udbygning af havnen vil dog stadig,<br />
om end i begrænset grad, påvirke fiskefredningszonen, idet den østligste<br />
del af massegodshavnen og hele containerterminalen vil ligge inden<br />
for fredningszonen. Hvis 500 m grænsen fastholdes, vil den vinkel,<br />
hvor fiskene kan vandre til og fra området, og hvor de er beskyttet<br />
mod fiskeri, mindskes. Samtidig vil 12 % af fredningszonen forsvinde.<br />
15.6.4 Havpattedyr<br />
15.6.4.1 Øget støj fra forøget skibstrafik<br />
Storebælt er i forvejen et meget trafikeret område, og Kalundborg<br />
Fjord er ikke et særligt vigtigt område for sæler og marsvin. Det vurderes<br />
derfor, at selvom der skulle være en vis påvirkning fra skibstrafikken,<br />
så vil nærværende projekt ikke væsentligt øge påvirkningen i<br />
fjorden, heller ikke selvom man forventer en fordobling af færgetrafikken.<br />
Støjproblemerne i Kalundborg Fjord vurderes at være en mindre<br />
påvirkning uden behov for afværgeforanstaltninger.<br />
231
15.6.4.2 Påvirkning af vandkvaliteten<br />
Danske marsvin har de højeste koncentrationer af TBT, der er rapporteret<br />
(Jepsen, 2005), men effekten på marsvinene er ikke kendt. Da<br />
stoffet er under udfasning, og fjorden ikke er et vigtigt område for<br />
havpattedyr, vurderes TBT i driftsfasen at have en ubetydelig påvirkning.<br />
15.6.5 Fisk<br />
15.6.5.1 Øget støj fra forøget skibstrafik<br />
Støj fra den øgede skibstrafik kan formodentlig i visse områder fremkalde<br />
undvigelsesreaktioner hos fiskene, men generelt sejler færgerne<br />
ikke tæt på gyde- og fouragerings-områder (f.eks. revene og ålegræsområderne).<br />
Forholdene i inderhavnen bliver antageligt bedre, da den<br />
intense skibstrafik flyttes ud. I forbindelse <strong>med</strong> periodiske uddybninger<br />
af sejlrenden og havnebassin vil man dog se den samme type påvirkninger<br />
som beskrevet under anlægsfasen.<br />
15.6.5.2 Ændrede forhold i fiskefredningszonen ved Asnæsværket.<br />
I driftsfasen, som i anlægsfasen, vil selve anlægget udelukke de fisk,<br />
der om vinteren står i kølevandsudløbet ved Asnæsværket fra at fouragere<br />
i dele af nærområdet. Som i anlægsfasen gælder det i driftsfasen,<br />
at den samlede vurdering er, at påvirkningsgraden er mindre og<br />
ikke kræver afværgeforanstaltninger.<br />
Ændringen i fredningszonen kan i mindre omfang påvirke den rødlistede<br />
multe samt hav- og bækørreder, der står i det varme kølevand<br />
ved Asnæsværket. Påvirkningen består i, at både randzonen til fredningszonen<br />
og det samlede areal af zonen vil blive reduceret, og at<br />
lystfiskere derved får lidt nemmere ved at fange vandrende fisk. Graden<br />
af forstyrrelse vurderes som lav, af national interesse (på grund af<br />
potentiel tilstedeværelse af rødlistede arter), <strong>med</strong> stor sandsynlighed<br />
for at indtræffe og af permanent karakter. Samlet vurdering er, at der<br />
er tale om en mindre påvirkning, som ikke kræver afværgemekanismer.<br />
Hvis afværgemekanismer ønskes, kan fredningsgrænsen udvides,<br />
så adgangsvinklen for fiskene bevares. Det vil i givet fald kræve en<br />
udvidelse af fredningszonen fra de nuværende 500 m til ca. 650 m.<br />
Dette vil samtidig mere end kompensere for arealtabet.<br />
15.6.6 Bundforhold<br />
I driftsfasen forventes der ikke at være faktorer, som væsentligt påvirker<br />
bundflora og -fauna. I forbindelse <strong>med</strong> periodiske uddybninger af<br />
sejlrenden og havnebassin vil man dog se den samme type påvirkninger<br />
som beskrevet under anlægsfasen, dvs. en begrænset påvirkning af<br />
visse områder <strong>med</strong> sedimentering, øget mængde opslæmmet materiale<br />
i vandet samt en vis stigning i iltforbruget i vandet.<br />
232
15.7 KUMULATIVE EFFEKTER<br />
De tre anlægsfaser faser er så adskilte i tid, at de kan betragtes som<br />
isolerede begivenheder i forhold til påvirkninger i form af sedimentering,<br />
opslæmmet materiale i vandet samt iltsvindsproblematikken. Tabet<br />
af habitat (for fisk, ålegræs, bundfauna m.m.) vil vokse fra fase til<br />
fase, og her vil effekten være kumulativ, men er samlet set vurderet<br />
som mindre og kræver ikke afværgeforanstaltninger.<br />
Der er ikke på tidspunktet for <strong>VVM</strong>-undersøgelsen planlagt andre<br />
større anlægsprojekter i Kalundborg Fjord samtidig <strong>med</strong> den Ny Vesthavn.<br />
Der er derfor ikke <strong>med</strong>taget andre projekter til vurdering af kumulative<br />
effekter.<br />
15.8 AFVÆRGEFORANSTALTNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
Afværgeforanstaltninger over for effekten af støj på sæler og marsvin i<br />
forbindelse <strong>med</strong> nedvibrering af spuns anbefales at omfatte brug af<br />
akustiske marsvin- og sælskræmmere, som typisk anbringes på ramningsfartøjet<br />
og startes omkring ½ time før start på spunsning. Udstyret<br />
udsender lyde <strong>med</strong> høj frekvens, som skræmmer dyrene væk. Desuden<br />
anbefales opstart af spunsning at ske langsomt, så støjen indledningsvis<br />
er begrænset. Den endelige procedure for anvendelse af udstyret<br />
vil blive fastlagt forud for anlægsarbejdet. Herunder sikring af<br />
at marsvin eller sæler bortskræmmes fra inderfjorden såvel som fra<br />
anlægsområdet.<br />
Bundudskiftning/udgravning af områder <strong>med</strong> gytje anbefales foretaget<br />
<strong>med</strong> sugemaskine, hvorved spildet begrænses.<br />
15.9 AFVÆRGEFORANSTALTNINGER I DRIFTSFASEN<br />
Ved løbende oprensning af sejlrende og bassiner bør sugemaskine anvendes<br />
for at begrænse spildet.<br />
15.10 TILBAGEVÆRENDE MILJØPÅVIRKNINGER EFTER AFVÆRGE<br />
Med den foreslåede brug af akustiske skræmmere (”pingere”) umiddelbart<br />
forud for nedvibrering/nedramning af spuns vurderes der at<br />
kunne være tale om en mindre påvirkning af havpattedyr.<br />
Påvirkningerne for fisk og bundfauna og bundflora vurderes som mindre<br />
og kræver ikke afværgeforanstaltninger.<br />
I driftsfasen vurderes der samlet at være tale om en mindre påvirkning<br />
af det marine miljø.<br />
233
234
16 Skibstrafik<br />
Dette kapitel beskriver de trafikale forhold i Kalundborg Havn og<br />
fjordområdet omkring Ny Vesthavn og indsejlingen til Kalundborg<br />
Havn. I beskrivelsen er dels <strong>med</strong>taget den erhvervsmæssige skibstrafik<br />
og fritidsrelateret sejlads.<br />
Kapitlet beskriver først de eksisterende forhold af relevans for vurderingen,<br />
hvorefter påvirkninger i henholdsvis anlægsfasen og driftsfasen<br />
vurderes.<br />
16.1 EKSISTERENDE FORHOLD<br />
Al trafik til Kalundborg Havn, Statoil og Asnæsværket foregår i dag i<br />
eller lige omkring den afmærkede sejlrende beliggende 350-500 m fra<br />
projektområdet.<br />
Sejlklubben og roklubben i Kalundborg benytter inderfjorden til deres<br />
aktiviteter. Begge klubber har klubhuse i inderhavnen, ved lystbådehavnen<br />
i Houget og sejler derfor ud gennem passagen mellem Gisseløre<br />
og Asnæsværket, når de har aktiviteter i inderfjorden eller længere<br />
ude. Sejlere og roere må således i dag operere imellem samtlige skibsankomster<br />
og skibsafgange inkl. de 18-20 færgeoperationer i døgnet<br />
til inderhavnen.<br />
16.2 PÅVIRKNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
Færgehavnsanlægget ligger ca. 500 m syd for sejlrenden ind igennem<br />
Kalundborg Fjord. Massegodshavnen vil tilsvarende ligge ca. 400 m<br />
syd for sejlrenden eller minimum 350 m fra indsejlingen til Asnæsværket.<br />
Der vurderes derfor ikke at være nogen risiko for kollisioner<br />
imellem arbejdstrafik og den øvrige havnetrafik.<br />
Uddybningsfartøjer vil dog under uddybning af bassinerne foran massegodskajen<br />
og en evt. containerkaj komme i nærheden af sejlrenden<br />
og indsejlingen til Asnæsværket. Men dette afviger ikke fra andre uddybnings-<br />
og oprensningsopgaver i eksisterende havne.<br />
Uddybningsfartøjer og klapfartøjer vil opfylde alle normalt krævede<br />
navigationsregler i fjorden.<br />
Der er ingen dele af anlægsarbejdet, der indebærer særlige risici for<br />
arbejdstrafikken på søterritoriet.<br />
235
Sejlere og roere har ikke adgang til selve arbejdsområdet i anlægsfasen,<br />
men kan godt krydse igennem uddybningsområdet, ganske som<br />
de i dag krydser imellem trafikken til og fra havnene.<br />
Overordnet vurderes forstyrrelsen at være lav, primært at påvirke lokale<br />
interesser og <strong>med</strong> høj sandsynlighed for at forekomme. Påvirkningerne<br />
vil være midlertidige, svarende til anlægsperioderne. Samlet<br />
vurderes der at være tale om en ubetydelig påvirkningsgrad, som ikke<br />
kræver særlige afværgeforanstaltninger.<br />
16.3 PÅVIRKNINGER I DRIFTSFASEN<br />
Ny Vesthavn inkl. uddybede bassiner vil blive afmærket efter Farvandsvæsenets<br />
krav.<br />
Med havnens placering 350-500 m syd for sejlrenden vil færger kunne<br />
vende uden for sejlrenden.<br />
En vending af et 290 m langt massegodsskib før anlæg til massegodskajen<br />
vil lukke sejlrenden i en kortere periode, indtil skibet ligger under<br />
ca. 60 grader <strong>med</strong> massegodskajen. Men tilsvarende sker i dag ved<br />
såvel Asnæsværkets kulpier som ved Statoils oliepier og Kajanlæg i<br />
den eksisterende havn.<br />
Alle skibe under ca. 240 m vil kunne vende uden at stoppe trafikken i<br />
sejlrenden.<br />
Færgetrafikken vil inden for planperioden kunne stige fra de nuværende<br />
6 ankomster og afgange i døgnet (12 skibsoperationer) til 12<br />
ankomster og afgange (24 skibsoperationer). Men i modsætning til i<br />
dag vil anløbet til færgehavnen ske uden mulig konflikt <strong>med</strong> skibe til<br />
og fra andre kajer.<br />
Trafikken på massegodskajen er skønnet til 100-200 anløb om året<br />
<strong>med</strong> en stor spredning på skibsstørrelser. Tilsvarende liggetid ved kajen<br />
er skønnet til ca. 100 dage. I dag varierer Kalundborg Havns årlige<br />
antal skibsanløb imellem 340 og 500 anløb ekskl. færgeanløb. Der vil<br />
således være tale om en tilvækst på 30-40 %. Men en tilvækst sker<br />
uden for den nuværende inderhavn, hvorved risiko for kollisioner<br />
skulle blive mindre. Der vurderes følgelig ikke at være nogen risiko<br />
ved det forøgede antal skibsanløb i Ny Vesthavn. Det øgede antal<br />
skibsanløb svarer til, at der i den nuværende situation gennemsnitligt<br />
er ca. 1 skibsanløb pr. dag, og <strong>med</strong> den Ny Vesthavn vil der gennemsnitligt<br />
være 2 skibsanløb pr. dag.<br />
236
For fritidssejlere og roere vil havnens udbygning forhindre sejlads i<br />
anlægsområdet, og området fra Ny Vesthavn og ud til sejlrendens<br />
nordgrænse vil blive mere trafikeret <strong>med</strong> deraf øget sikkerhedsrisiko<br />
for fritidssejlerne. Nord for sejlrenden vil situationen ikke ændre sig i<br />
forhold til den aktuelle situation, bortset fra hyppigere bølgepåvirkning<br />
fra øget skibstrafik. Udflytningen af færgerne fra den gamle inderhavn<br />
til den Ny Vesthavn vil omvendt betyde en væsentligt reduceret<br />
trafik i den smalle passage mellem Gisseløre og Asnæsværket,<br />
hvilket vil være en fordel for fritidssejlerne.<br />
Massegodskajen vil komme til at ligge parallelt <strong>med</strong> sejlrenden for at<br />
undgå, at store bølger fra vest (fjordmundingen) kan reflekteres mod<br />
Gisseløre eller inderhavnen. Det forventes derfor ikke, at fritidssejlerne<br />
vil opleve ændrede bølgeforhold som følge af refleksion fra kajen.<br />
Den vestlige stenkastningsmole ved færgehavnen opbygges som stenkastningerne<br />
omkring Asnæsværket. Molen vil reflektere 50 % af bølgeenergien<br />
mod vest og vil skabe et relativt hårdere bølgeklima i et<br />
afgrænset område umiddelbart vest for færgehavnen. Men det vil ikke<br />
være værre eller anderledes end ved de moler, som fritidssejlerne kender<br />
i forvejen, og den vurderes ikke at udgøre en speciel risiko. Modellering<br />
af sedimenttransport viser, at der <strong>med</strong> tiden vil opbygges en<br />
sandstrand langs de indre dele af molen, svarende til stranden lige vest<br />
for Asnæsværket.<br />
Overordnet vurderes forstyrrelsen at være lav, primært at berøre lokale<br />
interesser, <strong>med</strong> stor sandsynlighed for at indtræffe og permanent.<br />
Samlet set er der tale om en mindre påvirkningsgrad af de trafikale<br />
forhold til havs, som ikke kræver særlige afværgeforanstaltninger.<br />
16.4 AFVÆRGEFORANSTALTNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
I forbindelse <strong>med</strong> sikkerheden i anlægsfasen vil arbejdsfartøjer blive<br />
afmærket jævnfør gældende regler, ligesom oplysninger om anlægsarbejder<br />
vil blive indberettet til Farvandsvæsenet, som efterfølgende offentliggør<br />
dem i Efterretninger for Søfarende.<br />
16.5 AFVÆRGEFORANSTALTNINGER I DRIFTSFASEN<br />
Havneanlægget vil blive afmærket efter Farvandsvæsenets krav.<br />
16.6 TILBAGEVÆRENDE MILJØPÅVIRKINGER EFTER AFVÆRGE<br />
Med de foreslåede afværgeforanstaltninger vurderes der alene at være<br />
tale om en mindre miljøpåvirkning.<br />
237
238
17 Marinarkæologi<br />
Hvis Kulturarvsstyrelsen har en begrundet formodning om, at et anlægsarbejde<br />
eller en anden aktivitet på havbunden vil ødelægge et fortidsminde<br />
eller skibsvrag (ældre end 100 år), kan styrelsen ifølge museumsloven<br />
(§ 29 g, stk. 4) pålægge bygherren at betale for en marinarkæologisk<br />
forundersøgelse. En sådan undersøgelse skal gennemføres<br />
af et marinarkæologisk specialmuseum eller af en specialistgruppe,<br />
som Kulturarvsstyrelsen har godkendt. (Kulturarvsstyrelsen, 2008).<br />
Formålet <strong>med</strong> de marinarkæologiske forundersøgelser er udelukkende<br />
at klarlægge datering/alder, bevaringstilstand og udbredelse af fortidsminder<br />
og vrag, som kan være beskyttet efter museumsloven (§§<br />
28, 29g og 29 h). Der er altså ikke tale om egentlige arkæologiske udgravninger.<br />
(Kulturarvsstyrelsen, 2008).<br />
Der er tidligere fund på søterritoriet ud for Kalundborg Ny Vesthavn.<br />
Derfor er der gennemført forundersøgelser i anlægsområdet. Vikingeskibsmuseet<br />
i Roskilde har gennemført marinarkæologiske forundersøgelser<br />
<strong>med</strong> sugehuller og rekognoscering på søterritoriet ud for Kalundborg<br />
Ny Vesthavn i perioden fra den 8.til 17. oktober 2007.<br />
Undersøgelserne er afrapporteret til Kulturarvsstyrelsen i rapporten:<br />
”Marinarkæologisk forundersøgelse, Kalundborg Ny Vesthavn. Dykkerundersøgelse,<br />
MAJ j.nr. 2506” (Vikingeskibsmuseet, 2007).<br />
Kulturarvsstyrelsen har <strong>med</strong> brev af 30. november 2007 godkendt<br />
rapporten og <strong>med</strong>delt, at området <strong>med</strong> hensyn til kulturhistoriske interesser<br />
på havbunden kan frigives til anlæg. (Kulturarvsstyrelsen,<br />
2007a).<br />
Ved undersøgelsen er der fundet et udvalg af bearbejdet flint, ligesom<br />
der på stranden blev gjort fund af flintoldsager. En del af fundene bar<br />
tydeligt præg af at være omlejret over lang tid – disse fund kunne i<br />
princippet være tilført området - <strong>med</strong>ens en lille del af inventaret kun<br />
var lidt eksponeret og må stamme fra nærområdet.<br />
Intet sted på anlægsområdet er der konstateret fund in situ; det vil sige<br />
uomlejrede fund. Ifølge Kulturarvsstyrelsens vurdering har fund, som<br />
ikke længere ligger i oprindeligt leje, en begrænset udsagnsværdi og<br />
kan kun påberåbe sig reduceret beskyttelse.<br />
239
Hvis der mod forventning dukker fund op i anlægsfasen, skal igangværende<br />
gravearbejder standses, og oplysningerne <strong>med</strong>deles Vikingeskibsmuseet<br />
eller Kulturarvsstyrelsen, idet fortidsminder og vrag af<br />
skibe og fartøjer ældre end 100 år stadig er omfattet af lovgivningen<br />
og beskyttet.<br />
240
18 Friluftsliv (til vands)<br />
18.1 INLEDNING<br />
Dette kapitel beskriver det vandbaserede friluftsliv og de rekreative<br />
aktiviteter og muligheder på fjorden i og omkring projektområdet.<br />
Kapitlet beskriver først de eksisterende forhold, der er relevante for<br />
denne vurdering, hvorefter påvirkningen i henholdsvis anlægsfasen og<br />
driftsfasen vurderes.<br />
18.2 METODE<br />
Friluftsliv og de rekreative muligheder i området er blevet vurderet<br />
<strong>med</strong> hjælp fra en række kilder (se også referencelisten):<br />
- Telefonisk kontakt <strong>med</strong> turistbureauerne i Kalundborg og Gørlev;<br />
Kalundborg Sportfiskerforening; Friluftsrådet, Kalundborg<br />
Sportsdykkerklub)<br />
- Regionplanen for Vestsjællands Amt (Vestsjællands Amt<br />
2005)<br />
- Hjemmesider fra relevante organisationer (Kalundborg Roklub,<br />
Kalundborg sejlklub, turistbureauer, Kalundborg Kommune)<br />
- Informationsfoldere vedr. turisme og friluftsliv fra turistbureauer<br />
og Kalundborg Kommune.<br />
Der er i vurderingen blevet fokuseret på selve projektområdet samt de<br />
arealer i bugten, der ligger inden for en afstand af ca. 1 km. Friluftsliv<br />
på land er behandlet i kapitel 13.<br />
18.3 EKSISTERENDE FORHOLD<br />
Forskellige former for vandsport, især sejlsport og roning, udgør de<br />
vigtigste fritidsaktiviteter på fjorden.<br />
18.3.1 Vandsport<br />
Der er to lystbådehavne i Kalundborg: Kalundborg Lystbådehavn /<br />
Vesthavnen og Gisseløre Lystbådehavne i Houget. Kalundborg Sejlklub<br />
og Kalundborg roklub har begge klubhuse i tilknytning til Gisseløre<br />
Lystbådehavn. Sejlklubben <strong>med</strong> over 200 <strong>med</strong>lemmer bruger inderfjorden<br />
meget, både i forbindelse <strong>med</strong> deres onsdagskapsejladser<br />
og generelt. Roklubben er også en flittig bruger af inderfjorden. Begge<br />
241
klubber laver også sejladser til yderfjorden og andre områder<br />
(Hærslev 2007).<br />
18.3.2 Turisme<br />
Turisme på fjorden omfatter primært besøgende i lystbåde samt turister,<br />
der sejler til eller fra Kalundborg på færgerne til/fra Århus og<br />
Samsø.<br />
18.3.3 Friluftsaktiviteter i øvrigt<br />
Kalundborg Sportsdykkerklub har ca. 120 <strong>med</strong>lemmer og dykker bl.a.<br />
i fjorden, men betragter ikke fjorden som deres primære område, da<br />
den fra deres synspunkt ikke er særlig interessant (Olsen, 2007). De<br />
foretrækker Storebælt eller lokaliteter, der ligger endnu længere væk.<br />
Deres aktiviteter omfatter undervandsjagt og vragdykning samt dykning<br />
i almindelighed. I umiddelbar nærhed af projektområdet dykker<br />
de af og til i området, hvor kølvandet udledes, da der på grund af det<br />
varme vand er krebsdyr og fisk, der holder til der. De mener ikke, at<br />
havneudvidelsen giver anledning til problemer i forhold til klubbens<br />
aktiviteter. (Olsen, 2007)<br />
Vedr. kystfiskeri henvises til afsnittet om friluftsaktiviteter på landjorden,<br />
kapitel 13.<br />
18.4 MILJØPÅVIRKNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
18.4.1 Vandsport<br />
Anlægsfasen vil ikke i væsentlig grad påvirke vandsportsaktiviteterne<br />
i fjorden, – dog vil selve projektområdet på et tidligt tidspunkt blive<br />
utilgængeligt, ligesom uddybning af bassinerne kan <strong>med</strong>føre midlertidige<br />
indskrænkninger i færdslen.<br />
18.4.2 Turisme<br />
For besøgende turbåde og rejsende <strong>med</strong> færger vil det visuelle indtryk<br />
ændre sig allerede i anlægsfasen, da udgravninger og opfyldninger på<br />
land vil ændre det kystnære landskab.<br />
18.4.3 Friluftsaktiviteter i øvrigt<br />
Dykning vil blive påvirket af, at vandet i store områder vil blive mere<br />
uklart i forbindelse <strong>med</strong> uddybninger og af, at dykkere vil blive udelukket<br />
fra at dykke i projektområdet. Imidlertid betragter dykkerne ikke<br />
fjorden som et vigtigt/interessant område at dykke i, så påvirkningen<br />
er meget begrænset.<br />
18.4.4 Samlet vurdering af påvirkning<br />
Overordnet vurderes forstyrrelsen at være lav, primært at påvirke lokale<br />
interesser og <strong>med</strong> høj sandsynlighed for at forekomme. Nogle af<br />
påvirkningerne vil være kortvarige (uklart vand), mens andre vil være<br />
242
permanente (ændret visuelt indtryk, adgang til projektområdet). Samlet<br />
vurderes der at være tale om en mindre påvirkningsgrad, som ikke<br />
kræver særlige afværgeforanstaltninger.<br />
18.5 PÅVIRKNINGER I DRIFTSFASEN<br />
18.5.1 Vandsport<br />
Den generelle forventede årlige stigning i skibstrafikken kan <strong>med</strong>føre<br />
gener for lystfartøjer. Til gengæld vil udflytning af en stor del af trafikken<br />
fra inderhavnen have en positiv effekt, da passagen mellem<br />
Gisseløre og Asnæsværket vil blive mindre trafikeret.<br />
Flytningen af Mols-Linien vil give mere ro i havnebassinet, hvilket vil<br />
være til gavn for sejlklubben. Kapsejladsbanen ligger normalt uden for<br />
havnen (i fjorden), og Ny Vesthavn vil kunne påvirke disse arrangementer<br />
på grund af den forøgede skibstrafik.<br />
Roklubbens repræsentanter (Kalundborg Roklub, 2007) har udtrykt<br />
bekymring for, at de nye havnemoler kan give bølgerefleksioner, især<br />
hvis der er tale om spunsvægge, som kan mindske sikkerheden for de<br />
små både/joller. Vandsportsklubberne har i deres kommentar under<br />
foroffentlighedsfasen anført, at de af sikkerhedsmæssige årsager ønsker,<br />
at den vestre mole opbygges eller sikres, så det er muligt at bjerge<br />
sig op på molen, hvis man forliser <strong>med</strong> mindre både.<br />
18.5.2 Turisme<br />
Lystsejlere på vej til eller fra Kalundborg kan blive påvirket af øget<br />
trafik på fjorden, og deres oplevelse af landskaberne kan blive påvirket<br />
af kystens ændrede fremtoning i selve anlægsområdet.<br />
18.5.3 Friluftsaktiviteter i øvrigt<br />
Dykning og andre aktiviteter vil ikke længere være muligt i projektområdet.<br />
Under periodiske oprensninger / uddybninger vil sigtbarheden<br />
i vandet nedsættes i en del af fjorden.<br />
18.5.4 Samlet vurdering af påvirkning<br />
Overordnet vurderes forstyrrelsen at være lav, primært at berøre lokale<br />
interesser <strong>med</strong> stor sandsynlighed for at indtræffe og permanent. Samlet<br />
set er der tale om en mindre påvirkningsgrad af friluftslivet til<br />
havs, som ikke kræver særlige afværgeforanstaltninger.<br />
18.6 KUMULATIVE EFFEKTER<br />
Der er ikke kendskab til andre projekter, som vil kunne <strong>med</strong>føre kumulative<br />
projekter i forhold til Friluftsliv. Dette gælder både for aktiviteter<br />
på landjorden og på søterritoriet.<br />
243
18.7 AFVÆRGEFORANSTALTNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
I forbindelse <strong>med</strong> sikkerheden i anlægsfasen vil arbejdsfartøjer blive<br />
afmærket jævnfør gældende regler, ligesom oplysninger om anlægsarbejder<br />
vil blive indberettet til Farvandsvæsenet, som efterfølgende offentliggør<br />
dem i Efterretninger for Søfarende.<br />
Opbygningen af den vestlige del af molen er planlagt som en stenkastning,<br />
som ikke vil give de voldsomme bølgerefleksioner, som en<br />
spunsvæg giver. Det er sandsynligt, at der <strong>med</strong> tiden naturligt vil blive<br />
dannet en mindre strand foran molen ved sedimentering, på samme<br />
måde som stranden umiddelbart vest for Asnæsværket. Tidshorisonten<br />
er ikke kendt.<br />
18.8 AFVÆRGEFORANSTALTNINGER I DRIFTSFASEN<br />
Der er ikke foreslået afværgeforanstaltninger i driftsfasen.<br />
18.9 TLBAGEVÆRENDE MILJØPÅVIRKNINGER EFTER AFVÆRGE<br />
De primære påvirkninger, mindsket sikkerhed for udøvere af vandsport<br />
(som følge af øget trafik på fjorden), udelukkelse fra projektområdet<br />
samt de ændrede visuelle indtryk vil være permanente. Samlet<br />
set er der tale om en mindre påvirkningsgrad af friluftslivet til havs.<br />
244
19 Socioøkonomiske forhold<br />
Dette kapitel beskriver de socioøkonomiske forhold forbundet <strong>med</strong><br />
den miljømæssige påvirkning ved anlæg af Ny Vesthavn i Kalundborg.<br />
De socioøkonomiske forhold relaterer sig dels til selve anlægs-<br />
og driftsaktiviteterne, og dels til visse af de miljømæssige påvirkninger<br />
beskrevet i de øvrige kapitler i denne <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>.<br />
Kapitlet beskriver først de eksisterende socioøkonomiske forhold, der<br />
er relevante for denne vurdering, hvorefter påvirkningen i henholdsvis<br />
anlægsfasen og driftsfasen vurderes.<br />
19.1 EKSISTERENDE FORHOLD<br />
I dette afsnit beskrives de eksisterende socioøkonomiske forhold vedrørende<br />
placeringen af Mols-Linien på Østre Havnevej.<br />
Den nuværende adgangsrute til Mols-Linien går enten via Hareskovsvej<br />
eller Hovvejen. I krydset ved Asnæsvej går ruten mod Sydhavnsvej,<br />
hvor der i rundkørslen køres ind på Østre Havnevej. En mindre<br />
del af trafikken kører via Holbækvej til Østre Havnegade, jfr. figur<br />
11.4.<br />
Kalundborg Havn udgør en af Danmarks største færgehavne <strong>med</strong> en<br />
årlig godsomsætning på mere end 3,6 mio. tons. Alene for Kalundborg-Århus<br />
(Mols-Linien) er der tale om ca. 3 mio. tons i 2005. Således<br />
sejlede Mols-Linien i 2005 <strong>med</strong> godt 115.000 personbiler, samt<br />
ca. 178.000 lastvognsenheder/trailere og et mindre antal busser og<br />
campingvogne (Kalundborg Kommune, 2006).<br />
Ad vandvejen betyder færgetrafikken til og fra Mols-Liniens terminal<br />
en del trafik i de indre områder af Kalundborg Havn. Dette betyder<br />
blandt andet, at adgangen til fiskerihavnen og lystbådehavnene sker i<br />
et forholdsvis trafikeret farvand. Fragttrafikken til Kalundborg Havn,<br />
der omfatter ca. 300 anløb på årsbasis, fragttrafikken til Statoil og<br />
Asnæsværket på ca. 850 årlige anløb, og krydstogtskibe til og fra<br />
Sydhavnen og Østhavnen sker ligeledes under hensynstagen til færgernes<br />
anløb.<br />
I Tabel 19.1 nedenfor beskrives den regionaløkonomiske betydning af<br />
Kalundborg Havn.<br />
245
Kalundborg Havn<br />
246<br />
Havnerelateret<br />
Aktivitet<br />
Husholdningers<br />
Forbrug Total<br />
Beskæftigelse,<br />
Antal Personer<br />
Direkte beskæftigelse 1085 1085<br />
Indirekte 313 313<br />
Inducerede 334 334<br />
Total beskæftigelse 1398 334 1732<br />
Indkomstskabelse,<br />
(Bruttoværditilvækst) Mio. Kr.<br />
Direkte indkomst 611,6 611,6<br />
Indirekte 220,7 220,7<br />
Induceret 193,0 193,0<br />
Total 832,3 193,0 1025,3<br />
Skatter,<br />
Mio. Kr.<br />
Direkte 184,9 184,9<br />
Indirekte (Indirekte + Indkomst-)<br />
65,2 65,2<br />
Inducerede (Indirekte + indkomst-)<br />
59,7 59,7<br />
Total 250,1 59,7 309,9<br />
Produktionsværdi<br />
Mio. kr.<br />
2218,0 335,4 2573,4<br />
Kilde: Beregninger foretaget af Syddansk Universitet for Danske Havne<br />
Tabel 19.1: Den regionaløkonomiske betydning af Kalundborg Havn<br />
Tabel 19.1 viser de direkte og indirekte effekter af Kalundborg Havn<br />
på beskæftigelsen, indkomster og skatter i regionen. Kalundborg Havn<br />
råder over et erhvervsområde på mere end 800.000 m². Hertil kommer<br />
erhvervshavnene tilhørende Statoil og Asnæsværket. Dette erhvervsområde<br />
er historisk en erhvervsmæssig udviklingsdynamo, som tilbyder<br />
faciliteter for havnerelevante virksomheder. Der<strong>med</strong> udgør det også<br />
et logistikcenter i transportkæder.<br />
Tabellen viser, at havnen direkte giver beskæftigelse til 1.085 personer.<br />
Medregnes de indirekte beskæftigede og den beskæftigelse, der<br />
sker som følge af de beskæftigedes indkomst, er beskæftigelsen som<br />
følge af Kalundborg Havn på mere end 1.700 personer.
Samlet genererer denne beskæftigelse en indkomst på godt 1 mia.<br />
kroner. Skattemæssigt bidrager beskæftigelsen på Kalundborg Havn<br />
<strong>med</strong> godt 300 mio. kroner.<br />
Produktionsværdien af havnens aktiviteter udgør godt 2,2 mia. kroner.<br />
I sundhedsmæssig henseende er indbyggerne og alle i øvrigt, som bor,<br />
arbejder og handler i midtbyen, påvirket negativt af støj og emissioner<br />
fra den nuværende lastbiltrafik.<br />
19.2 SOCIOØKONOMISKE PÅVIRKNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
Vurderingen af de socioøkonomiske påvirkninger i anlægsfasen baseres<br />
på en todelt anlægsfase.<br />
Fase 1 – terminal for Mols-Linien (marts 2008-juli 2009)<br />
Fase 2 – massegodshavn (2013)<br />
Fase 3 ligger efter 2014 og er ikke vurderet yderligere i dette<br />
afsnit.<br />
19.2.1 Beskæftigelsen – fase 1: Terminal for Mols-Linien<br />
I anlægsperioden, der er skønnet til 17 måneder, vil der i alt være tale<br />
om ca. 30.000 timers beskæftigelse, præsteret under selve anlægsarbejdet,<br />
hvilket svarer til ca. 19,5 årsværk (1 årsværk = 1540 timer).<br />
Den gennemsnitlige beskæftigelse svarer til ca. 14 personer på byggepladsen.<br />
En del af perioden vil beskæftigelsen svare til 22-25 mand pr.<br />
måned. Hertil kommer afledt beskæftigelse hos rådgivere og underleverandører<br />
af maskinel, materiale mv.<br />
19.2.2 Beskæftigelsen – fase 2: Massegodshavn<br />
I anlægsperioden, der er skønnet til 22 måneder, vil der være tale om<br />
ca. 30.000 timers beskæftigelse, præsteret under selve anlægsarbejdet,<br />
hvilket svarer til ca. 19,5 årsværk.<br />
Den gennemsnitlige beskæftigelse svarer til ca. 11 personer. En del af<br />
perioden vil beskæftigelsen svare til ca. 20 mand pr. måned. Hertil<br />
kommer afledt beskæftigelse hos rådgivere og underleverandører af<br />
maskinel, materiale mv.<br />
19.2.3 Samlet vurdering af beskæftigelsen<br />
Det er vurderingen – ud fra en multiplikator, der erfaringsmæssigt ligger<br />
på ca. 2 i forbindelse <strong>med</strong> anlægsarbejde – at anlægsfasen samlet<br />
set vil generere 80 årsværks beskæftigelse.<br />
247
19.3 SOCIOØKONOMISKE PÅVIRKNINGER I DRIFTSFASEN<br />
Vurderingen af de socioøkonomiske påvirkninger i driftsfasen sker i<br />
forhold til beskæftigelsen, erhvervslivet, trafikafviklingen, trafikbelastningen<br />
og øvrige socioøkonomiske aspekter.<br />
19.3.1 Den afledte beskæftigelse<br />
19.3.1.1 Ny Vesthavn<br />
I første omgang vil anlæg af terminal for Mols-Linien ikke <strong>med</strong>føre<br />
nye arbejdspladser, da der vil være mulighed for <strong>med</strong> det samme personale<br />
som nu at gennemføre en mere effektiv håndtering af gods pga.<br />
terminalens udformning og trafikale tilgængelighed. Frem til 2009-10<br />
forventes en forøgelse svarende til 10-12 % i godshåndtering.<br />
Med den forventede udvikling i godshåndteringen på yderligere ca. 15<br />
% i perioden 2010-2016, vil der – som terminalen også er dimensioneret<br />
efter – blive tale om indsættelse af yderligere en færge. Det vurderes,<br />
at der til den tid bliver tale om ansættelse af op til yderligere 10<br />
personer.<br />
Efter anlæg af massegodshavn forventes der – ud fra de foreliggende<br />
overvejelser i masterplan for Kalundborg Havn – at blive tale om op<br />
25-30 % øget godshåndtering.<br />
Med anlæg af en dybvandskaj i en længde af 600 m bliver der tale om<br />
et attraktivt anlæg, som hurtigt vil kunne være grundlag for nye aktiviteter.<br />
Det vurderes, at der vil være tale om afledt beskæftigelse svarende<br />
til ca. 30 personer.<br />
19.3.1.2 Arealer ved kaj 3E og kaj 5<br />
Ved fraflytningen af Mols-Linien fra kaj 3 E vil der opstå mulighed<br />
for at omlægge aktiviteterne på arealet ved kaj 3 E og kaj 5 til andre<br />
formål.<br />
19.3.1.3 Afledt beskæftigelse i lokalsamfundet<br />
Der vil uundgåeligt være tale om afsmittende effekter på lokalsamfundet,<br />
således at der vil kunne realiseres yderligere et antal arbejdspladser.<br />
I sig selv vurderes anlæg af Ny Vesthavn ikke at have betydning i forhold<br />
til bosætning.<br />
Imidlertid kan ændringen i antallet af arbejdspladser i den efterfølgende<br />
driftssituation have en positiv effekt i forhold til efterspørgslen efter<br />
boliger.<br />
248
19.3.1.4 Samlet vurdering af beskæftigelsen<br />
Det er vurderingen - ud fra en multiplikator, der erfaringsmæssigt ligger<br />
på ca. 1,4 i forbindelse <strong>med</strong> drift – at der ved overgangen til drift<br />
vil blive genereret samlet set 50-60 årsværks beskæftigelse på kort<br />
sigt. På langt sigt vil der være et betydeligt udviklingspotentiale. Dels<br />
i kraft af den nye vesthavn; og dels i konsekvens af, at der <strong>med</strong> udvidelsen<br />
af Kalundborg Havns arealer bliver mulighed for at udvikle de<br />
eksisterende arealer.<br />
19.3.2 Erhvervslivet<br />
På nuværende tidspunkt er der trafikale problemer på Østre Havnevej.<br />
Samtidig er der knaphed på areal til brug for Mols-Liniens terminal.<br />
Det har betydning for trafikafviklingen og effektiviteten i store dele af<br />
erhvervshavnen.<br />
Set i forhold til den kommunale fysiske planlægning vil flytningen af<br />
Mols-Linien betyde, at opmarcharealer og tilkørselsområde ved Østre<br />
Havnevej kan inddrages i forbindelse <strong>med</strong> overvejelser om alternativ<br />
anvendelse bl.a. i forbindelse <strong>med</strong> forstærkningen af detailhandel og<br />
bebyggelse.<br />
I konsekvens af evt. forbedrede trafikale forhold (ringvejsforbindelse/omlægning<br />
af Skovvejen) kan der ske en fredeliggørelse af dele af<br />
Sydhavnsvej samt ikke mindst Slagelsevej/Holbækvej. Det kan åbne<br />
for overvejelse om byomdannelse f.eks. i forlængelse af en evt. ændret<br />
udnyttelse af arealerne ved Kalundborg Station.<br />
Anlægget af de nye vejstrækninger, der skal facilitere Ny Vesthavn,<br />
vil også have en positiv effekt for de virksomheder, der er placeret i<br />
erhvervsarealerne ved Skovvejen og grænsende op til Sydhavnen.<br />
Dels fordi det giver en forbedret trafikal tilgængelighed; dels fordi trafikafviklingen<br />
forbedres. Det vil således have en særdeles positiv effekt<br />
for erhvervslivet i Kalundborg og omegn.<br />
Massegodshavnen vil bl.a. være det område, hvortil der vil kunne ske<br />
udflytning af aktiviteter, der fordrer en større kajdybde end den til rådighed<br />
værende i den øvrige del af havnen som f.eks. godshåndtering<br />
af gods til/fra oversøiske destinationer. Dels i forlængelse af den nuværende<br />
bulk, som primært udgøres af korn; og dels som nye aktiviteter<br />
inden for f.eks. biomasse.<br />
Med anlæg af Ny Vesthavn vil den prognosticerede udvikling i godsomsætningen<br />
over Kalundborg Havn komme tidligere inden for rækkevidde<br />
end forventet, da der vil være en tiltrækningseffekt i kraft af<br />
de nye faciliteter. Det forventes at have en positiv effekt svarende til<br />
249
en øget omsætning på 100-140 mio. kr. pr. år for de virksomheder, der<br />
har forretningsaktiviteter i erhvervshavnen.<br />
Hertil kommer den omsætning, der genereres via de forbedrede forhold<br />
i bymidten/centerområdet.<br />
19.3.3 Trafikafviklingen/belastningen<br />
Kalundborg Havn udgør en af Danmarks største færgehavne <strong>med</strong> en<br />
årlig godsomsætning på mere end 3,6 mio. tons. Alene for Kalundborg-Århus<br />
(Mols-Linien) er der tale om ca. 3 mio. tons i 2005, som<br />
primært udgøres af lastvognstrailere.<br />
Den forventede udvikling i antallet af enheder, der transporteres <strong>med</strong><br />
Mols-Linien på Kalundborg-Århus ruten, er beskrevet i tabel 19.2 nedenfor<br />
(Masterplan Kalundborg Havn, 2006a,b).<br />
Lav prognose<br />
Færgegods (enheder)<br />
2004 2005 2006* 2010 2015 2020 2025<br />
1 Personbiler 133.472 115.781 118.097 127.832 141.136 155.826 172.044<br />
2 Busser 571 638 651 704 778 859 948<br />
3 Lastvogne u. hænger 5.493 5.540 5.651 6.117 6.753 7.456 8.232<br />
4 Lastvogne m. hænger 13.091 10.116 9.610 6.592 5.921 6.537 7.217<br />
5 Sættevogne m. forvogn 55.058 49.411 46.446 30.862 27.721 30.606 33.791<br />
6 Sættevogne u. forvogn 99.391 113.152 119.941 167.137 191.840 211.807 233.852<br />
7 Campingvogne 9.787 7.298 7.444 8.058 8.896 9.822 10.844<br />
Subtotal 4+5+6 167.540 172.679 175.998 204.590 225.481 248.949 274.860<br />
Vækstrate % 3,1 1,9 7,9 2,0 2,0 2,0<br />
Middel prognose<br />
Færgegods (enheder)<br />
2004 2005 2006* 2010 2015 2020 2025<br />
1 Personbiler 133.472 115.781 119.254 134.222 155.600 180.383 209.113<br />
2 Busser 571 638 657 740 857 994 1.152<br />
3 Lastvogne u. hænger 5.493 5.540 5.762 6.740 8.201 9.977 12.139<br />
4Lastvogne m. hænger 13.091 10.116 9.711 7.905 7.960 9.228 10.698<br />
5 Sættevogne m. forvogn 55.058 49.411 47.435 37.770 38.037 44.095 51.118<br />
6 Sættevogne u. forvogn 99.391 113.152 121.073 197.265 235.393 272.885 316.348<br />
7 Campingvogne 9.787 7.298 7.517 8.460 9.808 11.370 13.181<br />
Subtotal 4+5+6 167.540 172.679 178.219 242.940 281.390 326.208 378.165<br />
Vækstrate % 3,1 3,2 22,2 3,0 3,0 3,0<br />
Høj prognose<br />
Færgegods (enheder)<br />
2004 2005 2006* 2010 2015 2020 2025<br />
1 Personbiler 133.472 115.781 120.412 140.865 171.384 208.515 253.690<br />
2 Busser 571 638 664 776 944 1.149 1.398<br />
3 Lastvogne u. hænger 5.493 5.540 5.762 6.740 8.201 9.977 12.139<br />
4 Lastvogne m. hænger 13.091 10.116 10.116 9.104 9.438 11.483 13.971<br />
5 Sættevogne m. forvogn 55.058 49.411 48.917 40.344 41.389 50.357 61.267<br />
6 Sættevogne u. forvogn 99.391 113.152 123.901 232.624 294.013 357.712 435.211<br />
7 Campingvogne 9.787 7.298 7.590 8.879 10.803 13.143 15.991<br />
Subtotal 4+5+6 167.540 172.679 182.934 282.073 344.841 419.552 510.449<br />
Vækstrate % 3,1 5,9 28,1 4,0 4,0 4,0<br />
Tabel 19.2: Resumé af trafikprognose for Mols-Linien<br />
250
Antallet af overførte enheder lastbiler/løstrailere afspejler, at Kalundborg<br />
Havn løfter en betydelig rolle i forhold til infrastrukturen mellem<br />
Øst- og Vestdanmark – ikke mindst i forhold til godsbetjening af Jylland<br />
nord for Horsens.<br />
Motorvejsnettet er samtidig i stigende grad belastet af den tunge lastvognstrafik.<br />
Vejdirektoratet har tilkendegivet, at der er kapacitetsproblemer<br />
bl.a. i Trekantområdet. Forventningen er, at kapacitetsproblemerne<br />
vil være voksende; og derfor at det vil være transportøkonomisk<br />
attraktivt at øge godsomsætningen via Kalundborg-Århus.<br />
De strammere regler på transportområdet vedrørende chaufførernes<br />
køre-/hviletider, arbejdstidsregulativet og lignende er også en væsentlig<br />
forudsætning for udviklingen mht. lastvogne og løstrailere. Hertil<br />
kommer, at løstrailere i stigende omfang – set i en transportkædebetragtning<br />
– har betydning for distributionen af dagligvarer.<br />
Samfunds- og miljøøkonomisk har det betydning, at sejltiden for Kalundborg-Århus<br />
færgeruten kan formindskes <strong>med</strong> 10-15 minutter pr.<br />
afgang, og at der kan ske en hurtigere losning/lastning. En af de positive<br />
konsekvenser er, at regulariteten kan øges, og at der kan indsættes<br />
større færger.<br />
Desuden reduceres generne i inderhavnen, hvor der nu skal tages vidtgående<br />
hensyn til færgedriften. Det har betydning i forhold til såvel<br />
skibstrafikken som fritidssejlere. Dette indebærer endvidere en markant<br />
trafikal aflastning, som ændrer trafikafviklingen ad Østre Havnevej<br />
radikalt. Tilsvarende gælder også for Sydhavnsvej. Alt andet lige<br />
vil det have en positiv effekt på trafiksikkerheden og en positiv effekt<br />
i form af reduceret trafikstøj og udledning af bilos.<br />
I 2005 blev der overført ca. 180.000 lastbiler/løstrailere. Det svarer til<br />
ca. 350.000 lastbilsenheder (det statistiske begreb enheder for lastbiler,<br />
trailere og anhængere, hvor f.eks. en trailer defineres som 2 enheder).<br />
Det forventes øget frem til 2010, svarende til ca. 210-290.000<br />
lastbiler/løstrailere (svarende til ca. 500.000 enheder). Frem til 2015<br />
forventes det afhængigt af vækstrate yderligere øget til ca. 240.-<br />
355.000 lastbiler/løstrailere (svarende til ca. 600.000 enheder).<br />
Den øvrige mængde af gods – her primært bulk – forventes at stige fra<br />
ca. 600.000 t pr. år (2005) til ca. 800.000 t pr. år (2015). I transportkæden<br />
forventes alt gods til/fra havnene transporteret af lastbiler.<br />
251
19.3.4 Øvrige socioøkonomiske aspekter<br />
I dette afsnit vurderes den socioøkonomiske betydning af de miljømæssige<br />
påvirkninger forbundet <strong>med</strong> fiskeriet, de rekreative muligheder<br />
og herlighedsværdien for Kalundborg by.<br />
19.3.4.1 Fiskeriet<br />
Udflytningen af Mols-Linien til Vesthavnen vurderes ikke til at have<br />
væsentlig negativ indvirkning på erhvervs- og fritidsfiskeriet i området.<br />
Fiskeriet i området ved Ny Vesthavn begrænser sig til lidt rusefiskeri<br />
foretaget af lokale fritidsfiskere. Det vurderes derimod, at udflytningen<br />
af færgetrafikken vil give mindre trafik i de indre havnefarvande,<br />
hvilket der<strong>med</strong> vil give bedre sejladgang til og fra fiskerihavnen<br />
og de to lystbådehavne i området.<br />
19.3.4.2 Rekreative muligheder<br />
I forbindelse <strong>med</strong> anlægget af Ny Vesthavn inddrages strandarealer,<br />
der på nuværende tidspunkt er offentligt tilgængelige. Inddragelsen<br />
vurderes imidlertid ikke at have væsentlig betydning for de rekreative<br />
muligheder, ligesom der ikke vurderes at ske væsentlig påvirkning af<br />
lokalområdets grønne områder.<br />
Der vil være tale om en mindre reduktion af den kyststrækning, der er<br />
til rådighed som badestrand og opholdsareal. Da der imidlertid i forvejen<br />
er tale om arealer på bagsiden af et industriområde <strong>med</strong> større<br />
virksomheder, og da Røsnæshalvøen tilbyder store strækninger, der i<br />
dag anvendes som de mest attraktive badestrande, vurderes det ikke at<br />
have indflydelse på de rekreative muligheder i målbar grad.<br />
Med den foreslåede flytning af Mols-Linien vil der ske en mærkbar<br />
nedsættelse af påvirkningen af vandarealet øst for Gisseløre. Med<br />
havneudvidelsen vil det være oplagt at undersøge, hvorvidt der i forbindelse<br />
<strong>med</strong> en udbygning af faciliteter for vandsportsklubberne kan<br />
ske en sammentænkning uden at skabe grundlag for kolliderende interesser<br />
på vandet.<br />
Roklubben anvender ofte Asnæssiden som ro-farvand for omtrent<br />
halvdelen af klubbens ture, idet der generelt er mere læ på denne side.<br />
Denne anvendelse vil blive direkte berørt af den nye vesthavn.<br />
Stranden ved Gisseløre vil <strong>med</strong> havnen forekomme som beliggende<br />
over for en industrihavn og vil nedsætte områdets attraktive herlighedsværdi.<br />
19.3.4.3 Herlighedsværdien for Kalundborg by<br />
Udgangspunktet for ønsket om at udvide området udlagt til havneformål<br />
er en konstatering af, at der på nuværende tidspunkt er utilstræk-<br />
252
kelige arealer i forhold til efterspørgslen. Samtidig er der ved en havneudvidelse<br />
og der<strong>med</strong> mulighed for flytning af aktiviteter nogle væsentlige<br />
miljømæssige forbedringer for Kalundborg by i sigte.<br />
Med den ændrede lokalisering af Mols-Linien vil der opstå en mulighed<br />
for at tilføre byen nye kvaliteter i relation til detailhandel og bymiljø.<br />
19.4 KUMULATIVE EFFEKTER<br />
I vurderingen ovenfor er <strong>med</strong>taget potentielle udviklingsmuligheder<br />
for hele Kalundborg Havn i forbindelse <strong>med</strong> anlæg af en Ny Vesthavn.<br />
253
254
20 Kumulative effekter<br />
I dette afsnit beskrives kumulative effekter i forhold til etablering af<br />
Ny Vesthavn. Ved kumulative effekter forstås effekter af flere forhold,<br />
der samlet set giver en større miljøpåvirkning. Det kan enten være<br />
forskellige typer af miljøpåvirkninger, som følge af projektet, eller<br />
det kan være andre projekter/anlæg, der sammen <strong>med</strong> det aktuelle projekt<br />
giver en samlet større miljøpåvirkning. Beskrivelsen er opdelt i de<br />
emner, som <strong>VVM</strong>-vurderingerne har behandlet.<br />
20.1 LANDSKAB OG KULTURHISTORIE<br />
Den kumulative effekt af Ny Vesthavn beliggende sammen <strong>med</strong><br />
Asnæsværket og Statoil raffinaderiet vil forstærke oplevelsen af tekniske<br />
anlæg i området. Modsat gør netop tilstedeværelsen af Asnæsværket<br />
den landskabelige påvirkning relativt mindre, idet det bedre kan<br />
forsvares rent landskabeligt at etablere store tekniske anlæg i områder,<br />
der i forvejen er påvirket af andre tekniske anlæg. Dette set i forhold<br />
til en alternativ etablering af et havneanlæg i uforstyrret natur eller tæt<br />
på uforstyrrede sammenhængende landskabs kulturmiljøer.<br />
20.2 VISUALISERING<br />
Sammen <strong>med</strong> Asnæsværket og Statoil udgør det nye havneanlæg en<br />
relativt større landskabelig påvirkning sammenlignet <strong>med</strong> situationen i<br />
dag, idet udbredelsen af de tekniske anlæg bliver større og derved også<br />
oplevelsen af tekniske anlæg i området. Tilstedeværelsen af<br />
Asnæsværket i umiddelbar nærhed gør på den anden side den visuelle<br />
påvirkning relativt mindre, idet det er mere hensigtsmæssigt at placere<br />
det nye havneanlæg i et område, hvor der i forvejen er en stor påvirkning<br />
fra tekniske anlæg. Visualiseringerne viser, at navnlig oplevelsen<br />
af kystlandskabet vil blive reduceret. Udsigten til den modstående kyst<br />
vil blive reduceret fra området bag det nye havneanlæg (Lerchenborgområdet),<br />
men specielt oplevelsen af den eksisterende kyst (sydkyst)<br />
set fra nordsiden af fjorden vil blive forringet.<br />
Om natten vil lyset fra det nye havneanlæg sammen <strong>med</strong> lyset fra<br />
Asnæsværket og byen som helhed begrænse kigget ud i mørket. Dette<br />
er tydeligst fra nordsiden af Kalundborg Fjord.<br />
255
20.3 NATUR<br />
De tre anlægsfaser faser er så adskilte i tid, at de kan betragtes som<br />
isolerede begivenheder i forhold til påvirkninger i form af forstyrrelser<br />
ved støj og anden anlægsaktivitet samt ophvirvlet gytje/organisk materiale<br />
fra udgravningsarbejdet. Tabet af habitat for fugle vil vokse fra<br />
fase I-III, og her vil effekten være kumulativ, men er samlet set vurderet<br />
som mindre og kræver ikke afværgeforanstaltninger.<br />
Der er ikke p.t. planlagt andre større anlægsprojekter i Kalundborg<br />
Fjord samtidig <strong>med</strong> en Ny Vesthavn. Der er derfor ikke <strong>med</strong>taget andre<br />
projekter til vurdering af kumulative effekter.<br />
20.4 FRILUFTSLIV<br />
Der er ikke kendskab til andre projekter, som vil kunne <strong>med</strong>føre kumulative<br />
effekter i forhold til friluftsliv. Dette gælder både for aktiviteter<br />
på landjorden og på søterritoriet.<br />
20.5 TRAFIK<br />
Den generelle udvikling i trafikken er i sig selv kumulativ. Det skal<br />
forstås på den måde, at den tekniske udvikling inden for transport,<br />
samfundsudvikling og økonomisk udvikling i Danmark og Europa<br />
mv. er bestemmende for, hvordan udviklingen i trafikmængder ændrer<br />
sig på landsplan.<br />
Der er i denne analyse brugt en trafikprognose udarbejdet af Vejdirektoratet,<br />
hvor trafikken fremskrives <strong>med</strong> 1,5 % om året. Prognosen<br />
bygger på tidligere års udvikling. Der er således indregnet bedste bud<br />
på fremtidens trafik. Denne udvikling er derfor uafhængig af, om Ny<br />
Vesthavn bliver anlagt.<br />
Ud over denne generelle udvikling udvikler Kalundborg sig også eksempelvis<br />
i form af nye byområder, store boligprojekter, storcenter eller<br />
andre handelsudvidelser. En eventuel realisering af projekter som<br />
de nævnte vil have betydning for trafikken i Kalundborg, men er ikke<br />
<strong>med</strong>regnet i denne <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>.<br />
En generel forøgelse i trafikmængden vil forekomme, uanset om Ny<br />
Vesthavn anlægges. Det vurderes, at anlæggelse af Ny Vesthavn samtidig<br />
vil fremme udvikling af færgetrafik til/fra den ny havn, der vil<br />
muliggøre en forøgelse i trafikken relateret til Mols-Linien. Den Ny<br />
Vesthavn vil også have en positiv effekt på reducering af trafik gennem<br />
Kalundborg midtby, hvor man til gengæld kan forvente, at den<br />
øvrige trafik grundet den generelle udvikling nævnt ovenfor vil forøges<br />
tilsvarende.<br />
256
20.6 STØJ<br />
I beskrivelsen af virksomhedsstøj har alle støjkilder, som er vurderet<br />
at være betydende for støjniveauet i de berørte områder, været inddraget.<br />
Der<strong>med</strong> tages hensyn til den kumulative effekt.<br />
Ved beregning af det eksisterende støjbidrag i Kalundborg midtby er<br />
der kun foretaget beregninger for Mols-Linien. Mange af aktiviteterne<br />
på den eksisterende havn foregår kun få gange om året og ikke samtidig,<br />
f.eks. korntørring, flishugning, rangering og losning. Til gengæld<br />
er Mols-Linien i drift 365 dage om året, så ved kun at se på støjen fra<br />
Mols-Linien i midtbyen ser vi på den normalt forekommende situation,<br />
der repræsenterer støjbelastning 300 – 330 dage om året.<br />
Ved beregning af det fremtidige støjbidrag ved Kalundborg Ny Vesthavn<br />
er støjbidrag fra Asnæsværket og Statoil er ikke indregnet, fordi<br />
bidraget herfra jfr. figur 11.5 ligger mere end 10 dB(A) under støjbidraget<br />
fra den nye havn og derfor ikke vil give anledning til en forøgelse<br />
af det samlede støjbidrag.<br />
I beskrivelsen af trafikstøj er al nuværende trafik og en generel trafikstigning<br />
inden for vurderingsperioden (frem til år 2025) indregnet.<br />
Derved beskrives den samlede støj fra trafik.<br />
Der er ikke kendskab til større enkeltprojekter inden for planperioden,<br />
som vil <strong>med</strong>føre kumulative effekter.<br />
20.7 ANDRE MILJØFORHOLD<br />
Der er ikke kendskab til andre enkeltprojekter, som vil kunne <strong>med</strong>føre<br />
kumulative effekter i forhold til luft, vand eller jord. Grundet en lav<br />
påvirkningsgrad vurderes det, at der ligeledes ingen risiko er for kumulative<br />
effekter.<br />
20.8 KYSTMORFOLOGI, VANDUDSKIFTNING OG SEDIMENTSPRED-<br />
NING<br />
Der er ikke kendskab til andre projekter i anlægsperioden, der kan give<br />
anledning til kumulative effekter. Eventuelle anlægsarbejder eller<br />
oprensninger andetsteds i farvandet omkring Kalundborg Fjord vurderes<br />
ikke at kunne <strong>med</strong>føre kumulative effekter. Dette er begrundet i<br />
det relativt begrænsede område, der vil blive berørt af anlægsarbejderne<br />
i forbindelse <strong>med</strong> etablering af Ny Vesthavn.<br />
20.9 MARINBIOLOGISKE FORHOLD<br />
De tre anlægsfaser faser er så adskilte i tid, at de kan betragtes som<br />
isolerede begivenheder i forhold til påvirkninger i form af sedimente-<br />
257
ing, opslæmmet materiale i vandet samt iltsvindsproblematikken. Tabet<br />
af habitat (for fisk, ålegræs, bundfauna mm.) vil vokse fra fase til<br />
fase, og her vil effekten være kumulativ, men er samlet set vurderet<br />
som mindre og kræver ikke afværgeforanstaltninger.<br />
Der er ikke planlagt andre større anlægsprojekter i Kalundborg Fjord<br />
samtidig <strong>med</strong> den Ny Vesthavn. Der er derfor ikke <strong>med</strong>taget andre<br />
projekter til vurdering af kumulative effekter.<br />
20.10 SKIBSTRAFIK<br />
Skibstrafikken vil øges som følge af etablering af Ny Vesthavn. Der er<br />
ikke kendskab til andre projekter, som vil give anledning til en væsentlig<br />
forøgelse af skibstrafikken. Der vurderes således ikke at være<br />
kumulative effekter.<br />
20.11 MARINARKÆOLOGI<br />
Der er ikke kendskab til projekter eller undersøgelser, der kan give anledning<br />
til kumulative effekter.<br />
20.12 SOCIOØKONOMISKE FORHOLD<br />
Vurdering af de socioøkonomiske forhold vedrører netop forhold, der<br />
kan give en kumulativ effekt. Nye arbejdspladser i forbindelse <strong>med</strong><br />
Ny Vesthavn vil resultere i en merbeskæftigelse hos underleverandører,<br />
detailhandel m.v. Disse forhold er inddraget i vurderingen af de<br />
socioøkonomiske forhold. Det er vurderet, at flytningen af Mols-<br />
Linien sammenholdt <strong>med</strong> etablering af Ny Vesthavn vil have en positiv<br />
effekt på beskæftigelse og indtjening for byen. Samtidig vil der<br />
<strong>med</strong> udflytningen af Mols-Linien åbnes mulighed for anvendelse af de<br />
gamle færgearealer til en anden anvendelse, der vil kunne give et løft<br />
til Kalundborg by.<br />
258
21 Afværgeforanstaltninger og<br />
forslag til overvågningsprogram<br />
Overvejelser angående afværgeforanstaltninger er nærmere beskrevet i<br />
dette kapitel. Man kan vælge at iværksætte afværgeforanstaltninger<br />
for at mindske miljøpåvirkninger.<br />
Som led i arbejdet <strong>med</strong> <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n er der identificeret en<br />
række afværgeforanstaltninger, der anbefales iværksat. Disse foranstaltninger<br />
er beskrevet i afsnit 21.1.<br />
Desuden er der forslag til afværgeforanstaltninger, som på langt sigt<br />
kan overvejes iværksat, hvis der opstår behov. Disse foranstaltninger<br />
er ligeledes beskrevet i afsnit 21.1.<br />
Den nærmere <strong>redegørelse</strong> for effekten af afværgeforanstaltningerne er<br />
anført i <strong>VVM</strong>-rapportens delafsnit under ”Afværgeforanstaltninger”.<br />
Endelig præsenteres i afsnit 21.2 forslag til program for overvågning<br />
af miljøpåvirkninger ved projektet i henhold til Lov om miljøvurdering<br />
af planer og programmer.<br />
21.1 AFVÆRGEFORANSTALTNINGER<br />
21.1.1 Beplantningsbælte<br />
Der anbefales etableret et beplantningsbælte på den sydlige skråning<br />
langs adgangsvejen til den Ny Vesthavn. Beplantningsbæltet bør videreføres<br />
langs havneanlæggets vestlige afgrænsning ned til stranden.<br />
Beplantningens sammensætning og opbygning bør aftales <strong>med</strong> myndighederne<br />
før anlæg af området. I lokalplanforslaget (lokalplan 500<br />
for Kalundborg Ny Vesthavn) angives et bælte på 20 m bredde. Beplantningen<br />
kan bl.a. sammensættes <strong>med</strong> danske hjemmehørende arter,<br />
som også er almindelige på Asnæshalvøen.<br />
Det forventes, at dette beplantningsbælte vil kunne fungere som<br />
spredningskorridor for faunaen i området og samtidig tilføre området<br />
nye levesteder for nogle af arterne. Beplantningsbæltet afbøder således<br />
for nogle af de miljøpåvirkninger, der naturligt følger af at konvertere<br />
et natur- og landbrugsareal til havneformål.<br />
259
Beplantningsbæltet vil desuden mindske synligheden af anlæggene.<br />
Etableringen af beplantningen vil have en effekt i forhold til oplevelsen<br />
af anlæggene langt fra (fjernzonen) og der<strong>med</strong> anlæggenes visuelle<br />
påvirkning af landskabet. Ligeledes bør beplantningen etableres, så<br />
den tilgodeser oplevelsen fra det nære landskab omkring anlæggene.<br />
21.1.2 Placering af bygninger ud fra funktion og visuel påvirkning<br />
Hvis det er foreneligt <strong>med</strong> de funktionelle krav bør de forskellige<br />
bygningselementer placeres på en hensigtsmæssig måde for at minimere<br />
den visuelle påvirkning, så de ikke bliver så synlige i landskabet,<br />
set fra sydsiden omkring Lerchenborg. Ligeledes bør udsigten fra den<br />
modstående kyst, om muligt indtænkes, idet store sammenhængende<br />
lagerbygninger normalt kan placeres i havnefronten <strong>med</strong> oplag af<br />
massegods bagved på havneområdet i læ af bygningskroppe. Tilsvarende<br />
vil de største bygninger/tanke normalt blive placeret i den midterste<br />
del af havneområdet.<br />
21.1.3 Tilpasning af projektområde<br />
I forbindelse <strong>med</strong> den indledende projektering er anlægsområdets udformning<br />
blevet ændret, således at en beskyttelseszone på 100 m omkring<br />
gravhøjen vest for anlægsområdet respekteres.<br />
21.1.4 Arkæologiske prøvegravninger<br />
Før anlægsarbejdet igangsættes, vil der blive udført arkæologiske prøvegravninger.<br />
Prøvegravninger skal kortlægge potentielle fortidsminder<br />
og registrere mulige kulturhistoriske fund. Hvis der sker væsentlige<br />
fund, kan prøvegravningerne efterfølges af egentlige arkæologiske<br />
udgravninger, således at bevaring af potentielle fortidsminder kan sikres.<br />
21.1.5 Uddybningsfartøj<br />
Bundudskiftning/udgravning af områder <strong>med</strong> gytje vil blive foretaget<br />
<strong>med</strong> et suge-/skæreuddybningsfartøj, hvorved spild af ophvirvlet organisk<br />
materiale til Kalundborg Fjord begrænses mest muligt. Dette<br />
vil være mest skånsomt over for miljøpåvirkninger af flora og fauna i<br />
fjorden.<br />
21.1.6 Akustiske marsvin- og sælskræmmere<br />
Afværgeforanstaltninger over for effekten af støj på sæler og marsvin i<br />
forbindelse <strong>med</strong> nedvibrering af spuns anbefales at omfatte brug af<br />
akustiske marsvin- og sæl-skræmmer, som typisk anbringes på ramningsfartøjet<br />
og startes omkring ½ time før start på spunsning. Udstyret<br />
udsender lyde <strong>med</strong> høj frekvens, som skræmmer dyrene væk.<br />
260
Den endelige procedure for anvendelse af udstyret vil blive fastlagt<br />
forud for anlægsarbejdet, herunder sikring af at marsvin eller sæler<br />
bortskræmmes fra inderfjorden såvel som fra anlægsområdet.<br />
21.1.7 Støvdæmpning<br />
I anlægsfasen kan der opstå støvdannelse ved håndtering af støvende<br />
materialer. Eventuel omfattende støvdannelse anbefales dæmpet <strong>med</strong><br />
vand, således at der ikke påføres omgivelserne støvgener.<br />
21.1.8 Gang- og cykelsti<br />
Som afværgeforanstaltning i forbindelse <strong>med</strong> reduceret adgang til kysten<br />
vil der blive etableret en sti langs den sydlige udkant af havneområdet:<br />
Som det fremgår af lokalplanforslaget (forslag til Lokalplan 500<br />
for Kalundborg Ny Vesthavn), vil der blive etableret en kombineret<br />
cykel-gangsti langs adgangsvejen til færgehavnen (fra den nuværende<br />
afslutning af Asnæsvej og frem til indkørslen til færgehavnen). Herfra<br />
etableres der en grussti langs den sydlige og vestlige side af færgehavnen<br />
frem til stranden vest for havnen. Der etableres desuden en<br />
parkeringsplads ved indkørslen til færgehavnen, så besøgende kan<br />
parkere og derfra fortsætte til fods til stranden langs den nye sti, jfr.<br />
figur 21.1.<br />
Figur 21.1 Kortet viser projektområdet og det omgivende landskab <strong>med</strong> forslag<br />
til nye stier og alternativ linieføring af eksisterende ruter.<br />
21.1.9 Omlægning af Sjællandsleden<br />
Sjællandsledens rute anbefales ændret senest, når fase 2 påbegyndes. I<br />
stedet for at gå ned til kysten øst for den nye havn, som den gør nu,<br />
kan den enten følge Asnæs Skovvej forbi Lerchenborg eller fortsætte<br />
261
ad de nyetablerede stier langs vejen til færgeterminalen og videre til<br />
stranden vest for terminalen. Herfra kan man fortsætte langs kysten til<br />
Forskov og følge vejen op langs Forskov (østlige side) til Asnæs<br />
Skovvej, hvorfra man kan fortsætte ad den oprindelige rute, jfr. figur<br />
21.1.<br />
21.1.10 Naturforhold på land<br />
Som erstatningsbiotop for nedlæggelse af den kunstigt anlagte § 3 sø,<br />
kan Kalundborg Kommune stille krav om, at der anlægges en ny sø af<br />
tilsvarende størrelse umiddelbart vest for Ny Vesthavn. Der gøres opmærksom<br />
på, at anlæg af en ny kunstig sø vil kræve dispensation fra<br />
Miljøcenter Roskilde i forhold til strandbeskyttelseslinjen samt en<br />
gravetilladelse fra Kalundborg Kommune. Hvis søen anlægges i<br />
strandoverdrevet, som er § 3 beskyttet, vil det også kræve dispensation<br />
fra Naturbeskyttelsesloven. De endelige afværgeforanstaltninger vil<br />
blive aftalt <strong>med</strong> myndighederne.<br />
21.1.11 Ny teltplads<br />
Som afværgeforanstaltning i forhold til tabet af Lerchenborg teltplads<br />
(i tilknytning til Sjællandsleden) kan det overvejes at etablere en ny<br />
teltplads på nord- eller sydkysten af Asnæs.<br />
21.1.12 Trafik - Anlægsfasen<br />
Inden anlægsfasen for Ny Vesthavn vil der blive foretaget en undersøgelse<br />
af det signalregulerede kryds Hareskovvej/Asnæsvej og vejstrækningen<br />
på Asnæsvej, hvor potentielt ”farlige lokaliteter” i anlægsfasen<br />
kan identificeres. Herefter kan der foretages eventuelle afværgeforanstaltninger.<br />
21.1.13 Trafik på Asnæsvej<br />
I 2025 forventes der 11.700 biler i døgnet på Asnæsvej, hvoraf en stor<br />
andel er lastbiler. Hvis der ikke er foretaget andre trafikomlægninger i<br />
området inden år 2025, anbefales det at overveje forbedring af forholdene<br />
for de bløde trafikanter. Det kunne evt. ske ved at videreføre den<br />
dobbeltrettede fællessti, så den også dækker den østlige strækning af<br />
Asnæsvej hen til krydset Hareskovvej/Asnæsvej.<br />
21.1.14 Trafikafvikling i krydset Hareskovvej/Asnæsvej<br />
De gennemførte kapacitetsberegninger for krydset viser, at trafikken i<br />
2025 kan bryde sammen i krydset om eftermiddagen. Denne situation<br />
er ikke en direkte følge af etableringen af Ny Vesthavn, idet der ligeledes<br />
vurderes at ville være trafiksammenbrud i krydset som følge af<br />
den generelle trafikstigning under de nuværende forhold. Det må således<br />
forventes, at kommunen under alle omstændigheder overvejer reguleringer/ændringer<br />
af krydset inden 2025.<br />
262
21.1.15 Støj fra anlægsarbejder<br />
Anlægsarbejder skal anmeldes til kommunen inden de igangsættes.<br />
Kommunen kan i den forbindelse <strong>med</strong>dele påbud om overholdelse af<br />
nærmere fastsatte støjgrænser samt eventuelle afhjælpende foranstaltninger,<br />
hvis det vurderes, at der er behov for det.<br />
Det er vurderet, at det kun vil være ved Asnæs Skovvej 10 og 12, at<br />
der er risiko for at støjgrænserne overskrides i anlægsperioden. Overskridelsen<br />
vil kun forekomme i aftenperioden. Risikoen for en overskridelse<br />
af støjgrænserne er størst ved aktiviteter i den sydøstligste<br />
del af området, hvor afstanden til Asnæs Skovvej 10 og 12 er mindst.<br />
Mulige afværgeforanstaltninger kan være begrænsninger på støjende<br />
aktiviteter i aftenperioden eller etablering af midlertidige støjvolde.<br />
21.1.16 Virksomhedsstøj<br />
Det vil være den enkelte virksomheds ansvar, at overholde de til en<br />
hver tid gældende støjvilkår ifølge lovgivningen. Dette kan enten være<br />
i form af vilkår i en miljøgodkendelse eller påbud, der kan <strong>med</strong>deles<br />
fra Kalundborg Kommune, hvis dette vurderes nødvendigt.<br />
Afstanden mellem Ny Vesthavn og Asnæs Skovvej 10 og 12 er visse<br />
steder kun 100 meter. Det kan ved etablering af virksomheder tæt på<br />
Asnæs Skovvej 10 og 12 blive nødvendigt <strong>med</strong> afværgeforanstaltninger.<br />
Der vil være forskellige muligheder for at nedbringe støjbelastning<br />
fra virksomheder, som begrænsning af virksomhedernes støjende<br />
aktiviteter, støjdæmpning af anlæg, støjdæmpning <strong>med</strong> støjvolde eller<br />
indretning af virksomhederne så støjende aktiviteter foregår i læ bag<br />
bygninger. Havneudvidelsen sker over en årrække, og der vil i forbindelse<br />
<strong>med</strong> etablering af den enkelte virksomhed, kunne foretages de<br />
nødvendige afværgeforanstaltninger afhængig af de aktuelle forhold.<br />
Afstanden til øvrige boliger er så stor, at det må forventes at såfremt<br />
den enkelte virksomhed overholder 70 dB(A) i skel vil støjgrænserne<br />
også kunne overholdes ved boligerne.<br />
21.1.17 Trafikstøj<br />
Langs Asnæsvej og Hovvejen vil støjbelastningen i år 2025 være forøget<br />
<strong>med</strong> op til 5 dB(A). For den vestligste del af Asnæsvej øges støjniveauet<br />
<strong>med</strong> ca. 11 dB(A). Beregningerne er foretaget under forudsætning<br />
af, at der ikke sker væsentlige omlægninger af trafikken omkring<br />
Kalundborg by for eksempel ved etablering af nye veje.<br />
Ifølge gældende lovgivning skal der etableres støjdæmpende foranstaltninger<br />
ved nyanlæg af veje, hvis trafikstøjen ved boliger overstiger<br />
55 dB(A). De nye veje der anlægges ved Ny Vesthavn vil ikke<br />
give anledning til at nogle boliger påføres et støjniveau over 55<br />
dB(A).<br />
263
Da den øvrige støjbelastning udelukkende skyldes en øget trafik på det<br />
eksisterende vejnet er der i henhold til gældende lovgivning ingen forpligtigelse<br />
til at udføre afværgende foranstaltninger. En potentiel afværgeforanstaltning<br />
kunne dog være etablering af en støjskærm mellem<br />
vejene og de nærmeste beliggende boliger, for eksempel vil en 2<br />
meter høj støjskærm give en dæmpning på ca. 4 dB(A).<br />
21.2 FORSLAG TIL OVERVÅGNINGSPROGRAM<br />
I dette afsnit præsenteres forslag til program for overvågning af miljøpåvirkninger<br />
ved projektet.<br />
Det er generelt en forudsætning, at gældende lovgivning følges ved<br />
udførelse af den planlagte havneudvidelse, ligesom der i myndighedernes<br />
administration af lovgivningen inden for bygge- og anlægsområdet<br />
ligger en række tilsynsbeføjelser.<br />
Der er således allerede en lang række miljøforhold, der løbende vil<br />
blive overvåget, som følge af myndighedernes tilsynsforpligtelser og<br />
løbende overvågning af miljøtilstanden.<br />
21.2.1 Trafik<br />
Det foreslås, at der foretages en løbende overvågning og vurdering i<br />
udviklingen i trafikken (kapacitet, uheld m. v.) på Asnæsvej samt<br />
krydset Hareskovvej/Asnæsvej. Opmærksomheden bør specielt henledes<br />
på kapacitetsproblemer i spidsbelastningssituationer (eftermiddag)<br />
samt uheld <strong>med</strong> bløde trafikanter involveret.<br />
21.2.2 Virksomhedsstøj<br />
Kommunen fører tilsyn <strong>med</strong> færgehavnen og de øvrige virksomheder<br />
på havnen i henhold til Miljøbeskyttelsesloven. Såfremt det vurderes,<br />
at der opstår støjgener i forbindelse <strong>med</strong> havnedriften, kan kommunen<br />
<strong>med</strong>dele påbud om afværgeforanstaltninger. Det vurderes dog ikke, at<br />
der er behov for en systematisk overvågning af f.eks. støjforholdene.<br />
264
22 Projektets miljøpåvirkninger<br />
Dette afsnit indeholder en samlet oversigt for de identificerede miljøpåvirkninger<br />
i anlægsfase og driftsfase ved etablering af Ny Vesthavn.<br />
22.1 LANDSKAB<br />
I anlægsfasen konverteres 28 ha landbrugsjord og naturområde til nyt<br />
havneområde. Det <strong>med</strong>fører, at en række landskabselementer bliver<br />
påvirket eller fjernet. Stranden og kystskrænten <strong>med</strong> de gamle træer<br />
samt dele af beskyttede og ubeskyttede diger og strandoverdrev forsvinder<br />
inden for projektområdet. Dette vil betyde en forringelse af<br />
landskabsoplevelsen og de visuelle kvaliteter, herunder vil oplevelsen<br />
af kystlinien og vandfladen reduceres.<br />
Asnæsværket og raffinaderiet er allerede meget synlige elementer i<br />
landskabet, hvilket <strong>med</strong>virker til, at forstyrrelsen bliver mindre markant,<br />
end hvis der havde været tale om nye anlæg i et mere uforstyrret<br />
landskab.<br />
Den nye havn vil være synlig og udgøre en visuel barriere i landskabet<br />
på trods af en landskabelig bearbejdning <strong>med</strong> en skærmende beplantning.<br />
Udsynet over vandet vil være reduceret, og kontakten mellem<br />
landbrugslandet og vandet/kysten vil være brudt. Området vil blive<br />
yderligere adskilt fra kysten, og Lerchenborgs i forvejen klemte placering<br />
i et åbent landskab præget af industrivirksomheder, vil blive forstærket.<br />
Udsigten over fjorden vil ændres i store dele af det åbne landskab<br />
syd for projektområdet, dog kun i begrænset omfang for de besøgende<br />
på selve Lerchenborg, hvor udsigten mod nord i dag er begrænset<br />
af beplantning og bygninger på Lerchenborg.<br />
Samlet vurderes forstyrrelsen af landskabet at give anledning til en<br />
moderat påvirkning, som det ville være ønskeligt at afværge i det omfang,<br />
det er muligt. Navnlig oplevelsen af kystlinien, tilknytningen til<br />
vandet og oplevelsen af den modstående kyst er værdier, der vil blive<br />
reduceret i området. Det er vanskeligt at afværge følgerne, dog kan<br />
anlæggenes landskabelige forankring søges styrket f.eks. ved brug af<br />
beplantning langs adgangsvejen.<br />
22.2 KULTURHISTORIE<br />
Ved etablering af Kalundborg Ny Vesthavn vil oplevelsen og udstrækningen<br />
af herregårdslandskabet i lokalområdet blive reduceret.<br />
265
Desuden vil det være nødvendigt at nedlægge 300 m beskyttet dige<br />
inden for anlægsområdet.<br />
Landskabet i området kan ikke isoleret betragtes som et herregårdslandskab,<br />
idet landskabet rummer store kontraster mellem to tidsperioders<br />
landskabsudnyttelse og kulturhistorie. Dels herregårdlandskabet<br />
omkring Lerchenborg, <strong>med</strong> karakteristiske elementer som alléer, gamle<br />
hegn og store dyrkningsflader. Dels det tekniske landskab omkring<br />
Asnæsværket, Danmarks største kraftværk, og olieraffinaderiet <strong>med</strong><br />
siloer, skorstene og master.<br />
Det beskyttede dige inden for anlægsområdet udgør som et isoleret<br />
element en vigtig del af Lerchenborgs kulturhistorie, men oplevelsen<br />
af Lerchenborgs samlede kulturmiljø er ikke længere intakt. Landskabet,<br />
som diget optræder i, er sammensat og i høj grad præget af de tekniske<br />
anlæg, hvilket deler karakteren mellem det industrielle og det<br />
historiske landskab.<br />
Ved etablering af Ny Vesthavn vil påvirkningen af de kulturhistoriske<br />
værdier være uundgåelige. Nedlæggelse af diget er en forudsætning<br />
for at kunne gennemføre projektet. Etableringen af Ny Vesthavn vil<br />
påvirke herregårdslandskabets kulturhistorie og vil være en fortsættelse<br />
af den udvikling, der har præget den industrielle del af områdets<br />
kulturhistorie. Samlet vurderes der at være tale om en moderat påvirkning,<br />
som det ville være ønskeligt at afværge i det omfang, det er<br />
muligt.<br />
22.3 VISUALISERING<br />
Det nye havneanlæg vil fra alle sider, hvor anlæggene betragtes hen<br />
over vandfladen, være meget synlige. Der vil, når anlæggene betragtes<br />
over vandfladen, ikke være mulighed for at sløre deres påvirkning visuelt,<br />
og anlæggene vil udgøre en stor visuel påvirkning af kystlandskabet<br />
og det bagvedliggende dyrkningslandskab. Anlægget vil være<br />
synligt overalt fra nordkysten ved Kalundborg, hvor der er kig ud over<br />
vandet mod Ny Vesthavn. Fra disse vinkler vil Asnæsværket dog fortsat<br />
være det dominerende element i landskabet.<br />
Hvor anlæggene betragtes fra syd og vest er der større mulighed for at<br />
indpasse og sløre anlæggene visuelt ved hjælp af beplantning. Desuden<br />
vil terrænforholdene være <strong>med</strong> til at sløre dele af anlæggene, der i<br />
en vis udstrækning vil være skjult bag bakkerne. Det vil hovedsagelig<br />
være de højeste elementer som kran og højtanke, der vil være synlige.<br />
De visuelle konsekvenser i området tæt på det nye havneanlæg vil hovedsageligt<br />
være, at landskabet og Lerchenborg vil blive yderligt adskilt<br />
fra kysten, og godsets i forvejen klemte placering ved<br />
266
Asnæsværket vil blive yderligere forstærket. Visualiseringerne viser<br />
også, at højtanke i den østlige del af massegodshavnen vil blive meget<br />
dominerende, hvorimod den visuelle påvirkning fra højtanke i midten<br />
eller i den vestlige del af havnen vil være væsentligt mindre.<br />
Samspillet til de eksisterende anlæg ved Asnæsværket er <strong>med</strong>virkende<br />
til, at anlægget opleves i direkte tilknytning til de eksisterende havneanlæg.<br />
Asnæsværket og raffinaderiet ligger allerede som meget synlige<br />
elementer i landskabet, når de betragtes hen over vandfladen, hvilket<br />
betyder, at udbygningen derfor er en relativt mindre belastning,<br />
end hvis havneanlægget lægges ud i et område uden eksisterende tekniske<br />
anlæg.<br />
Asnæsværket og det nye havneanlæg er i den samlede udbredelse forøget,<br />
hvilket bevirker en større visuel påvirkning af landskabet. Dette<br />
opleves navnlig ved, at bygrænsen og overgangen til det åbne land<br />
forrykkes fra mange fotostandpunkter ved, at det nye anlæg rykkes<br />
længere mod vest. Dette gør sig ligeledes gældende i natsituationen,<br />
hvor lyset fra anlægget vil være tydeligt.<br />
Anlægget vil <strong>med</strong> dets lyspåvirkning rykke den visuelle grænse af byen<br />
længere ud i det åben land ved, at lyset fra de nye anlæg vil være<br />
synligt fra flere fotovinkelsteder, specielt fra nordsiden af Kalundborg<br />
Fjord. Den visuelle påvirkning af landskabet vil derfor være tydelig,<br />
både i dagslys og om natten.<br />
Samlet vurderes der at være tale om en moderat påvirkningsgrad,<br />
hvor der ved detailplanlægningen bør overvejes at indarbejde afværgeforanstaltninger.<br />
Dette kan hvis muligt ske ved, at de forskellige bygningselementer<br />
placeres på en hensigtsmæssig måde for at minimere<br />
den visuelle påvirkning, så de ikke bliver så synlige i landskabet, set<br />
fra sydsiden omkring Lerchenborg.<br />
Højtanke på op til 50 m vil være synlige over et større område. For<br />
eksempel forventes det, at højtankene vil kunne ses helt fra Slagelse. I<br />
forhold til højtankene vurderes forstyrrelsen derfor at være vigtig for<br />
regionale interesser, men graden af forstyrrelse af de visuelle forhold<br />
vurderes at være lav. Sandsynligheden er høj og forstyrrelsen vil være<br />
permanent, Vurderet på det regionale niveau er der således tale om en<br />
moderat påvirkningsgrad.<br />
22.4 NATURFORHOLD PÅ LAND<br />
22.4.1 Flora<br />
Miljøpåvirkningerne i forhold til vegetationen vil primært relatere sig<br />
til anlægsfase I og fase II, der vil resultere i, at projektområdet konver-<br />
267
teres til anden anvendelse, og alle beskyttede lokaliteter, og den tilknyttede<br />
flora inden for projektområdet vil forsvinde. Generelt er floraen<br />
præget af almindelige og vidt udbredte arter.<br />
Den mest særprægede vegetation inden for projektområdet er skoven<br />
på kystskrænten, dels fordi den rummer gamle træer og har naturskovspræg,<br />
dels fordi den visse steder vokser helt ned til strandkanten<br />
og på korte strækninger giver kysten et oprindeligt udseende. Det er<br />
således de strukturelle og landskabelige værdier snarere end de botaniske<br />
værdier, som går tabt ved gennemførelsen af det foreslåede projekt.<br />
Områder <strong>med</strong> § 3 strandenge samt en del af et overgroet beskyttet<br />
stendige skal nedlægges, da de ligger inden for projektområdet. Der er<br />
udelukkende fundet almindeligt forekommende arter på strandoverdrevene<br />
samt på og langs det beskyttede stendige.<br />
Forstyrrelsen for vegetationen og naturtyperne i projektområdet er høj,<br />
men da der i umiddelbar nærhed af projektområdet findes en række<br />
lignende biotoper samt et større § 3 strandoverdrev <strong>med</strong> lignende artssammensætninger,<br />
vil plantearterne ikke forsvinde fra området, og<br />
samlet vurderes der at være tale om en moderat negativ påvirkning af<br />
floraen og naturtyperne inden for projektområdet.<br />
Påvirkningen vil ikke have betydning for de enkelte plantearters overlevelse<br />
og generelle udbredelse. Der er udelukkende registreret almindeligt<br />
forekommende arter, som fortsat vil være talrige på Asnæshalvøen<br />
efter anlæg af Ny Vesthavn. Påvirkningen på de enkelte plantearters<br />
overlevelse og generelle udbredelse vurderes derfor til ubetydelig.<br />
22.4.2 Fauna<br />
Miljøpåvirkningerne i forhold til padder, krybdyr, flagermus og vandhulsinsekter<br />
vil primært relatere sig til anlægsfase I og fase II, der vil<br />
resultere i, at projektområdet konverteres til anden anvendelse. Faunalokaliteterne<br />
inden for projektområdet vil derfor forsvinde. Påvirkningerne<br />
inden implementering af afværgeforanstaltninger er skematisk<br />
vist herunder.<br />
268
Art Vurderet påvirkningsgrad<br />
Padder Skrubtudse Ubetydelig påvirkning<br />
Stor vandsalamander<br />
Mindre påvirkning<br />
Lille vandsalamander<br />
Mindre påvirkning<br />
Krybdyr Markfirben Moderat påvirkning på lokale kolonier<br />
Mindre påvirkning på arten som helhed<br />
Skovfirben Moderat påvirkning på lokale kolonier<br />
Mindre påvirkning på arten som helhed<br />
Snog Mindre påvirkning på lokale kolonier<br />
Ubetydelig påvirkning på arten som<br />
helhed<br />
Flagermus Moderat påvirkning<br />
Vandhulsinsekter Mindre påvirkning<br />
Tabel 22.1: Vurdering af påvirkningsgrad<br />
Efter implementering af afværgeforanstaltninger vil der kun være<br />
mindre eller ubetydelige tilbageværende effekter på fauna. Det vurderes,<br />
at der ikke vil være nogen signifikant påvirkning på beskyttede<br />
faunaarter.<br />
I driftsfasen vurderes, at der kan være en mindre påvirkning af padder<br />
og krybdyr, som kan blive overkørt af biler og lastbiler, hvis de bevæger<br />
sig ind på havneområdet. Påvirkningen anses for mindre eller ubetydelig.<br />
Der forventes ikke væsentlige påvirkninger af faunaen i området under<br />
driften af Ny Vesthavn.<br />
22.4.3 Fugle<br />
På baggrund af den eksisterende viden konkluderes, at der ikke er observeret<br />
sjældne eller beskyttede fuglearter i området for Ny Vesthavn.<br />
Området anses ikke som et vigtigt område for store bestande af<br />
trækkende fugle. Det vurderes, at fuglelivet i projektområdet og i nærområdet<br />
til lands og på fjorden ud for projektområdet er begrænset til<br />
almindeligt forekommende arter, herunder bl.a. havfugle, dyk- og<br />
svømmeænder, samt spurvefugle, fasaner, agerhøns og lignende. De<br />
sidstnævnte <strong>med</strong> potentielle ynglepladser i krattet/skoven på kystskrænten.<br />
I vintermåneder <strong>med</strong> perioder <strong>med</strong> havis samles der dyk- og<br />
svømmeænder, specielt i den indre del af havnebassinet inden for Kalundborg<br />
Vildtreservat. Det vurderes, at fuglelivet i de nærmest belig-<br />
269
gende internationale fuglebeskyttelsesområder ikke påvirkes ved anlæg<br />
af Ny Vesthavn. Området anses ikke som et vigtigt område for<br />
store bestande af trækkende fugle.<br />
Den østligste del af Ny Vesthavn vil ligge inden for Kalundborg<br />
Vildtreservat, hvor ca. 2½ ha bliver omdannet fra marint område til<br />
havneområde. Påvirkningen vurderes at være mindre eller ubetydelig<br />
på grund af det begrænsede areal, der påvirkes.<br />
Projektets gennemførelse vil påvirke fugle på raste- og fourageringspladser<br />
ude i fjorden negativt. Støj og anden aktivitet fra anlægsarbejdet<br />
i anlægsfasen vurderes at påvirke fugles adfærd og ophold i vandarealer<br />
ud for projektområdet. Påvirkningen anses for at være kortvarig<br />
og være begrænset til de enkelte anlægsfaser I-III.<br />
Projektets gennemførelse vil påvirke fugle på raste- og fourageringspladser<br />
inden for projektområdet negativt. Nedlæggelse af ålegræsområder<br />
inden for projektområdet vil påvirke fugle, der fouragerer i disse<br />
områder negativt. Påvirkningen anses for at være mindre, da tætheden<br />
af fugle i dag i området er relativt lav, og det forventes, at fuglene vil<br />
søge til andre lignende habitater umiddelbart vest for Ny Vesthavn.<br />
Den nedsatte sigtbarhed i vandet i forbindelse <strong>med</strong> uddybning kan påvirke<br />
fuglearter, der bruger synet, når de dykker efter føde. Det vurderes,<br />
at de vil søge til andre fourageringsområder inden for inderhavnen<br />
og måske også uden for havneområdet i perioden <strong>med</strong> nedsat sigtbarhed.<br />
Påvirkninger på fugle fra anlæg af Ny Vesthavn uden for projektområdet,<br />
primært som følge af forhøjede koncentrationer af opslæmmet<br />
materiale i vandet, er midlertidig og vurderes som mindre signifikant.<br />
Påvirkningen fra etablering af Ny Vesthavn inden for projektområdet<br />
er permanent og vurderes som signifikant og moderat. Påvirkningsgraden<br />
vurderes at være mindre eller ubetydelig, når reservatets udstrækning<br />
og de tilstedeværende fuglearter og bestande tages i betragtning.<br />
På land og inden for den landbaserede del af Ny Vesthavn vil arealer<br />
<strong>med</strong> kyst, strandoverdrev, sø 1, skrænten, skovbevoksningen og baglandet<br />
<strong>med</strong> vildtbælte og agerjord blive nedlagt og opfyldt <strong>med</strong> materiale.<br />
Fugle, herunder spurvefugle, agerhøns, fasaner og andre arter<br />
<strong>med</strong> opholds-, fouragerings-, og evt. ynglepladser i disse biotoper, vil<br />
fortrænges herfra i anlægs- og senere også i driftsfasen.<br />
270
Der er ikke observationer af ynglende vandfugle langs projektområdets<br />
kyststrækning, på stranden eller i skoven/krattet på skrænten. Forekommende<br />
spurvefugle i kystskræntens krat/skov vil blive forstyrret<br />
og fortrængt fra biotoperne af anlægsaktiviteterne allerede i anlægsfasen<br />
og senere i driftsfasen. Fuglene vurderes at ville søge til andre<br />
nærved liggende egnede biotoper som f.eks. Forskov vest for Ny<br />
Vesthavn. Påvirkningen på landfugle vurderes som mindre eller ubetydelig,<br />
da der er tale om almindeligt forekommende arter, og der er<br />
rigeligt lignende habitater i nærområdet.<br />
22.4.4 Samlet påvirkning af flora, fauna og fugle<br />
Påvirkningen er permanent på det terrestriske område og vurderes at<br />
give en mindre eller ubetydelig påvirkning.<br />
Der forventes ikke efter etablering af afværgeforanstaltninger at være<br />
signifikant negative miljømæssige effekter i forhold til påvirkning af<br />
flora og fauna og fugle.<br />
Der vil være en permanent positiv påvirkning på rastende og ynglende<br />
fugle i det nuværende havneområde, især i vinterperioden på grund af<br />
mindre færgetrafik.<br />
22.5 TRAFIK<br />
I anlægsfasen vil der være øget trafik til projektområdet. Aktiviteterne<br />
vurderes at give anledning til en mindre, negativ påvirkning af kapaciteten<br />
på vejnettet samt af trafiksikkerheden for vejens brugere (specielt<br />
de bløde trafikanter). Afviklingen af øget trafik i anlægsfasen vurderes<br />
at udgøre en ubetydelig påvirkning for naboer (landbrug, industri<br />
og enkelte boliger).<br />
Ved etablering og drift af havneanlægget vil der være følgende ændringer<br />
i vejtrafikken. I Kalundborg midtby falder trafikken <strong>med</strong> godt<br />
1.000 pe i døgnet på Østre Havnevej og Sydhavnsvej. Dette svarer til<br />
en reduktion i trafikken på omkring 10 %. På Holbækvej forventes trafikken<br />
kun at falde <strong>med</strong> 200 pe, svarende til 2 %.<br />
I den sydlige del af Kalundborg på Asnæsvej sker den største ændring<br />
<strong>med</strong> en trafikstigning på 4.400 pe, svarende til næsten en fordobling af<br />
trafikken på den østlige del af Asnæsvej og ca. en 10 dobling på vejens<br />
vestligste del. På Hovvejen stiger trafikken <strong>med</strong> 2.700 pe, svarende<br />
til en stigning på omkring 50 %. På Slagelsevej stiger trafikken<br />
<strong>med</strong> 400 biler, svarende til en stigning på 3 %.<br />
I krydset Hareskovvej/Asnæsvej vil der være problemer <strong>med</strong> afvikling<br />
af trafikken i spidsbelastninger. Dette problem er dog ikke affødt af<br />
271
etableringen af Ny Vesthavn, men ville ske under alle omstændigheder,<br />
når der tages højde for den generelle, fremtidige trafikudvikling<br />
til år 2025.<br />
Samlet vurderes der at være tale om en moderat påvirkning.<br />
22.6 STØJ<br />
Støjen i anlægsfasen vil i boligområderne i Kalundborg by bidrage<br />
<strong>med</strong> mindre end 45 dB(A) i dag- og aftenperioden og under 35 dB(A)<br />
om natten.<br />
I nærheden af anlægsområdet er der kun få boliger. Kun ved to af disse<br />
boliger (Asnæs Skovvej 10 og 12) vil støjniveauet overstige de vejledende<br />
støjgrænser, og overskridelsen vil alene forekomme i aftenperioden.<br />
Ingen boliger vil opleve et støjniveau over 40 dB(A) om natten.<br />
Samlet vurderes forstyrrelsen under anlægsarbejdet som middel ved<br />
Asnæs Skovvej 10 og 12 og lav ved de øvrige boliger og kun af betydning<br />
for lokale interesser (berørte boliger). Det er sikkert, at forstyrrelsen<br />
vil forekomme, og den vil være midlertidig, svarende til den<br />
samlede anlægsperiode for fase I-III på ca. 3 år, hvoraf uddybning<br />
<strong>med</strong> spandkædemaskine i natperioden vil vare ca. 2 måneder. Der er<br />
således tale om en mindre påvirkning af miljøet.<br />
Ændringerne i virksomhedsstøj vil resultere i et stigende støjniveau i<br />
nærområdet ved Ny Vesthavn, hvor der er få boliger. Samtidig vil der<br />
opnås en væsentlig reduktion af støjbelastningen i Kalundborg midtby<br />
ved en udflytning af Mols-Linien. Længere mod vest er der områder<br />
på nordkysten, herunder boligområder, hvor støjbidraget vil være forøget<br />
i forhold til den eksisterende situation. Der er dog tale om, at støjen<br />
fra det samlede anlæg giver anledning til et relativt lavt støjniveau<br />
på op til 35-45 dB(A).<br />
Områderne omkring Ny Vesthavn, hvor støjbelastningen vil stige, er<br />
meget spredt bebygget, og det er vurderet, at relativt få beboelser vil<br />
blive påvirket af betydende støj. I natperioden, som vurderes at være<br />
den støjmæssigt mest kritiske er støjniveauet ved to boliger (Asnæs<br />
Skovvej 10 og 12) beregnet til ca. 55 dB(A), mens det samlede støjniveau<br />
i de berørte boligområder i Kalundborg by vil ligge på op til 35-<br />
45 dB(A) i natperioden.<br />
Kalundborg Kommune har i udkast til <strong>VVM</strong>-tilladelse stillet krav om,<br />
at det som led i detaillokalplanen for massegods- og containerhavnen<br />
skal sandsynliggøres, hvorledes den enkelte virksomhed via passende<br />
272
zoneringer og/eller støjdæmpende foranstaltninger kan overholde de<br />
vejledende støjgrænser både ved enkeltboliger i det åbne land og ved<br />
boligområder i Kalundborg by.<br />
Det vil være den enkelte virksomheds ansvar at overholde de vejledende<br />
støjgrænser.<br />
Samlet vurderes forstyrrelsen fra drift af en fuldt udbygget Ny Vesthavn<br />
som middel ved Asnæs Skovvej 10 og 12 og lav ved de øvrige<br />
boliger og kun af betydning for lokale interesser (berørte boliger). Det<br />
er sikkert, at forstyrrelsen vil forekomme, og den vil være permanent.<br />
Overordnet set vil der således være tale om en mindre påvirkning af<br />
miljøet.<br />
Når de samlede støjeffekter ved etablering af Ny Vesthavn betragtes,<br />
vil der være et øget støjniveau i nærområdet ved Ny Vesthavn, hvor<br />
der er en relativt lav koncentration af boliger. I berørte boligområder i<br />
Kalundborg By vil det samlede støjbidrag fra Ny Vesthavn alene bidrage<br />
<strong>med</strong> op til 35-45 dB(A), mens der opnås en væsentlig støjreduktion<br />
i Kalundborg midtby. Derfor vurderes det, at støjpåvirkningen fra<br />
en fuldt udbygget Ny Vesthavn vil <strong>med</strong>føre en væsentligt mindre påvirkning<br />
af miljøet end den nuværende drift af Mols-Linien alene.<br />
Støjen fra Hovvejen, Lerchenborgvej og Asnæsvej stiger frem til 2025<br />
<strong>med</strong> op til 5 dB(A), mens støjbelastningen fra de øvrige veje er stort<br />
set uændret. På Asnæsvej ved Asnæsværket stiger støjen væsentligt<br />
mere, da der i dag kun kører få biler på denne strækning. Her bliver<br />
trafikken ca. 10-doblet, hvilket giver et støjbidrag, der er ca. 11 dB(A)<br />
større.<br />
På Øster Havnevej og Sydhavnsvej vil der fra det tidspunkt, hvor den<br />
eksisterende færgehavn nedlægges, ske en reduktion af trafikstøjbelastningen.<br />
På Hovvejen, Lerchenborgvej og Asnæsvej er der forholdsvis få boliger.<br />
Derfor er der få boliger, som berøres af stigende trafikstøj.<br />
Samlet vurderes forstyrrelsen fra trafikstøj i driftsfasen som middel<br />
ved de påvirkede boliger og kun af betydning for lokale interesser (berørte<br />
boliger). Det er sikkert, at forstyrrelsen vil forekomme, og den<br />
vil være permanent. Der er således tale om en moderat påvirkning af<br />
miljøet.<br />
273
22.7 ANDRE MILJØFORHOLD<br />
Afledning til vandmiljøet af overfladevand og spildevand følger gældende<br />
lovgivning og administrationspraksis. Ligeledes sker jordhåndtering<br />
ifølge de gældende regler. For virksomheder vil emissioner til<br />
luften blive reguleret iht. Miljøbeskyttelseslovens bestemmelser. Der<br />
vil være en øget emission fra skibe, lastbiler, personbiler mv. som følge<br />
af udvidelsen af havneaktiviteter og færgetrafikkens aktiviteter.<br />
Den øgede emission til luften vil hovedsagelig foregå i erhvervsområder.<br />
Der forventes således ingen øget belastning i områder <strong>med</strong> tæt boliganvendelse.<br />
Samlet set er der ikke identificeret væsentlige påvirkninger af recipienterne<br />
vand, jord og luft i anlægsfasen eller i driftsfasen.<br />
22.8 FRILUFTSLIV<br />
Ved etablering af Ny Vesthavn vil der ikke være adgang til de arealer,<br />
hvor havnen placeres. Dette vil alt andet lige betyde begrænsninger<br />
for friluftslivet, bl.a. nedlægges én af adgangsvejene til kysten, Lerchenborg<br />
Teltplads og en delstrækning af vandreruten Sjællandsleden.<br />
Der er dog ikke stor fritidsaktivitet i området, og ved etablering af<br />
bl.a. en sti langs den sydlige udkant af havneområdet vil der fortsat<br />
være adgang til nærområdet og kysten.<br />
Den samlede vurdering af påvirkningerne efter iværksættelse af de foreslåede<br />
afværgeforanstaltninger er, at der vil være tale om en mindre<br />
påvirkning af friluftslivet.<br />
Friluftslivet til vands vil kun i begrænset omfang blive påvirket af projektet.<br />
Den øgede trafik vil kunne give en mindre gene for lystbåde,<br />
vandsport og turisme på fjorden. Omvendt vil den mindre trafik til inderhavnen<br />
have en positiv effekt på forholdene for friluftslivet på<br />
fjorden. Samlet vurderes der at være tale om en mindre påvirkning af<br />
friluftsaktiviteterne.<br />
22.9 KYSTMORFOLOGI<br />
Den overordnede konklusion for kystmorfologi og vandudskiftning er,<br />
at disse forhold ikke påvirkes pga., at Ny Vesthavn etableres. Bølgehøjderne<br />
reduceres 2 cm, og strømforholdene ændres alene i og omkring<br />
anlægsområdet. Langs Gisseløre Tange er der ingen ændring af<br />
strømforholdene. Den tilhørende sedimenttransportkapacitet langs<br />
Gisseløre Tange reduceres 0,5 %. Med hensyn til vandudskiftning af<br />
vandet i Kalundborg inderhavn øges opholdstiden marginalt <strong>med</strong> 0,7<br />
%.<br />
274
Under selve anlægsfasen vil der ske en spredning af materiale, og sedimentfaner<br />
fra uddybningsfartøjerne vil være synlige. Efter uddybningens<br />
ophør vil mængden af opslæmmet sediment falde så hurtigt,<br />
at det efter en dag ikke længere er synligt for partikulært materiale.<br />
Det opløste organiske stof vil kunne være synligt i de indre havnebassiner<br />
i en længere periode (ca. 1-2 måneder) efter uddybningens ophør,<br />
men vil efterhånden skylles ud af fjorden.<br />
De primære påvirkninger, som vil være permanente, vil udelukkende<br />
være selve anlægget og sejlrende samt i ringe grad moræneler, der aflejres<br />
i strandområdet mellem anlægget og Asnæsværket.<br />
Der foregår i dag kun et meget begrænset vedligeholdelsesarbejde<br />
<strong>med</strong> at opretholde vanddybderne i havnebassiner og sejlrende, og det<br />
fremtidige behov for oprensning vil ikke blive ændret af den øgede<br />
vanddybde i sejlrenden.<br />
Samlet vurderes der at være tale om en mindre påvirkningsgrad, som<br />
ikke kræver særlige afværgeforanstaltninger.<br />
22.10 MARINBIOLOGISKE FORHOLD<br />
22.10.1 Miljøpåvirkninger i anlægsfasen<br />
Der er følgende aktiviteter, som kan påvirke det marine miljø i anlægsfasen:<br />
Støj fra nedvibrering/nedramning af spunsvægge<br />
Uddybning til bundudskiftning og uddybning af bassin foran<br />
kajer og sejlrende<br />
Opbygning af nye havneanlæg<br />
22.10.1.1 Støj<br />
Støj fra nedvibrering/nedramning af spunsvægge kan primært påvirke<br />
havpattedyr som sæl og marsvin og vurderes som værende moderat,<br />
og det er ønskeligt, at der iværksættes afværgeforanstaltninger. Med<br />
implementering af kendte afværgeforanstaltninger, såsom akustiske<br />
sæl- og marsvin-skræmmere (”pingere”) umiddelbart forud for vibrering<br />
vil havpattedyrene kunne bortskræmmes. Derefter vil påvirkningsgraden<br />
udgøre en mindre påvirkning, og der vil ikke være behov<br />
for yderligere afværgeforanstaltninger.<br />
Forstyrrelsen for fiskene vurderes som middel. Der kan være arter af<br />
national interesse (multe, hav- og bækørreder). Sandsynligheden for,<br />
at de er til stede på spunsningstidspunktet, vurderes som lav (hvis<br />
spunsning foregår uden for vintermånederne), ellers middel, påvirk-<br />
275
ningen er kortvarig. Sammenlagt vurderes forstyrrelsen som mindre<br />
og kræver ingen særlige afværgeforanstaltninger.<br />
22.10.1.2 Uddybning og udgravning<br />
Den forøgede mængde opslæmmet materiale i vandet som følge af<br />
udgravninger vil midlertidigt mindske sigtbarheden i dele af fjorden.<br />
Udgravningerne vil også kunne påvirke iltindholdet i vandet, men den<br />
nedsatte sigtbarhed og bidraget til iltsvind vurderes at have meget begrænset<br />
omfang.<br />
Nedsat sigt og reduceret iltindhold / iltsvind i vandet vil kun i begrænset<br />
omfang påvirke havpattedyrene. Den er midlertidig, og der vil være<br />
en lav sandsynlighed (iltsvind forårsaget af projektaktiviteter) til<br />
høj sandsynlighed (mindsket sigtbarhed) for, at den forekommer i<br />
mindre dele af fjorden. Så selvom beskyttelsen af marsvin har national<br />
og international interesse, er den samlede vurdering, at der er tale om<br />
en mindre påvirkning, som ikke kræver særlige afværgemekanismer<br />
af hensyn til havpattedyrene.<br />
De mange fiskearter, der i hele eller dele af deres livscyklus er knyttet<br />
til ålegræsområder, vil blive tvunget væk fra selve projektområdet.<br />
Det vil mindske det område, som er tilgængeligt for disse arter, men<br />
da der er ålegræsområder i nærområdet, vurderes det at have begrænset<br />
betydning.<br />
Der er ikke konstateret langtidseffekter på bundfauna, ålegræs og phytoplankton<br />
som følge af andre uddybninger i fjorden. Det er derfor<br />
heller ikke sandsynligt, at de beskrevne aktiviteter i forbindelse <strong>med</strong><br />
udvidelsen af vesthavnen vil <strong>med</strong>føre langvarig negativ påvirkning<br />
uden for de områder, der bortgraves/opfyldes.<br />
Bundfaunaen uden for selve anlægsområdet kan kortvarigt blive påvirket<br />
af sedimentering i dele af den lille vig mellem det nye havneanlæg<br />
(fase 2) og Asnæsværket, men da det kun er mindre dele af vigen,<br />
der påvirkes i større grad, vurderes påvirkningen samlet set som mindre.<br />
22.10.1.3 Opbygning af nyt havneanlæg<br />
Fiskene vil blive direkte påvirket af det nye havneanlæg, da de forhindres<br />
i at fouragere og gyde i de områder, som havnen dækker, herunder<br />
i de tætte ålegræsbestande, som pt. findes i projektområdet. Opfyldningerne<br />
kan især få betydning for de fisk, der står i kølevandsudløbet<br />
tæt ved det planlagte havneområde, idet de forhindres i at fouragere<br />
i et område i nærheden af udløbet. Den lille vig ved kølevandsudløbet,<br />
som friholdes for udbygning, betyder dog, at selve nærområdet<br />
<strong>med</strong> de højeste temperaturer bevares.<br />
276
Overordnet er det vurderingen, at forstyrrelsen er lav, som kan påvirke<br />
nationale interesser (hvis der er rødlistede arter i det kølevandspåvirkede<br />
område). Påvirkningen vil <strong>med</strong> stor sandsynlighed forekomme,<br />
og hvad habitattabet angår, vil påvirkningen være permanent: Den<br />
samlede vurdering er, at påvirkningen er mindre og ikke kræver afværgeforanstaltninger.<br />
Bundflora og fauna i det område, hvor den nye havn skal etableres, vil<br />
helt forsvinde som følge af udgravninger og opfyldning. Der er ikke<br />
registreret en særlig bundfauna i området ligesom makroalgesammensætningen<br />
minder om den, man finder i fjorden som helhed, og området<br />
vurderes derfor ikke som specielt betydningsfuldt.<br />
I forhold til ålegræsengene, som er vigtige gyde-, opvækst- og fourageringsområder<br />
for mange fisk, er vigtigheden af området dog højere.<br />
Samlet vil projektet <strong>med</strong>føre, at ca. 30 % af de tætte ålegræsenge<br />
langs sydkysten forsvinder.<br />
Ålegræs er den mest almindelige blomsterplante i havet i Danmark og<br />
findes langs de fleste beskyttede kyster. I Kalundborg Fjord og Sejerø<br />
Bugt er det vurderet, at der findes ca. 1500 ha <strong>med</strong> ålegræs. Set i den<br />
sammenhæng er de ca. 14 ha, der forsvinder i forbindelse <strong>med</strong> havnens<br />
udbygning, begrænset. Der er imidlertid tale om en af de tætteste<br />
bevoksninger i Kalundborg Fjord, og den udgør over ¼ del af bevoksningerne<br />
på sydkysten. Forstyrrelsen vurderes overordnet som lav<br />
(bortset fra selve anlægsområdet), af lokal interesse, <strong>med</strong> stor sandsynlighed<br />
for at indtræffe, og af permanent karakter. Samlet set er der<br />
tale om en mindre forstyrrelse, som ikke kræver afværgeforanstaltninger.<br />
22.10.2 Miljøpåvirkninger i driftsfasen<br />
Miljøpåvirkningerne vil i driftsfasen omfatte:<br />
Øget støj fra forøget skibstrafik<br />
Påvirkning af vandkvaliteten<br />
Ændrede forhold i fiskefredningszonen ved Asnæsværket.<br />
22.10.2.1 Støj<br />
Storebælt er i forvejen et meget trafikeret område, og Kalundborg<br />
Fjord er ikke et særligt vigtigt område for sæler og marsvin. Det vurderes<br />
derfor, at selvom der skulle være en vis påvirkning fra skibstrafikken,<br />
så vil nærværende projekt ikke væsentligt øge påvirkningen i<br />
fjorden, heller ikke selvom man forventer en fordobling af færgetrafikken.<br />
Støjproblemerne i Kalundborg Fjord vurderes at være en mindre<br />
påvirkning uden behov for afværgeforanstaltninger.<br />
277
Støj fra den øgede skibstrafik kan formodentlig i visse områder fremkalde<br />
undvigelsesreaktioner hos fiskene, men generelt sejler færgerne<br />
ikke tæt på gyde- og fouragerings-områder (f.eks. revene og ålegræsområderne).<br />
Forholdene i inderhavnen bliver antageligt bedre, da den<br />
intense skibstrafik flyttes ud. I forbindelse <strong>med</strong> periodiske oprensninger<br />
af sejlrenden og havnebassin vil man dog se den samme type påvirkninger<br />
som beskrevet under anlægsfasen.<br />
22.10.2.2 Vandkvaliteten<br />
Danske marsvin har de højeste koncentrationer af TBT, der er rapporteret,<br />
men effekten på marsvinene er ikke kendt. Da stoffet er under<br />
udfasning, og fjorden ikke er et vigtigt område for havpattedyr, vurderes<br />
TBT i driftsfasen at have en ubetydelig påvirkning.<br />
I driftsfasen forventes der ikke at være faktorer, som væsentligt påvirker<br />
bund-flora og -fauna. I forbindelse <strong>med</strong> periodiske uddybninger af<br />
sejlrenden og havnebassin vil man dog se den samme type påvirkninger<br />
som beskrevet under anlægsfasen, dvs. en begrænset påvirkning af<br />
visse områder <strong>med</strong> sedimentering, øget mængde opslæmmet materiale<br />
i vandet samt en vis stigning i iltforbruget i vandet.<br />
Ved løbende oprensning af sejlrende og bassiner bør sugemaskine anvendes<br />
for at begrænse spildet.<br />
22.10.2.3 Fiskefredningszonen ved Asnæsværket<br />
I driftsfasen, som i anlægsfasen, vil selve anlægget udelukke de fisk,<br />
der om vinteren står i kølevandsudløbet ved Asnæsværket fra at fouragere<br />
i dele af nærområdet. Som i anlægsfasen gælder det i driftsfasen,<br />
at den samlede vurdering er, at påvirkningsgraden er mindre og<br />
ikke kræver afværgeforanstaltninger.<br />
Ændringen i fredningszonen kan i mindre omfang påvirke den rødlistede<br />
multe samt hav- og bækørreder, der står i det varme kølevand<br />
ved Asnæsværket. Påvirkningen består i, at både randzonen til fredningszonen<br />
og det samlede areal af zonen vil blive reduceret, og at<br />
lystfiskere derved får lidt nemmere ved at fange vandrende fisk. Graden<br />
af forstyrrelse vurderes som lav, af national interesse (på grund af<br />
potentiel tilstedeværelse af rødlistede arter), <strong>med</strong> stor sandsynlighed<br />
for at indtræffe og af permanent karakter. Samlet vurdering er, at der<br />
er tale om en mindre påvirkning, som ikke kræver afværgemekanismer.<br />
Hvis afværgemekanismer ønskes, kan det overvejes, om fredningsgrænsen<br />
bør udvides, så adgangsvinklen for fiskene bevares. Det<br />
vil i givet fald kræve en udvidelse af fredningszonen fra de nuværende<br />
500 m til ca. 650 m. Dette vil samtidig mere end kompensere for<br />
arealtabet.<br />
278
22.11 SKIBSTRAFIK<br />
Færgehavnsanlægget ligger ca. 500 m syd for sejlrenden ind igennem<br />
Kalundborg Fjord. Massegodshavnen vil tilsvarende ligge ca. 400 m<br />
syd for sejlrenden eller minimum 350 m fra indsejlingen til Asnæsværket.<br />
Der er ingen dele af anlægsarbejdet, der indebærer særlige risici for<br />
arbejdstrafikken på søterritoriet. Sejlere og roere har ikke adgang til<br />
selve arbejdsområdet i anlægsfasen, men kan godt krydse igennem<br />
uddybningsområdet, ganske som de i dag krydser imellem trafikken til<br />
og fra havnene.<br />
Samlet vurderes der at være tale om en ubetydelig påvirkningsgrad,<br />
som ikke kræver særlige afværgeforanstaltninger.<br />
I driftsfasen vurderes der ikke at være nogen øget risiko for kollision<br />
ved det forøgede antal skibsanløb i Ny Vesthavn.<br />
For fritidssejlere og roere vil havnens udbygning forhindre sejlads i<br />
anlægsområdet og området fra Ny Vesthavn og ud til sejlrendens<br />
nordgrænse vil blive mere trafikeret, <strong>med</strong> deraf øget sikkerhedsrisiko<br />
for fritidssejlerne. Nord for sejlrenden vil situationen ikke ændre sig i<br />
forhold til den aktuelle situation, bortset fra hyppigere bølgepåvirkning<br />
fra øget skibstrafik. Udflytningen af færgerne fra den gamle inderhavn<br />
til den Ny Vesthavn vil omvendt betyde en væsentligt reduceret<br />
trafik i den smalle passage mellem Gisseløre og Asnæsværket,<br />
hvilket vil være en fordel for fritidssejlerne.<br />
Samlet vurderes, at der er tale om en mindre påvirkningsgrad af de<br />
trafikale forhold til havs, som ikke kræver særlige afværgeforanstaltninger.<br />
22.12 SOCIOØKONOMISKE FORHOLD<br />
De socioøkonomiske effekter som følge af anlæg og drift af Ny Vesthavn<br />
vurderes til at være signifikant positive for Kalundborg og omegn.<br />
Det er vurderet, at flytningen af Mols-Linien sammenholdt <strong>med</strong><br />
etablering af Ny Vesthavn vil have en positiv effekt på beskæftigelse<br />
og indtjening for byen. Samtidig vil der <strong>med</strong> udflytningen af Mols-<br />
Linien åbnes mulighed for anvendelse af de gamle færgearealer til en<br />
anden anvendelse, der vil kunne give et løft til Kalundborg by. Stranden<br />
ved Gisseløre vil <strong>med</strong> havnen forekomme som beliggende over<br />
for en industrihavn og vil nedsætte områdets attraktive herlighedsværdi.<br />
279
280
23 Begrænsninger ved miljøvurderingen<br />
I dette afsnit summeres de begrænsninger, der vurderes at være ved<br />
vurderingerne af projektets miljøpåvirkninger.<br />
Der er for de enkelte delafsnit i miljøvurderingen udarbejdet en <strong>redegørelse</strong><br />
for de begrænsninger, der er ved miljøvurderingen og de eventuelle<br />
konsekvenser, disse måtte have for <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n.<br />
23.1 LANDSKAB OG KULTURHISTORIE<br />
Landskabet i området er beskrevet og vurderet ud fra besigtigelser og<br />
ud fra litteraturbeskrivelser bl.a. fra Regionplanen. Der er foretaget en<br />
beskrivelse af det eksisterende landskab og en vurdering af projektets<br />
indflydelse på de landskabelige værdier.<br />
Områdets kulturhistoriske træk er blevet beskrevet og vurderet ud fra<br />
besigtigelser og <strong>med</strong> hjælp fra en række kilder som bl.a. Regionplanen,<br />
plannotater, udtalelser fra Kulturarvsstyrelsen og samtaler <strong>med</strong><br />
det lokale museum. Der er foretaget en beskrivelse af de kulturhistoriske<br />
værdier og en vurdering af projektets indflydelse på disse værdier.<br />
Da der ikke foreligger en detailprojektering af havneanlæggene, men<br />
alene et arealudlæg <strong>med</strong> nogle overordnede retningslinier vil dette<br />
forhold naturligvis være en begrænsning i forhold til miljøvurderingerne.<br />
Dette forhold vurderes dog ikke at hindre vurderingen af de<br />
overordnede og væsentlige konsekvenser for områdets landskab og<br />
kulturhistorie.<br />
23.2 VISUALISERING<br />
Vurdering af påvirkninger er gennemført ved simulering af det nye<br />
havneanlæg i en computermodel. Simuleringen af det nye havneanlæg<br />
er et eksempel på, hvordan bygningerne kan placeres og afspejler ikke<br />
en endelig bebyggelsesplan for området. Bygninger og højtanke i modellen<br />
er indsat <strong>med</strong> de maksimale byggehøjder angivet i lokalplanrammerne<br />
for området.<br />
Der er ved visualiseringerne udvalgt 7 punkter i området, hvorfra der<br />
er foretaget visualiseringer. Punkterne er udvalgt i samarbejde <strong>med</strong><br />
Kalundborg Kommune og vurderes at være repræsentative for de visuelle<br />
påvirkninger, Ny Vesthavn vil påvirke omgivelserne <strong>med</strong>.<br />
281
Der er ved metoden til visualisering visse usikkerheder, blandt andet<br />
er der en usikkerhed ved GPS-fastlæggelsen af fotostandpunktet på op<br />
til +-10 m, yderligere er der en vis usikkerhed i forhold til den virtuelle<br />
placering af sigtepunktet i forhold til det aktuelle foto. Der er en<br />
usikkerhed i bestemmelsen af øjenhøjden, der ikke alle steder er understøttet<br />
af præcise koter. Langs strande er øjenhøjden sat til 2,5m.<br />
På havnen er øjenhøjden sat til 4,5 m. I terrænet syd for Vesthavnen er<br />
terrænkoter aflæst fra kommunens kortværk, der arbejder <strong>med</strong> spring<br />
på 2,5 m.<br />
Dog vurderes afvigelser i øjepunktets placering på op til 10 m vandret<br />
og 2 m lodret at være af mindre betydning, når objekterne ses på en<br />
samlet afstand af op til flere km, hvilket svarer til gennemsnitlige afvigelser<br />
på maksimalt 1 % (10m/1000m =0,01= 1 %).<br />
Yderligere er der begrænsningen i fotografiets opløsning, der indebærer,<br />
at en afvigelse på bygningers højde, der på billedet udgør en enkelt<br />
pixel, kan svare til op til 5 m i virkeligheden. De billeder, der<br />
indgår i rapporten, er 17 cm brede. Disse billeder repræsenterer en<br />
virkelig bredde på op til flere kilometer. Som eksempel vil en millimeter<br />
svare til 10 m på et billede, der repræsenterer 1,7 km i bredden.<br />
Fotos er ikke taget <strong>med</strong> 100 % vandret horisont som i den virtuelle<br />
verden, og kameraets linse (Nikon D70) har en tendens til at krumme<br />
motivet ved små fokallængder.<br />
Ovennævnte forhold vurderes dog ikke at have en væsentlig betydning<br />
for vurderingen af de visuelle konsekvenser.<br />
Da der ikke foreligger en detailprojektering af havneanlæggene, men<br />
alene et arealudlæg <strong>med</strong> nogle overordnede retningslinier, vil dette<br />
forhold naturligvis være en begrænsning i forhold til miljøvurderingerne.<br />
23.3 NATURFORHOLD PÅ LAND<br />
Beskrivelserne af naturforhold på land er baseret på feltundersøgelser<br />
foretaget i april-august 2007, litteraturbeskrivelser, samt viden indhentet<br />
hos bl.a. Kalundborg Kommune, Miljøcenter Roskilde og Dansk<br />
Ornitologisk Forening.<br />
23.3.1 Flora<br />
Feltundersøgelsestidspunktet var ideelt i forhold til de fleste plantearter.<br />
Der kan dog være tidligt eller sent blomstrende arter <strong>med</strong> begrænsede<br />
eller ingen (som f.eks. skælrod) vegetative overjordiske dele, der<br />
ikke er fundet ved gennemgangen af lokaliteterne. Der er ikke regi-<br />
282
streret svampe i undersøgelsen. Disse forhold vurderes ikke at hindre<br />
miljøvurdering af påvirkning på vegetationen.<br />
23.3.2 Fauna<br />
Det vurderes, at undersøgelserne af fauna er gennemført på en passende<br />
årstid. Det vurderes derfor, at feltundersøgelserne generelt har<br />
været godt dækkende <strong>med</strong> henblik på registrering af udvalgte arter.<br />
Det understreges, at faunaundersøgelserne ikke har været fokuseret på<br />
forekomster af almindelige arter (eks. butsnudet frø m.fl.). Visse almindeligt<br />
forekommende arter kan der<strong>med</strong> være til stede i området,<br />
men ikke specifikt registreret i denne undersøgelse.<br />
Undersøgelsen af flagermus, som er gennemført over to aftener i juni,<br />
kan ikke bestemme flagermusenes brug af området gennem hele<br />
sommersæsonen. Undersøgelsens omfang er imidlertid tilstrækkelig til<br />
at vurdere projektets konsekvenser.<br />
23.3.3 Fugle<br />
De tilgængelige fugleobservationer i nærområdet er forholdsvis begrænsede,<br />
men idet observationerne er suppleret <strong>med</strong> lokal viden, som<br />
underbygger de eksisterende observationer, forstærker det værdien af<br />
datagrundlaget. Det vurderes, at datagrundlaget er tilstrækkeligt detaljeret<br />
til at vurdere miljøpåvirkningerne af anlæg og drift af Ny Vesthavn.<br />
23.4 TRAFIK<br />
Som baggrund for trafikanalysen benyttes foreliggende trafiktællinger<br />
fra Kalundborg Kommune og Vejdirektoratet udført i 2004. Ved en<br />
besigtigelse i Kalundborg er der foretaget to mindre analyser af den<br />
nuværende fordeling af lastbiler fra færgetræk. Denne fordeling bruges<br />
til at bestemme ruterne for den nuværende trafik gennem Kalundborg.<br />
Resultatet af de analyserede rutevalg er godkendt af Kalundborg<br />
Kommune (2007) som en repræsentativ fordeling af trafikken til og<br />
fra Mols-Linien.<br />
Datagrundlaget må dog vurderes at være begrænset, så resultaterne er<br />
derfor er behæftet <strong>med</strong> en vis grad af usikkerhed.<br />
Vurderingen af den fremtidige trafik til Ny Vesthavn er dels baseret<br />
på Vejdirektoratets generelle vurdering af stigning i vejtrafik på 1,5 %<br />
per år og dels en vurdering af den mertrafik, der vil blive genereret<br />
ved flytning og udvidelse af Mols-Liniens terminal samt den forven-<br />
283
tede trafik, der vil blive genereret som følge af etablering af massegodshavn,<br />
containerterminal og havnerelateret erhverv på Ny Vest<br />
havn. Prognoserne bygger på en forventet udvikling, der vil være afhængig<br />
af den samfundsmæssige vækst i erhvervsudvikling og trafik.<br />
Der er taget udgangspunkt i, at kapacitet af færge og massegodshavn<br />
udnyttes, hvilket giver en beskrivelse af den maksimale trafikmængde,<br />
der kan forventes inden for en tidshorisont frem til 2025.<br />
Disse forhold vurderes ikke at <strong>med</strong>føre væsentlige begrænsninger ved<br />
vurdering af miljøpåvirkningerne.<br />
23.5 STØJ<br />
Beregning af støj opdeles i henholdsvis virksomhedsstøj og støj fra<br />
vejtrafik.<br />
Beregningerne er udført i henhold til gældende vejledninger fra Miljøstyrelsen<br />
ved hjælp af programmet SoundPLAN .<br />
23.5.1 Trafikstøj<br />
Beregning af trafikstøj er baseret på de trafikprognoser, der ligger til<br />
grund for etablering af Ny Vesthavn. Usikkerhederne på disse tal afspejler<br />
sig direkte i trafikstøjsberegningerne. Da der skal en fordobling<br />
af trafikken til for at give en stigning i støjniveauet <strong>med</strong> 3 dB(A) og en<br />
stigning på ca. 25 % til at give en stigning i støjniveauet på 1 dB(A),<br />
vurderes trafikprognosen som sådan ikke at være af afgørende betydning<br />
for vurderingerne af trafikstøj. Usikkerheden på trafikstøjsberegninger<br />
er normalt 3 dB(A).<br />
23.5.2 Virksomhedsstøj<br />
Beregningerne af virksomhedsstøj er i stor udstrækning foretaget på<br />
baggrund af standardstøjkilder. Erfaringsmæssigt vurderes dette dog<br />
ikke at bidrage til en væsentlig usikkerhed på beregningerne. Herudover<br />
er beregninger udført på baggrund af målinger på en række af<br />
virksomhederne i området. Der er således i høj grad taget hensyn til<br />
den eventuelle kumulative effekt af virksomhedernes støjpåvirkning.<br />
Der er ved beregningerne desuden forudsat en vis samtidighed af de<br />
enkelte virksomheders støjbidrag, der kan bidrage til usikkerheden på<br />
beregningerne. Usikkerheden på beregningerne af virksomhedsstøj er<br />
min. 3 dB(A). Dette vurderes dog ikke at have nogen væsentlig betydning<br />
for vurderingen af støjforholdene.<br />
23.6 ANDRE MILJØFORHOLD<br />
Påvirkningerne er blevet vurderet ud fra de tekniske forudsætninger i<br />
projektet for etablering af Kalundborg Ny Vesthavn samt oplysninger<br />
284
fra Teknisk forvaltning i Kalundborg Kommune, oplysninger om kortlægninger<br />
i forhold til Jordforureningsloven, samt regulering og begrænsning<br />
af udledninger til det eksterne miljø, beskrevet i Miljøbeskyttelsesloven<br />
<strong>med</strong> tilhørende bekendtgørelser og vejledninger.<br />
Der er alene foretaget en overordnet vurdering af påvirkningerne på<br />
vand, jord og luft i <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n. Dette er begrundet i, at de<br />
fremtidige virksomheder ikke er kendt på nuværende tidspunkt og derfor<br />
alene er vurderet ud fra de rammer, som er beskrevet i afsnit<br />
3.2.2.1. I disse rammer er det forudsat, at der ikke etableres virksomheder/aktiviteter,<br />
der selvstændigt er <strong>VVM</strong>-pligtige. Hvis der på et senere<br />
tidspunkt ønskes etableret <strong>VVM</strong>-pligtige aktiviteter, skal der foretages<br />
en ny selvstændig <strong>VVM</strong>-vurdering af disse aktiviteter.<br />
23.7 FRILUFTSLIV<br />
Friluftsliv og de rekreative muligheder i området er blevet vurderet<br />
<strong>med</strong> hjælp fra en række forskellige kilder. Der er indhentet oplysninger<br />
via regionplan samt kontakt til relevante organisationer i området.<br />
Der er i vurderingen blevet fokuseret på selve projektområdet, kysten/stranden<br />
på begge sider af projektområdet, samt de arealer i bugten,<br />
der ligger inden for en afstand af ca. 1 km, og det åbne landskab<br />
syd for projektområdet.<br />
Der er således indhentet information fra alle relevante kilder, og der<br />
vurderes ikke at være væsentlige begrænsninger i miljøvurderingerne.<br />
23.8 KYSTMORFOLOGI<br />
Kystmorfologi, vandudskiftning og spredningen af sediment er blevet<br />
analyseret ved hjælp af numerisk modellering af bølge- og strømforhold<br />
og de deraf afledte sedimenttransport og sedimentspredningsforhold.<br />
Der er benyttet modeller udviklet af DHI Vand & Miljø.<br />
Modellerne er kalibreret til målte bølge- og strømforhold. Konsekvenserne<br />
af etableringen af Ny Vesthavn er undersøgt ved at sammenligne<br />
de fysiske forhold før og efter etableringen af havneanlægget..<br />
Der er generelt foretaget konservative betragtninger ved opstilling af<br />
de numeriske modeller, således at de overordnede konklusioner anses<br />
for at være på den sikre side.<br />
Der vurderes ikke at være væsentlige begrænsninger ved miljøvurderingerne.<br />
285
23.9 MARINBIOLOGISKE FORHOLD<br />
Vurderingerne af de marinbiologiske forhold er udarbejdet på baggrund<br />
af litteratur, samt telefoniske interviews og korrespondance <strong>med</strong><br />
enkeltpersoner og repræsentanter fra en række institutioner og organisationer<br />
(Danmarks Miljøundersøgelser, Danmarks Fiskeriundersøgelser,<br />
Miljøcenter Roskilde, Kalundborg Fiskeri Forening, Kalundborg<br />
Sportsfiskerforening).<br />
Der eksisterer et omfattende baggrundsmateriale, hvoraf en del er baseret<br />
på ret nye undersøgelser. Der er derfor ikke foretaget yderligere<br />
feltundersøgelser i forbindelse <strong>med</strong> denne miljøvurdering. Dette vurderes<br />
ikke at have nogen væsentlig betydning for konklusionerne i<br />
denne <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>.<br />
Risiko for eventuel påvirkning <strong>med</strong> tungmetaller fra spild i forbindelse<br />
<strong>med</strong> uddybning på søterritoriet er ikke undersøgt på nuværende<br />
tidspunkt. I forbindelse <strong>med</strong> ansøgning om tilladelse til klapning vil<br />
der blive foretaget en kortlægning af tungmetalkoncentrationerne i<br />
uddybningsområdet. Metode og omfang af kortlægningen aftales <strong>med</strong><br />
myndighederne forinden iværksættelse af undersøgelsen.<br />
23.10 SKIBSTRAFIK<br />
Der er udarbejdet en beskrivelse de trafikale forhold i Kalundborg<br />
Havn og fjordområdet omkring Ny Vesthavn og indsejlingen til Kalundborg<br />
Havn. I beskrivelsen er dels <strong>med</strong>taget den erhvervsmæssige<br />
skibstrafik og fritidsrelateret sejlads.<br />
Der vurderes ikke at være væsentlige begrænsninger ved vurderingen<br />
af miljøpåvirkningen fra ændringer i skibstrafikken.<br />
23.11 MARINARKÆOLOGI<br />
De marinarkæologiske interesser er undersøgt af Vikingeskibsmuseet i<br />
Roskilde, som har gennemført marinarkæologiske forundersøgelser<br />
<strong>med</strong> sugehuller og rekognoscering på søterritoriet ud for Kalundborg<br />
Ny Vesthavn i perioden fra den 8.til 17. oktober 2007.<br />
Der vurderes ikke at være væsentlige begrænsninger ved vurderingen<br />
de marinarkæologiske forhold.<br />
23.12 SOCIOØKONOMISKE FORHOLD<br />
Der er foretaget en beskrivelse de socioøkonomiske forhold forbundet<br />
<strong>med</strong> den miljømæssige påvirkning ved anlæg af Ny Vesthavn i Kalundborg.<br />
De socioøkonomiske forhold relaterer sig dels til selve an-<br />
286
lægs- og driftsaktiviteterne, og dels til visse af de miljømæssige påvirkninger<br />
beskrevet i de øvrige kapitler i denne <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>.<br />
Der er primært fokuseret på den afledte beskæftigelsesmæssige betydning<br />
ved etablering af Ny Vesthavn. Den største usikkerhed ved disse<br />
vurderinger er estimatet af den vækst, der forventes som følge af etableringen<br />
af den Ny Vesthavn.<br />
Øvrige vurderinger af de socioøkonomiske forhold er begrænset af de<br />
forhold, der er vurderet. Der kan således være andre fremtidige forhold,<br />
der kan have betydning for den samle virkning. Der er dog ikke<br />
kendskab til andre større projekter i Kalundborg, som kan have en væsentlig<br />
betydning for vurderingerne.<br />
287
288
24 Referencer<br />
Bio-Consult as (2000): Sejerø Bugt og Kalundborg Fjord 2000. Kortlægning<br />
af vegetation og blåmuslinger. Notat udarbejdet for Vestsjællands<br />
Amt.<br />
Briggs, L., Hesselsøe, M., Iversen, L. og Jacobsen, P.R. (2007): Kalundborg<br />
Vesthavn. Baggrundsrapport og bidrag til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong><br />
vedrørende padder, krybdyr, flagermus, biller og vandhulsinsekter.<br />
Rapport <strong>med</strong> bilag. Amphi Consult for NIRAS.<br />
Carl Bro (2006). Teknisk rapport T2.008.06 ”Støjundersøgelse af byområde<br />
nord for Kalundborg Havn” – Carl Bro 29. maj 2006.<br />
Christensen, P.B, Hansen, O.S. og Ærtebjerg, G. (2004): Iltsvind.<br />
Danmarks Miljøundersøgelser og Forlaget Hovedland.<br />
Dansk orienteringsforbund (2007). Hjemmeside for Dansk orienteringsforbund,<br />
www.dk.orienteering.org<br />
Det Kulturhistoriske Centralregister (2007). www.dkconline.dk<br />
DHI, 2002, ”MIKE 21 (v2002) HD Reference Manual”<br />
DMU (2007): Data fra Iltsvindsrapporter 2000-2006 på DMUs hjemmeside<br />
(http://www.dmu.dk/Vand/Iltsvind/Arkiv/arkiv.htm). Danmarks<br />
Miljøundersøgelser,<br />
DOF (2007): Data fra DOFbasen. www.dofbasen.dk/ Dansk Ornitologisk<br />
Forening.<br />
DOF Vestsjælland (2007): Personlige oplysninger fra Lokalkomiteen.<br />
Dofbasen (2007). Database over fuglelokaliteter / observationer.<br />
www.dofbasen.dk Dansk Ornitologisk Forening.<br />
DONG (2006): Walney Offshore Windfarm. Environmental Statement.<br />
Dong Walney (UK) Ltd.<br />
E.ON (2007): Rødsand 2 Havmøllepark. Vurdering af virkninger på<br />
miljøet. Resumé af <strong>VVM</strong> <strong>redegørelse</strong>. E.ON Sverige AB, juni 2007.<br />
289
EEC (2003): Bilag IV, Dyre- Og Plantearter af Fællesskabsbetydning,<br />
der Kræver Streng Beskyttelse. Directive 92/43/EEC, Treaty of Accession<br />
2003.<br />
EF 1992a. Bilag II. Dyre- og plantearter af fællesskabsbetydning, hvis<br />
bevaring kræver udpegning af særlige bevaringsområder. Habitat Direktivet;<br />
Rådets direktiv 92/43/EØF om bevaring af naturtyper samt<br />
vilde dyr og planter <strong>med</strong> senere ændringer.<br />
EF 1992b. Bilag IV. Dyre- og plantearter af fællesskabsbetydning, der<br />
kræver streng beskyttelse. Habitat Direktivet; Rådets direktiv<br />
92/43/EØF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter <strong>med</strong><br />
senere ændringer.<br />
EF 1992c. Bilag V. Dyre- og plantearter af fællesskabsbetydning for<br />
hvis indsamling og udnyttelse, der kan træffes forvaltningsforanstaltninger.<br />
Habitat Direktivet; Rådets direktiv 92/43/EØF om bevaring af<br />
naturtyper samt vilde dyr og planter <strong>med</strong> senere ændringer.<br />
EU (1985): Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering<br />
af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet. EU.<br />
Fiskeriministeriet (1976). Vedtægt for fiskeriet i Kalundborg Fjord.<br />
Fiskeriministeriet 16. juni 976 j.nr. B. 5/10.<br />
Friluftsrådet (2007): Forslag til ny Vesthavn. Indsendt kommentar i<br />
forbindelse <strong>med</strong> foroffentlighedsfasen. Indsendt på Friluftsrådets vegne<br />
af Knud Nielsen.<br />
Gammelby, J. (2007): Personlig kommentar (telefonisk), september<br />
2007. Gørlev Turist Bureau.<br />
Grønkjær, P. (2007). Personlig Kommentar (telefonisk), december<br />
2007. Lektor på Afdeling for Marin Økologi, Århus Universitet.<br />
Guldager Christensen, H. (2007): Personlig kommentar (telefonisk),<br />
juni 2007. Inventør i Atlas Flora Danica projektet<br />
Hansen, M.M. (2007): Personlig kommentar (e-mail), september<br />
2007. Forskningsprofessor, Populationsgenetikgruppen, Danmarks Fiskeriundersøgelser/DTU,<br />
Silkeborg.<br />
Heldbjerg, H. (2006). Udviklingstendenser for bestande af almindelige<br />
fuglearter i Danmark 1975-2004. Årsrapport for punkttællingsprojektet.<br />
Dansk Ornitologisk Forening.<br />
290
Hærslev, C.(2007): Personlig kommentar (telefonisk), september<br />
2007. Repræsentant for Friluftsrådet.<br />
Jannerup, P. (2007a): Biologiske undersøgelser til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong><br />
for den projekterede Ny Vesthavn, E-mail af 15 maj 2007 <strong>med</strong> data<br />
fra Danmarks Naturdata og besigtigelser på lokaliteten. Kalundborg<br />
Kommune.<br />
Jannerup, P. (2007b): Data fra DOF-databasen. Fugle på udvalgte lokaliteter<br />
nær Kalundborg Havn. J.nr. 323-2006-122129. Kalundborg<br />
Kommune.<br />
Jannerup, P. (2007c): Notat vedr. Dokumentation af forekomst af vindelsnegle.<br />
J.nr. 323-2006-122129. Kalundborg Kommune.<br />
Jannerup. P. (2007d). Personlig kommentar (skriftlig), november<br />
2007. Biolog, Plan, Byg og Miljø, Kalundborg Kommune.<br />
Jensen, H.B. (2007): Personlig kommentar (telefonisk), juni 2007.<br />
Formand for Kalundborg Fiskeriforening.<br />
Jepsen, P.U. (red) (2005a): Handlingsplan for Beskyttelse af Marsvin.<br />
Miljøministeriet; Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri.<br />
Jepsen, P.U. (red) (2005b): Forvaltningsplan for spættet sæl (Phoca<br />
vitulina) og gråsæl (Halichoerus grypus) i Danmark. Skov og Naturstyrelsen.<br />
Kalundborg Havn (2006a): Masterplan, Bind 2, november 2006<br />
Kalundborg Havn (2006b): Kalundborg Havn, Masterplan, Bind 3,<br />
Resumé af masterplan, oktober 2006. Kalundborg Havn.<br />
Kalundborg Kommune (2001): Kommuneplan For Kalundborg Kommune<br />
2000 – 2012. Kalundborg Kommune.<br />
Kalundborg Kommune (2007a): E-mail af den 20. november 2007 fra<br />
Kirsten Thue Larsen.<br />
Kalundborg Kommune (2007b): Dokumentation af naturværdier på<br />
Asnæs’ nordkyst vest for Asnæsværket <strong>med</strong> bilag. J.nr. 323-2006-<br />
122129.<br />
Kalundborg Kommune (2007c): E-mail af den 22. juni 2007 fra Poul<br />
Hvidbjerg Hansen<br />
291
Kalundborg Kommune (2007d): Foroffentlighed. <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>.<br />
Tillæg til kommuneplan. Hvidbog. Ny Vesthavn i Kalundborg. Kalundborg<br />
Kommune.<br />
Kalundborg Kommune (2007e): Information ny Ringvejsforbindelse<br />
er fra Poul Hvidbjerg Hansen.<br />
Kalundborg Kommune (2007f): Forudgående høring i henhold til lov<br />
om miljøvurdering af planer og programmer – udvidelse af Kalundborg<br />
Vesthavn. Brev dateret 30. august 2007. Kalundborg Kommune.<br />
Kalundborg Kommune (2007g): Indstilling vedr. vurdering af varmebehov<br />
for etape 1 og 2. Brev dateret 26. november 2007. Kalundborg<br />
Kommune.<br />
Kalundborg Kommune (Uden årstal). Tag en tur langs en af Kalundborg<br />
Kommunes strande. Teknisk Forvaltning, Miljøafdelingen, Kalundborg<br />
Kommune.<br />
Kalundborg Omegns Museum (2007). Personlig kommunikation<br />
2007.<br />
Kalundborg Roklub (2007): <strong>VVM</strong> Kommentar Kalundborg Roklub,<br />
23/4 2007. Kommentar sendt til Kalundborg Kommune i forbindelse<br />
<strong>med</strong> foroffentlighedsfasen.<br />
Kalundborg Turistbureau (2007). Hjemmeside for Kalundborg Turistbureau.<br />
www.kalundborg-turistbureau.dk<br />
Kort & Matrikelstyrelsen, 1987-2001, 4 cm kort.<br />
Kort & Matrikelstyrelsen, Søkort kortblad s/25000 145, v. 9.2005.13<br />
Krause Pedersen, J. (2007): Personlig kommunikation (telefonisk og<br />
E-mail), april-juni 2007. Teamleder Kalundborg Kommune, Natur og<br />
Vand.<br />
Kulturarvsstyrelsen (2007a): Vedrørende marinarkæologisk forundersøgelse<br />
i forbindelse <strong>med</strong> projektering af Ny Vesthavn, Kalundborg.<br />
Brev fra Kulturarvsstyrelsen, dateret 30. november 2007.<br />
Kulturarvsstyrelsen (2007b). Vedr. udtalelse om dige mellem matr.nr.<br />
1ep og 2au, Lerchenborg hgd. Brev dateret 6. september 2007. Kulturarvsstyrelsen<br />
292
Kulturarvsstyrelsen (2008):<br />
http://www.kulturarv.dk/forvaltning/arkaologi/marin/forundersoegelse<br />
/index.jsp<br />
Kulturministeriet (2001): Lov nr. 473 af 07/06/2001. Museumsloven,<br />
Kulturministeriet.<br />
Kulturministeriet (2006a): Bekendtgørelse nr. 1505 af 14. december<br />
2006 af Museumsloven. Kulturministeriet.<br />
Kulturministeriet (2006b): Bekendtgørelse nr. 1511 af 14. december<br />
2006 om beskyttelse af sten- og jorddiger. Kulturministeriet.<br />
Kystinspektoratet (1999a): Udvidelse af Kalundborg Havn – ikke krav<br />
om særlig vurdering af virkning på miljøet. Ref. 4351-323-4-18.<br />
Kystinspektoratet (1999b): Tilladelse til uddybning og udvidelse af<br />
sejlrenden til Kalundborg Havn. Ref. 4351-323-4-17.<br />
Kærsgård, L. (2007): Personlig kommentar, juni 2007. Fiskeriinspektorat<br />
Øst.<br />
Larsen, G. (red), (2006): Geologien. Bind 2 i serien Naturen i Danmark.<br />
Gyldendal.<br />
Leth. P. (2007): Personlig kommunikation (telefonisk), juni 2007.<br />
Biolog, Miljøcenter Roskilde.<br />
MADS (2007): Data fra den nationale database for marine data.<br />
www.dmu.dk/Vand/Havmilj%C3%B8/MADS/ Danmarks Miljøundersøgelser.<br />
Miljø- og Energiministeriet (1994): Bekendtgørelse om Kalundborg<br />
Vildtreservat i <strong>med</strong>før af § 33 og § 49, stk. 1 og 3 i lov nr. 269 af 6.<br />
maj 1993. BEK nr 14007 af 04/11/1994.<br />
Miljøcenter Roskilde (2007): Brev fra Miljøcenter Roskilde til Kystdirektoratet.<br />
” Udvidelse af Kalundborg Havn ved etablering af en Ny<br />
Vesthavn”, dateret den 10. april 2007.<br />
Miljøministeriet (1994): Bekendtgørelse om Kalundborg Vildtreservat.<br />
Retsinformation http://www.retsinfo.dk/ 2007<br />
Miljøministeriet (2004): Lov nr. 316 af 5. maj 2004 om miljøvurdering<br />
af planer og programmer <strong>med</strong> senere ændringer. Miljøministeriet.<br />
293
Miljøministeriet (2005): Lov nr. 571 af 24. juni 2005 om ændring af<br />
lov om planlægning (udmøntning af kommunalreformen). Miljøministeriet.<br />
Miljøministeriet (2006a): Bekendtgørelse nr. 1335 af 6. december<br />
2006 om vurdering af visse offentlige og private anlægs virkning på<br />
miljøet (<strong>VVM</strong>) i <strong>med</strong>før af lov om planlægning. Miljøministeriet<br />
Miljøministeriet (2006b): Bekendtgørelse nr. 1757 af 22. december<br />
2006 af lov om miljøbeskyttelse. Miljøministeriet.<br />
Miljøministeriet (2006c): Bekendtgørelse nr. 1640 af. 13. december<br />
2006 om godkendelse af listevirksomheder. Miljøministeriet.<br />
Miljøministeriet (2007a): Bekendtgørelse nr. 813 af 21. juni 2007 af<br />
lov om planlægning. Miljøministeriet.<br />
Miljøministeriet (2007b): Bekendtgørelse nr. 749 af 21. juni 2007 af<br />
lov om naturbeskyttelse. Miljøministeriet.<br />
Miljøministeriet (2007c): Bekendtgørelse nr. 408 af 1. maj 2007 om<br />
udpegning og administration af internationale naturbeskyttelsesområder<br />
samt beskyttelse af visse arter. Miljøministeriet.<br />
Miljøministeriet (2007d): Bekendtgørelse nr. 784 af 21. juni 2007 af<br />
lov om råstoffer. Miljøministeriet.<br />
Miljøministeriet (2007e): Lovbekendtgørelse nr. 282 af 22. marts<br />
2007 af lov om forurenet jord. Miljøministeriet.<br />
Miljøstyrelsen (1984): Miljøztyrelsens vejledning om ekstern støj nr.<br />
5/1984.<br />
Miljøstyrelsen (1993) Miljøstyrelsens vejledning nr. 5/1993.<br />
Miljøstyrelsen (1997): Orientering fra Miljøstyrelsen nr. 9/1997. Lavfrekvent<br />
støj, infralyd og vibrationer i eksternt miljø.<br />
Nicolajsen, H. (2007): Personlig kommentar (e-mail), juni 2007. Seniorforsker,<br />
Danmarks Fiskeriundersøgelser.<br />
Nielsen, K. (2007). Personlig kommentar (telefonisk), juni 2007. Kalundborg<br />
Sportsfiskerforening.<br />
294
NIRAS (2006) Walney offshore wind farm – environmental statement,<br />
marts 2006.<br />
NIRAS (2007): Forslag til Lokalplan nr. 500 for Kalundborg Ny Vesthavn.<br />
Udarbejdet af NIRAS Konsulenterne A/S i samarbejde <strong>med</strong> Kalundborg<br />
Kommune; Plan, Byg & Miljø.<br />
Olesen, B. (1996): Regulation of light attenuation and eelgrass Zostera<br />
marina depth distribution in a Danish embayment. Marine Ecology<br />
Progress Series Vol 134:187-194.<br />
Olsen, M. (2007: Personlig kommentar (telefonisk), september 2007.<br />
Formand for Kalundborg Sportsdykkerklub (www.kskdyk.dk).<br />
Planconsult APS (2003): Udvidelse af Grenaa havn. Forslag til tillæg<br />
til Regionplan 2001 og vurdering af anlæggets virkninger på miljøet<br />
(<strong>VVM</strong>). Aarhus Amt.<br />
Region Vestsjælland (2007): www.arealinfo.dk<br />
Skov- og Naturstyrelsen (1995): Fredede planter i Danmark. Miljø- og<br />
energiministeriet, Skov og Naturstyrelsen. Økotips 4.<br />
Skov- og Naturstyrelsen (2007a): Data fra styrelsens hjemmeside<br />
http://skovognatur.dk/ Miljøministeriet, Skov og Naturstyrelsen.<br />
Skov og Naturstyrelsen (2007b):<br />
http://www.sns.dk/udgivelser/2004/87-7279-508-5/html/kap03.htm.<br />
Skov- og Naturstyrelsen (2007c): Oversigt over de fugle, der indgår i<br />
det aktuelle udpegningsgrundlag for de 113 danske fuglebeskyttelsesområder.<br />
Skrivergaard, L. (2007): Personlig kommentar (telefonisk), august<br />
2007. Fiskerikontrollør, Fiskedirektoratet.<br />
Stoltze, M. og Pihl, S. (red.) (1998a): Rødliste 1997 over planter og<br />
dyr i Danmark. Miljø- og Energi Ministeriet, Danmarks Miljøundersøgelser<br />
og Skov- og Natur Styrelsen.<br />
Stoltze, M. og Pihl, S. (red.) (1998b): Gulliste 1997 over planter og<br />
dyr i Danmark. Miljø- og Energi Ministeriet, Danmarks Miljøundersøgelser<br />
og Skov- og Natur Styrelsen.<br />
Sund & Bælt Holding, 1999, ”Storebælt og Miljøet”<br />
295
Teilmann, J. (2007): Personlig kommentar (telefonisk), juni 2007. Seniorforsker<br />
ved Danmarks Miljøundersøgelser.<br />
Teilmann, J.; Dietz, R., Larsen, F., Desportes, G., Geertsen, B.M.,<br />
Andersen, L.W., Aastrup, P., Hansen, J.R. og Bhholzer, L. (2004): Satellitsporing<br />
af marsvin i danske og tilstødende farvande. Faglig Rapport<br />
fra DMU nr. 484.<br />
Teilmann, J.; Tougaard, J.; Carstensen, J.; Dietz, R. & Tougaard, S.<br />
(2006): Summary on seal monitoring 1999 – 2005 around Nysted and<br />
Horns Rev Offshore Wind Farms. Technical report to Energi E2 A/S<br />
and Vattenfall A/S.<br />
Tougaard, J. (2007): Personlig kommentar (telefonisk), november<br />
2007. Seniorforsker ved Danmarks Miljøundersøgelser.<br />
Trafikministeriet (1999): Lov nr. 326 af 28. maj 1999 om havne. Trafikministeriet.<br />
Transport- og Energiministeriet (2005): Bekendtgørelse nr. 809 af 22.<br />
august 2005 om miljømæssig vurdering af visse anlæg og foranstaltninger<br />
på søterritoriet (<strong>VVM</strong>). Transport- og Energiministeriet.<br />
Vejdirektoratet (1998) Beregningsmodel for vejtrafikstøj – rapport<br />
178/1998.<br />
Vejdirektoratet (2006): Statsvejnettet - Rapport 314 (Trafikudviklingen<br />
har været 17 % for perioden 1995-2005 på Kalundborgvej ved Viskinge,<br />
svarende til en gennemsnitlig årlig trafikvækst på 1,5 %)<br />
Vestsjællands Amt (1985): Kalundborg Fjord og Jammerland Bugt.<br />
Bundsedimenter og transport retninger. Vestsjællands Amt, Natur og<br />
Miljø.<br />
Vestsjællands Amt (1995): Miljøtilstanden i Kalundborg Fjord og<br />
Jammerland Bugt. Vestsjællands Amt, Natur og Miljø.<br />
Vestsjællands Amt (2000): Tilladelse til Klapning (J. nr.: 8-75-13-10-<br />
323-1008-1999). Natur og Miljø, Vestsjællands Amt.<br />
Vestsjællands Amt (2001): Planlægningsdokument nr. 3. Beskrivelse<br />
af Kulturmiljøer.<br />
Vestsjællands Amt (2003): Vegetationsundersøgelser, Vestsjællands<br />
Amt.<br />
296
Vestsjællands Amt (2003b): Fjorde, kystnære områder og åbne farvande<br />
– NOVA 2003. natur og Miljø, Vestsjællands Amt.<br />
Vestsjællands Amt (2004): Kystnære områder og åbne farvande 2004<br />
– NOVANA 2004-2009. Natur og Miljø.<br />
Vestsjællands Amt (2005): Regionplan 2005-2016, december 2005.<br />
Vestsjællands Amt.<br />
Vestsjællands Amt (2006a): Data fra arealinfo på det nedlagte amts<br />
hjemmeside. www.vestamt.dk. Vestsjællands Amt.<br />
Vestsjællands Amt (2006b): Vandram<strong>med</strong>irektivets Basisanalyse del<br />
2; Vanddistrikt 30.<br />
Vestsjællands Amtskommune (1986): Undersøgelse af forureningstilstanden<br />
i Kalundborg Fjord 1985 – 86. Vestsjællands Amtskommune.<br />
Vestsjællands Amtsmuseumsråd (1983): Vestsjællands Amt. Et kulturhistorisk<br />
bidrag til fredningsplanlægningen. Vestsjællands<br />
Amtsmuseumsråd i samarbejde <strong>med</strong> Vestsjællands Amt.<br />
Via Trafik (2007): Niras/Kalundborg Kommune <strong>VVM</strong> for Kalundborg<br />
Ny Vesthavn, Trafikvurderinger<br />
Vikingeskibsmuseet (2007): Marinarkæologisk forundersøgelse, Kalundborg<br />
Ny Vesthavn. Dykkerundersøgelse, MAJ j.nr. 2506. November<br />
2007. Vikingeskibsmuseet<br />
Øresundsbroen (2007): Data fra Øresundsbroens hjemmeside:<br />
(www.oeresundsbron.com/object.php?obj=f0029<br />
Øresundskonsortiet (2000): Miljøpåvirkninger i forbindelse <strong>med</strong> anlæg<br />
af Øresundsforbindelsen. Maj 2000.<br />
Århus Amt (2003): Udvidelse af Grenå Havn. Forslag til tillæg Regionplan<br />
2001og vurdering af anlæggets indvirkning på miljøet (<strong>VVM</strong>).<br />
297
APPENDIKS TIL HOVEDRAPPORT
Kortbilag 1<br />
Oversigtskort
O:\sag\07\456.01\..\kortbilag1_ghw.wor<br />
Copyright KMS<br />
Kortbilag 1<br />
Kal ndborg Ha n<br />
Ny Vest a n<br />
Oversigtskort<br />
Sag nr.: 07.456.01<br />
Marts 2008
Kortbilag 2<br />
Kalundborg Fjord og<br />
Asnæshalvøen
o:\sag\07\456.01\..\kortbilag2_ghw.wor<br />
Copyright KMS<br />
Copyright KMS<br />
Kortbilag 2<br />
Kal ndborg Ha n<br />
Ny Vest a n<br />
Kalundborg Fjord<br />
og Asnæshalvøen<br />
Sag nr.: 07.456.01<br />
Marts 2008
Kortbilag 3<br />
Anlægsområdet og tilstødende arealer
orsko<br />
orsko<br />
orsko<br />
<br />
<br />
<br />
Projektområde<br />
<br />
Beskyttede jord- og stendiger<br />
I:\sag\07\456.01\..\Kortbilag3_ghw.wor<br />
Asnæs Asnæs Asnæs Asnæs Asnæs Asnæs Asnæs Asnæs Asnæs Sko Sko Sko Sko Sko Sko Sko e<br />
e<br />
e<br />
Boliger<br />
Boliger<br />
<br />
Bestyttede naturtyper<br />
Mose<br />
Strandoverdrev<br />
Sø<br />
Pro Pro ektomr ektomr de<br />
de<br />
Fredede fortidsminder<br />
<br />
Målestok: 125.000<br />
<br />
Birkemosesko<br />
Birkemosesko<br />
Birkemosesko<br />
Asnæs Asnæs Asnæs Asnæs Asnæs Asnæs Asnæs Asnæs Asnæs Sko Sko Sko Sko Sko Sko Sko Sko Sko ee<br />
e ee<br />
e ee<br />
e<br />
<br />
Asnæssko Asnæssko Asnæssko Asnæssko Asnæssko Asnæssko e e e e e e 10-12 11 10-12 11 10-12 11 10-12<br />
11 11 10-12<br />
<br />
Anlæg<br />
Anlæg<br />
Anlæg<br />
Anlæg<br />
<br />
Asnæs Asnæs ærket<br />
ærket<br />
Asnæs Asnæs e<br />
e<br />
nktionærboliger<br />
nktionærboliger<br />
nktionærboliger<br />
. . . Asnæs Asnæs Asnæs ærket<br />
ærket<br />
ærket<br />
Lerc Lerc Lerc Lerc enborg<br />
enborg<br />
enborg<br />
enborg<br />
Statoil<br />
Statoil<br />
Statoil<br />
Kortbilag 3<br />
Kal ndborg Ha n<br />
Ny est a n<br />
Anlægsområde og<br />
tilstødende arealer<br />
Sag nr.: 07.456.01<br />
Marts 2008
Kortbilag 4<br />
Visualiseringer
Fotostandpunkt 1 eksisterende dagsituation<br />
Fotostandpunkt 1 ny dagsituation
Fotostandpunkt 1 eksisterende natsituation<br />
Fotostandpunkt 1 ny natsituation
Fotostandpunkt 2 eksisterende dagsituation<br />
Fotostandpunkt 2 ny dagsituation
Fotostandpunkt 2 eksisterende natsituation<br />
Fotostandpunkt 2 ny natsituation
Fotostandpunkt 3 eksisterende dagsituation<br />
Fotostandpunkt 3 ny dagsituation
Fotostandpunkt 3 eksisterende natsituation<br />
Fotostandpunkt 3 ny natsituation
Fotostandpunkt 4 eksisterende dagsituation<br />
Fotostandpunkt 4 ny dagsituation
Fotostandpunkt 4 eksisterende natsituation<br />
Fotostandpunkt 4 ny natsituation
Fotostandpunkt 5 eksisterende dagsituation<br />
Fotostandpunkt 5 ny dagsituation
Fotostandpunkt 5 eksisterende natsituation<br />
Fotostandpunkt 5 ny natsituation
Fotostandpunkt 6 eksisterende dagsituation<br />
Fotostandpunkt 6 ny dagsituation
Fotostandpunkt 6 eksisterende natsituation<br />
Fotostandpunkt 6 ny natsituation
Fotostandpunkt 7 eksisterende dagsituation<br />
Fotostandpunkt 7 ny dagsituation
Fotostandpunkt 7 eksisterende natsituation<br />
Fotostandpunkt 7 ny natsituation
Bilag 1<br />
Oversigt over relevant<br />
lovgivning
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn.<br />
Bilag 1: Oversigt for relevant lovgivning<br />
I dette bilag er lovgivning af relevans for planarbejdet og miljøvurderingerne<br />
oversigtsmæssigt beskrevet<br />
1.1 PLANLOVEN OG <strong>VVM</strong> BEKENDTGØRELSER<br />
1.1.1 Planlægning i kystnær edszonen<br />
Ifølge Planloven (Miljøministeriet, 2007a) gælder det for planlægningen<br />
i kystnærhedszonen, at der kun må inddrages nye arealer i byzone<br />
og planlægges for anlæg i landzone, såfremt der er en særlig planlægningsmæssig<br />
eller funktionel begrundelse for kystnær lokalisering, og<br />
at der bortset fra trafikhavneanlæg og andre overordnede infrastrukturanlæg<br />
kun i ganske særlige tilfælde kan planlægges for bebyggelse<br />
og anlæg på land, som forudsætter inddragelse af arealer på søterritoriet<br />
eller særlig kystbeskyttelse.<br />
1.1.2 <strong>VVM</strong>-pligt<br />
Ifølge Planlovens § 11g må visse typer af virksomheder og anlæg ikke<br />
påbegyndes, før kommunen eller Miljøministeriet har fastsat retningslinjer<br />
for virksomhedens eller anlæggets udformning og beliggenhed.<br />
Disse retningslinjer skal være tilvejebragt i kommuneplanen og ledsages<br />
af en <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong> (Vurdering af Virkninger på Miljøet). I<br />
<strong>redegørelse</strong>n beskrives, hvordan et projekt vil påvirke det omgivende<br />
miljø.<br />
1.1.3 <strong>VVM</strong> Bekendtg relser<br />
<strong>VVM</strong>-reglerne i Planloven udspringer af EU’s <strong>VVM</strong>-direktiv (EU,<br />
1985). Direktivet er udmøntet i følgende bekendtgørelser i Danmark:<br />
Bekendtgørelse nr. 1335 af 6. december 2006 om vurdering af<br />
visse offentlige og private anlægs virkning på miljøet (<strong>VVM</strong>) i<br />
<strong>med</strong>før af lov om planlægning. (Miljøministeriet, 2006a).<br />
Bekendtgørelse nr. 809 af 22. august 2005 om miljømæssig<br />
vurdering af visse anlæg og foranstaltninger på søterritoriet<br />
(<strong>VVM</strong>). (Transport- og Energiministeriet, 2005).
De landbaserede dele af det aktuelle anlæg er omfattet af bekendtgørelse<br />
nr. 1335 under punkt 8b i bilag 1: ”Større landanlæg til havneformål<br />
i forbindelse <strong>med</strong> havne, der kan besegles og anløbes af skibe<br />
på over 1350 tons.<br />
Anlæggets på søterritoriet er om omfattet af bekendtgørelse nr. 809<br />
under punkt 8b i bilag 1: ”Søhandelshavne, anløbsbroer til lastning og<br />
lodsning, der er forbundet <strong>med</strong> havneanlæg til lands og til vands (bortset<br />
fra færgebroer), der kan anløbes af fartøjer på over 1350 tons.<br />
Bekendtgørelserne beskriver blandt andet krav til indholdet af <strong>VVM</strong><br />
<strong>redegørelse</strong>r, jf. nedenstående afsnit.<br />
1.1. Kra til <strong>VVM</strong> redeg relser<br />
I henhold til bekendtgørelse nr. 1335 og bekendtgørelse nr. 809 skal<br />
<strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>r som minimum indeholde nedenstående forhold:<br />
En beskrivelse af det påtænkte anlæg, herunder navnlig:<br />
En beskrivelse af anlæggets fysiske udformning samt arealanvendelsesbehovet<br />
under bygnings- og driftfaserne, herunder<br />
angivelse af anlægget på kortbilag i relevante målforhold.<br />
En beskrivelse af de væsentlige karakteristika for produktionsprocesserne,<br />
f.eks. type og mængde af de anvendte materialer,<br />
herunder om der indgår risikofyldte produktionsprocesser eller<br />
andre miljøbelastende forhold.<br />
Et skøn efter type og mængde over forventede reststoffer og<br />
emissioner (vand-, luft- og jordbundsforurening, støj, vibrationer,<br />
lys, varme, stråling osv.) i forbindelse <strong>med</strong> driften af det<br />
foreslåede projekt.<br />
En oversigt over de væsentligste alternativer og alternative placeringer,<br />
som har været undersøgt, en beskrivelse af konsekvenserne af, at<br />
anlægget ikke gennemføres (0-alternativet), samt oplysninger om de<br />
vigtigste grunde til valget af løsningsmodel under hensyn til virkningerne<br />
på miljøet.<br />
En beskrivelse af de omgivelser, som i væsentlig grad kan blive berørt<br />
af det ønskede anlæg, beskrivelse af anlæggets betydelige virkninger<br />
på omgivelserne, herunder navnlig virkningerne på befolkning, fauna,<br />
flora, jord, vand, luft, klimatiske forhold, den arkitektoniske og arkæologiske<br />
kulturarv, landskabet og offentlighedens adgang hertil samt en<br />
beskrivelse af de som en mulig følge af anlæggets miljøpåvirkninger<br />
afledte socioøkonomiske forhold.
En beskrivelse af anlæggets såvel kortsigtede som langsigtede virkninger<br />
på miljøet som følge af:<br />
Påvirkning af overflade- og grundvandssystemer.<br />
Luftforurening<br />
Støjbelastning.<br />
Anvendelsen af naturlige råstoffer.<br />
Emission af forurenende stoffer, andre genepåvirkninger samt<br />
bortskaffelsen af affald.<br />
Beskrivelse af, hvilke metoder der er anvendt til forudberegningen<br />
af virkningerne på miljøet.<br />
En beskrivelse af de foranstaltninger, der tænkes anvendt <strong>med</strong> henblik<br />
på at undgå, nedbringe og om muligt neutralisere de skadelige virkninger<br />
på miljøet.<br />
Et ikke-teknisk resumé på grundlag af ovennævnte oplysninger.<br />
En oversigt over eventuelle mangler ved oplysningerne og vurderingen<br />
af miljøpåvirkningerne.<br />
1.2 LOV OM MILJØVURDERING A PLANER OG PROGRAMMER<br />
I henhold til Lov om miljøvurdering af planer og programmer (Miljøministeriet,<br />
2004) skal kommuneplantillægget udover en <strong>VVM</strong><strong>redegørelse</strong><br />
tillige ledsages af en miljøvurdering af planen.<br />
Idet der sideløbende fremlægges lokalplanforslag, der ligeledes skal<br />
miljøvurderes, vurderes begge planforslag i samme proces.<br />
Kravene til indholdet i miljøvurderingen af planforslaget og kravene<br />
til indholdet i <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n er dog stort set sammenfaldende, og<br />
derfor kan de <strong>med</strong> fordel afrapporteres samlet.<br />
Med henblik på at opfylde kravet til processen for miljøvurdering af<br />
planforslaget er der foretaget en høring af berørte myndigheder om<br />
afgrænsningen af vurderingen. Desuden er <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n suppleret<br />
<strong>med</strong> oplysninger om den fremtidige overvågning af de væsentligste<br />
miljøpåvirkninger som følge af planens gennemførelse. Endvidere<br />
skal der i forbindelse <strong>med</strong> den endelige vedtagelse af planforslagene,<br />
udarbejdes en sammenfattende <strong>redegørelse</strong>, der redegør for, hvorledes<br />
miljøvurderingen og de gennemførte høringsprocedurer har påvirket
planen og beslutningen om at vedtage planen, samt det endelige overvågningsprogram.<br />
1.3 MILJØBESKYTTELSESLOVEN<br />
Formålet <strong>med</strong> Miljøbeskyttelsesloven (Miljøministeriet, 2006b) er at<br />
værne om natur og miljø, så samfundsudviklingen kan ske på et bæredygtigt<br />
grundlag i respekt for menneskets livsvilkår og for bevarelse<br />
af dyre- og planteliv.<br />
Loven sigter mod at forebygge og begrænse forurening af luft, vand,<br />
jord og undergrund samt vibrations- og støjulemper. Desuden sigtes<br />
mod at optimere anvendelse af råstoffer samt minimere affaldsgenerering<br />
og fremme anvendelse af renere teknologi.<br />
Ifølge Miljøbeskyttelseslovens kap. 5 skal en listevirksomhed indhente<br />
miljøgodkendelse forud for etablering. Regler for ansøgning om<br />
godkendelse og behandling af sager om miljøgodkendelse er beskrevet<br />
i bekendtgørelse om godkendelse af listevirksomheder (Miljøministeriet,<br />
2006c). I miljøgodkendelse fastsættes grænser for virksomhedernes<br />
påvirkning af det ydre miljø i henhold til de gældende grænseværdier.<br />
Ifølge Miljøbeskyttelseslovens § 42 kan kommunen <strong>med</strong>dele erhvervsvirksomheder<br />
påbud om at nedbringe forureningen eller gennemføre<br />
bestemte foranstaltninger til nedbringelse af forureningen,<br />
såfremt disse <strong>med</strong>fører væsentlig forurening.<br />
1. NATURBESKYTTELSESLOVEN<br />
Naturbeskyttelsesloven (Miljøministeriet, 2007b) omfatter beskyttelsen<br />
af visse naturtyper (§ 3 områder), strandbeskyttelseslinier (§ 15),<br />
fortidsminder (§ 18), offentlighedens adgang til naturen samt fredninger.<br />
Der må ikke ske ændringer af tilstanden i områder, som er omfattet af<br />
§ 3. Kommunen kan dog i særlige tilfælde jf. Naturbeskyttelseslovens<br />
§ 65 dispensere til tilstandsændringer.<br />
1.5 INTERNATIONALE NATURBESKYTTELSESOMR DER<br />
Bekendtgørelse om udpegning og administration af internationale naturbeskyttelsesområder<br />
samt beskyttelse af visse arter (Miljøministeriet,<br />
2007c) fastlægger retningslinjer for behandling af sager<br />
efter Miljøministeriets lovgivning, der kan påvirke Natura 2000områder<br />
og de arter, som er generelt beskyttede efter Habitatdirektivets<br />
art. 12 og 13, de såkaldte bilag IV-arter.
Der er i bekendtgørelsens §§ 11 -12 formelt sat rammer for at varetage<br />
hensynet til bilag IV-arters yngle- og rasteområder ved administrationen<br />
af lovgivningen.<br />
I bekendtgørelsen er endvidere indarbejdet Habitatdirektivets definitioner<br />
på gunstig bevaringsstatus.<br />
1. HAVNELOVEN<br />
I <strong>med</strong>før af Havneloven (Trafikministeriet, 1999) skal Trafikministeriet/Kystdirektoratet<br />
give tilladelse til at anlægge en ny havn eller udvide<br />
en bestående havn. Havnetilladelsen omfatter havnen og dens<br />
bolværker, og der kan stilles vilkår om f. eks. sikkerhedsstillelse og<br />
istandsættelse eller fjernelse af havnens værker. Havnetilladelsen vil<br />
først blive givet, efter at <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n er endelig vedtaget.<br />
1. R STO LOVEN<br />
Råstoflovens formål er at sikre, at udnyttelsen af råstoffer på land og<br />
hav sker som led i en bæredygtig udvikling efter en samlet interesseafvejning<br />
og vurdering af de samfundsmæssige behov (Miljøministeriet<br />
2007d).<br />
By- og Landskabsstyrelsen skal søges om tilladelse til indvinding af<br />
sand på havet. Der kan opnås tilladelse, såfremt By- og Landskabsstyrelsen<br />
vurderer, at indvindingen kan foregå forsvarligt og i overensstemmelse<br />
<strong>med</strong> gældende regler på området.<br />
1. MUSEUMSLOVEN<br />
Ved ændringen af Museumsloven i 2001, blev der i væsentlig grad<br />
ændret på finansieringsprincipperne for arkæologiske undersøgelser.<br />
Ifølge skadevolderprincippet er bygherrer (<strong>med</strong> visse undtagelser)<br />
herefter principielt pålagt selv at betale for gennemførelse af nødvendige<br />
arkæologiske undersøgelser. Disse bestemmelser er videreført i<br />
den nugældende Museumslov (Kulturministeriet, 2006a).<br />
Museumsloven fastsætter i § 29a regler for beskyttelse af diger i landzone.<br />
Beskyttelsen er ligeledes beskrevet i Bekendtgørelse nr. 1511 af<br />
14. december 2006 (Kulturministeriet 2006b).<br />
1. REGIONPLAN 2005-201<br />
Fra 1. januar 2007 fik regionplanerne status som landsplandirektiver,<br />
og er bindende som administrationsgrundlag for de nye myndigheder,<br />
indtil nye kommuneplaner og statens vand- og naturplaner vedtages<br />
og overtager regionplanernes rolle. Det betyder, at der som hovedregel
kun kan tilvejebringes kommuneplantillæg indenfor rammerne af regionplan<br />
2005.<br />
Miljøministeren (Miljøcentrene) kan dog efter ændringsloven til planloven,<br />
§ 3, stk. 7, dispensere fra, helt eller delvis ophæve, ændre eller<br />
tilvejebringe tillæg til regionplanretningslinjerne (Miljøministeriet,<br />
2005). Det er en forudsætning:<br />
at ændringen er af underordnet betydning,<br />
at den ikke skal vurderes i forhold til nabokommuners planlægning,<br />
at ændringen ikke foregriber kommunens planlægning for andre<br />
væsentlige interesser i det åbne land,<br />
at ændringen ikke foregriber indholdet i de store sektorplaner, som<br />
udarbejdes frem til 2009, som Vandplan, Natura 2000 planer og<br />
Råstofplanen, og<br />
at ændringen omfatter hele kommunen for det pågældende emne.<br />
Etableringen af det planlagte projekt for Kalundborg Ny Vesthavn vil<br />
kræve at regionplanens retningslinier for området ændres. Forslaget til<br />
Kommuneplantillæg er fremlagt til offentlig høring samtidig <strong>med</strong><br />
denne <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>.<br />
1.10 KOMMUNE- OG LOKALPLANL GNING<br />
På nuværende tidspunkt ligger anlægsområdet i landzone. I Kommuneplan<br />
2000 – 2012 (Kalundborg Kommune, 2001) har området status<br />
af beskyttelsesområde.<br />
Som konsekvens af planerne om havneudvidelsen har Kalundborg<br />
Kommune udarbejdet et forslag til kommuneplantillæg <strong>med</strong> rammer<br />
for lokalplanlægningen, der muliggør overførsel fra landzone til byzone<br />
og ændrer anvendelsesformål samt skaber mulighed for opførelse<br />
af bebyggelse og øvrige anlæg i området.<br />
Samtidig har Kalundborg Kommune udarbejdet forslag til lokalplan<br />
for området.<br />
Forslag til kommuneplantillæg og lokalplan er fremlagt i offentlig<br />
høring samtidig <strong>med</strong> fremlæggelsen af <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n og regionplantillæg.
1.11 <strong>VVM</strong>-TILLADELSE<br />
Efter endt offentlighedsperiode og på grundlag af en gennemgang af<br />
de indkomne bemærkninger samt under forudsætning af, at den ansvarlige<br />
minister ikke finder anledning til at gøre indsigelser, kan byrådet<br />
vedtage kommuneplantillægget, hvis det skønnes at konsekvenserne<br />
for miljøet er acceptable.<br />
Efterfølgende kan kommunen og Kystdirektoratet give de nødvendige<br />
tilladelser til anlæggets igangsættelse. Alle <strong>VVM</strong>-pligtige anlæg skal<br />
have en særlig <strong>VVM</strong>-tilladelse. <strong>VVM</strong>-tilladelsen gives efter § 9 i<br />
<strong>VVM</strong>-bekendtgørelsen, og der kan i tilladelsen stilles vilkår, som har<br />
til formål at mindske anlæggets væsentlige virkninger på miljøet.<br />
<strong>VVM</strong>-tilladelsen <strong>med</strong>deles bygherre og offentliggøres <strong>med</strong> klagefrist<br />
på 4 uger. Når klagefristen er udløbet, og der ikke er modtaget klager,<br />
<strong>med</strong>deles ansøger, at han kan påbegynde sagen/projektet. Hvis der er<br />
modtaget klager, videresendes disse til behandling i Naturklagenævnet.<br />
1.12 RE EREN ER<br />
EU (1985): Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering<br />
af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet. EU.<br />
Kalundborg Kommune (2001): Kommuneplan For Kalundborg Kommune<br />
2000 – 2012. Kalundborg Kommune.<br />
Kulturministeriet (2006a): Bekendtgørelse nr. 1505 af 14. december<br />
2006 af museumsloven. Kulturministeriet.<br />
Kulturministeriet (2006b): Bekendtgørelse nr. 1511 af 14. december<br />
2006 om beskyttelse af sten- og jorddiger. Kulturministeriet.<br />
Miljøministeriet (2004): Lov nr. 316 af 5. maj 2004 om miljøvurdering<br />
af planer og programmer <strong>med</strong> senere ændringer. Miljøministeriet.<br />
Miljøministeriet (2005): Lov nr. 571 af 24. juni 2005 om ændring af<br />
lov om planlægning (udmøntning af kommunalreformen). Miljøministeriet.<br />
Miljøministeriet (2006a): Bekendtgørelse nr. 1335 af 6. december<br />
2006 om vurdering af visse offentlige og private anlægs virkning på<br />
miljøet (<strong>VVM</strong>) i <strong>med</strong>før af lov om planlægning. Miljøministeriet<br />
Miljøministeriet (2006b): Bekendtgørelse nr. 1757 af 22. december<br />
2006 af lov om miljøbeskyttelse. Miljøministeriet.
Miljøministeriet (2006c): Bekendtgørelse nr. 1640 af. 13. december<br />
2006 om godkendelse af listevirksomheder. Miljøministeriet<br />
Miljøministeriet (2007a): Bekendtgørelse nr. 813 af 21. juni 2007 af<br />
lov om planlægning. Miljøministeriet.<br />
Miljøministeriet (2007b): Bekendtgørelse nr. 749 af 21. juni 2007 af<br />
lov om naturbeskyttelse. Miljøministeriet.<br />
Miljøministeriet (2007c): Bekendtgørelse nr. 408 af 1. maj 2007 om<br />
udpegning og administration af internationale naturbeskyttelsesområder<br />
samt beskyttelse af visse arter. Miljøministeriet.<br />
Miljøministeriet (2007d): Bekendtgørelse nr. 784 af 21. juni 2007 af<br />
lov om råstoffer. Miljøministeriet.<br />
Trafikministeriet (1999): Lov nr. 326 af 28. maj 1999 om havne. Trafikministeriet.<br />
Transport- og Energiministeriet (2005): Bekendtgørelse nr. 809 af 22.<br />
august 2005 om miljømæssig vurdering af visse anlæg og foranstaltninger<br />
på søterritoriet (<strong>VVM</strong>). Transport- og Energiministeriet.
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn.<br />
Bilag 1: Oversigt for relevant lovgivning<br />
I dette bilag er lovgivning af relevans for planarbejdet og miljøvurderingerne<br />
oversigtsmæssigt beskrevet<br />
1.1 PLANLOVEN OG <strong>VVM</strong> BEKENDTGØRELSER<br />
1.1.1 Planlægning i kystnær edszonen<br />
Ifølge Planloven (Miljøministeriet, 2007a) gælder det for planlægningen<br />
i kystnærhedszonen, at der kun må inddrages nye arealer i byzone<br />
og planlægges for anlæg i landzone, såfremt der er en særlig planlægningsmæssig<br />
eller funktionel begrundelse for kystnær lokalisering, og<br />
at der bortset fra trafikhavneanlæg og andre overordnede infrastrukturanlæg<br />
kun i ganske særlige tilfælde kan planlægges for bebyggelse<br />
og anlæg på land, som forudsætter inddragelse af arealer på søterritoriet<br />
eller særlig kystbeskyttelse.<br />
1.1.2 <strong>VVM</strong>-pligt<br />
Ifølge Planlovens § 11g må visse typer af virksomheder og anlæg ikke<br />
påbegyndes, før kommunen eller Miljøministeriet har fastsat retningslinjer<br />
for virksomhedens eller anlæggets udformning og beliggenhed.<br />
Disse retningslinjer skal være tilvejebragt i kommuneplanen og ledsages<br />
af en <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong> (Vurdering af Virkninger på Miljøet). I<br />
<strong>redegørelse</strong>n beskrives, hvordan et projekt vil påvirke det omgivende<br />
miljø.<br />
1.1.3 <strong>VVM</strong> Bekendtg relser<br />
<strong>VVM</strong>-reglerne i Planloven udspringer af EU’s <strong>VVM</strong>-direktiv (EU,<br />
1985). Direktivet er udmøntet i følgende bekendtgørelser i Danmark:<br />
Bekendtgørelse nr. 1335 af 6. december 2006 om vurdering af<br />
visse offentlige og private anlægs virkning på miljøet (<strong>VVM</strong>) i<br />
<strong>med</strong>før af lov om planlægning. (Miljøministeriet, 2006a).<br />
Bekendtgørelse nr. 809 af 22. august 2005 om miljømæssig<br />
vurdering af visse anlæg og foranstaltninger på søterritoriet<br />
(<strong>VVM</strong>). (Transport- og Energiministeriet, 2005).
De landbaserede dele af det aktuelle anlæg er omfattet af bekendtgørelse<br />
nr. 1335 under punkt 8b i bilag 1: ”Større landanlæg til havneformål<br />
i forbindelse <strong>med</strong> havne, der kan besegles og anløbes af skibe<br />
på over 1350 tons.<br />
Anlæggets på søterritoriet er om omfattet af bekendtgørelse nr. 809<br />
under punkt 8b i bilag 1: ”Søhandelshavne, anløbsbroer til lastning og<br />
lodsning, der er forbundet <strong>med</strong> havneanlæg til lands og til vands (bortset<br />
fra færgebroer), der kan anløbes af fartøjer på over 1350 tons.<br />
Bekendtgørelserne beskriver blandt andet krav til indholdet af <strong>VVM</strong><br />
<strong>redegørelse</strong>r, jf. nedenstående afsnit.<br />
1.1. Kra til <strong>VVM</strong> redeg relser<br />
I henhold til bekendtgørelse nr. 1335 og bekendtgørelse nr. 809 skal<br />
<strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>r som minimum indeholde nedenstående forhold:<br />
En beskrivelse af det påtænkte anlæg, herunder navnlig:<br />
En beskrivelse af anlæggets fysiske udformning samt arealanvendelsesbehovet<br />
under bygnings- og driftfaserne, herunder<br />
angivelse af anlægget på kortbilag i relevante målforhold.<br />
En beskrivelse af de væsentlige karakteristika for produktionsprocesserne,<br />
f.eks. type og mængde af de anvendte materialer,<br />
herunder om der indgår risikofyldte produktionsprocesser eller<br />
andre miljøbelastende forhold.<br />
Et skøn efter type og mængde over forventede reststoffer og<br />
emissioner (vand-, luft- og jordbundsforurening, støj, vibrationer,<br />
lys, varme, stråling osv.) i forbindelse <strong>med</strong> driften af det<br />
foreslåede projekt.<br />
En oversigt over de væsentligste alternativer og alternative placeringer,<br />
som har været undersøgt, en beskrivelse af konsekvenserne af, at<br />
anlægget ikke gennemføres (0-alternativet), samt oplysninger om de<br />
vigtigste grunde til valget af løsningsmodel under hensyn til virkningerne<br />
på miljøet.<br />
En beskrivelse af de omgivelser, som i væsentlig grad kan blive berørt<br />
af det ønskede anlæg, beskrivelse af anlæggets betydelige virkninger<br />
på omgivelserne, herunder navnlig virkningerne på befolkning, fauna,<br />
flora, jord, vand, luft, klimatiske forhold, den arkitektoniske og arkæologiske<br />
kulturarv, landskabet og offentlighedens adgang hertil samt en<br />
beskrivelse af de som en mulig følge af anlæggets miljøpåvirkninger<br />
afledte socioøkonomiske forhold.
En beskrivelse af anlæggets såvel kortsigtede som langsigtede virkninger<br />
på miljøet som følge af:<br />
Påvirkning af overflade- og grundvandssystemer.<br />
Luftforurening<br />
Støjbelastning.<br />
Anvendelsen af naturlige råstoffer.<br />
Emission af forurenende stoffer, andre genepåvirkninger samt<br />
bortskaffelsen af affald.<br />
Beskrivelse af, hvilke metoder der er anvendt til forudberegningen<br />
af virkningerne på miljøet.<br />
En beskrivelse af de foranstaltninger, der tænkes anvendt <strong>med</strong> henblik<br />
på at undgå, nedbringe og om muligt neutralisere de skadelige virkninger<br />
på miljøet.<br />
Et ikke-teknisk resumé på grundlag af ovennævnte oplysninger.<br />
En oversigt over eventuelle mangler ved oplysningerne og vurderingen<br />
af miljøpåvirkningerne.<br />
1.2 LOV OM MILJØVURDERING A PLANER OG PROGRAMMER<br />
I henhold til Lov om miljøvurdering af planer og programmer (Miljøministeriet,<br />
2004) skal kommuneplantillægget udover en <strong>VVM</strong><strong>redegørelse</strong><br />
tillige ledsages af en miljøvurdering af planen.<br />
Idet der sideløbende fremlægges lokalplanforslag, der ligeledes skal<br />
miljøvurderes, vurderes begge planforslag i samme proces.<br />
Kravene til indholdet i miljøvurderingen af planforslaget og kravene<br />
til indholdet i <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n er dog stort set sammenfaldende, og<br />
derfor kan de <strong>med</strong> fordel afrapporteres samlet.<br />
Med henblik på at opfylde kravet til processen for miljøvurdering af<br />
planforslaget er der foretaget en høring af berørte myndigheder om<br />
afgrænsningen af vurderingen. Desuden er <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n suppleret<br />
<strong>med</strong> oplysninger om den fremtidige overvågning af de væsentligste<br />
miljøpåvirkninger som følge af planens gennemførelse. Endvidere<br />
skal der i forbindelse <strong>med</strong> den endelige vedtagelse af planforslagene,<br />
udarbejdes en sammenfattende <strong>redegørelse</strong>, der redegør for, hvorledes<br />
miljøvurderingen og de gennemførte høringsprocedurer har påvirket
planen og beslutningen om at vedtage planen, samt det endelige overvågningsprogram.<br />
1.3 MILJØBESKYTTELSESLOVEN<br />
Formålet <strong>med</strong> Miljøbeskyttelsesloven (Miljøministeriet, 2006b) er at<br />
værne om natur og miljø, så samfundsudviklingen kan ske på et bæredygtigt<br />
grundlag i respekt for menneskets livsvilkår og for bevarelse<br />
af dyre- og planteliv.<br />
Loven sigter mod at forebygge og begrænse forurening af luft, vand,<br />
jord og undergrund samt vibrations- og støjulemper. Desuden sigtes<br />
mod at optimere anvendelse af råstoffer samt minimere affaldsgenerering<br />
og fremme anvendelse af renere teknologi.<br />
Ifølge Miljøbeskyttelseslovens kap. 5 skal en listevirksomhed indhente<br />
miljøgodkendelse forud for etablering. Regler for ansøgning om<br />
godkendelse og behandling af sager om miljøgodkendelse er beskrevet<br />
i bekendtgørelse om godkendelse af listevirksomheder (Miljøministeriet,<br />
2006c). I miljøgodkendelse fastsættes grænser for virksomhedernes<br />
påvirkning af det ydre miljø i henhold til de gældende grænseværdier.<br />
Ifølge Miljøbeskyttelseslovens § 42 kan kommunen <strong>med</strong>dele erhvervsvirksomheder<br />
påbud om at nedbringe forureningen eller gennemføre<br />
bestemte foranstaltninger til nedbringelse af forureningen,<br />
såfremt disse <strong>med</strong>fører væsentlig forurening.<br />
1. NATURBESKYTTELSESLOVEN<br />
Naturbeskyttelsesloven (Miljøministeriet, 2007b) omfatter beskyttelsen<br />
af visse naturtyper (§ 3 områder), strandbeskyttelseslinier (§ 15),<br />
fortidsminder (§ 18), offentlighedens adgang til naturen samt fredninger.<br />
Der må ikke ske ændringer af tilstanden i områder, som er omfattet af<br />
§ 3. Kommunen kan dog i særlige tilfælde jf. Naturbeskyttelseslovens<br />
§ 65 dispensere til tilstandsændringer.<br />
1.5 INTERNATIONALE NATURBESKYTTELSESOMR DER<br />
Bekendtgørelse om udpegning og administration af internationale naturbeskyttelsesområder<br />
samt beskyttelse af visse arter (Miljøministeriet,<br />
2007c) fastlægger retningslinjer for behandling af sager<br />
efter Miljøministeriets lovgivning, der kan påvirke Natura 2000områder<br />
og de arter, som er generelt beskyttede efter Habitatdirektivets<br />
art. 12 og 13, de såkaldte bilag IV-arter.
Der er i bekendtgørelsens §§ 11 -12 formelt sat rammer for at varetage<br />
hensynet til bilag IV-arters yngle- og rasteområder ved administrationen<br />
af lovgivningen.<br />
I bekendtgørelsen er endvidere indarbejdet Habitatdirektivets definitioner<br />
på gunstig bevaringsstatus.<br />
1. HAVNELOVEN<br />
I <strong>med</strong>før af Havneloven (Trafikministeriet, 1999) skal Trafikministeriet/Kystdirektoratet<br />
give tilladelse til at anlægge en ny havn eller udvide<br />
en bestående havn. Havnetilladelsen omfatter havnen og dens<br />
bolværker, og der kan stilles vilkår om f. eks. sikkerhedsstillelse og<br />
istandsættelse eller fjernelse af havnens værker. Havnetilladelsen vil<br />
først blive givet, efter at <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n er endelig vedtaget.<br />
1. R STO LOVEN<br />
Råstoflovens formål er at sikre, at udnyttelsen af råstoffer på land og<br />
hav sker som led i en bæredygtig udvikling efter en samlet interesseafvejning<br />
og vurdering af de samfundsmæssige behov (Miljøministeriet<br />
2007d).<br />
By- og Landskabsstyrelsen skal søges om tilladelse til indvinding af<br />
sand på havet. Der kan opnås tilladelse, såfremt By- og Landskabsstyrelsen<br />
vurderer, at indvindingen kan foregå forsvarligt og i overensstemmelse<br />
<strong>med</strong> gældende regler på området.<br />
1. MUSEUMSLOVEN<br />
Ved ændringen af Museumsloven i 2001, blev der i væsentlig grad<br />
ændret på finansieringsprincipperne for arkæologiske undersøgelser.<br />
Ifølge skadevolderprincippet er bygherrer (<strong>med</strong> visse undtagelser)<br />
herefter principielt pålagt selv at betale for gennemførelse af nødvendige<br />
arkæologiske undersøgelser. Disse bestemmelser er videreført i<br />
den nugældende Museumslov (Kulturministeriet, 2006a).<br />
Museumsloven fastsætter i § 29a regler for beskyttelse af diger i landzone.<br />
Beskyttelsen er ligeledes beskrevet i Bekendtgørelse nr. 1511 af<br />
14. december 2006 (Kulturministeriet 2006b).<br />
1. REGIONPLAN 2005-201<br />
Fra 1. januar 2007 fik regionplanerne status som landsplandirektiver,<br />
og er bindende som administrationsgrundlag for de nye myndigheder,<br />
indtil nye kommuneplaner og statens vand- og naturplaner vedtages<br />
og overtager regionplanernes rolle. Det betyder, at der som hovedregel
kun kan tilvejebringes kommuneplantillæg indenfor rammerne af regionplan<br />
2005.<br />
Miljøministeren (Miljøcentrene) kan dog efter ændringsloven til planloven,<br />
§ 3, stk. 7, dispensere fra, helt eller delvis ophæve, ændre eller<br />
tilvejebringe tillæg til regionplanretningslinjerne (Miljøministeriet,<br />
2005). Det er en forudsætning:<br />
at ændringen er af underordnet betydning,<br />
at den ikke skal vurderes i forhold til nabokommuners planlægning,<br />
at ændringen ikke foregriber kommunens planlægning for andre<br />
væsentlige interesser i det åbne land,<br />
at ændringen ikke foregriber indholdet i de store sektorplaner, som<br />
udarbejdes frem til 2009, som Vandplan, Natura 2000 planer og<br />
Råstofplanen, og<br />
at ændringen omfatter hele kommunen for det pågældende emne.<br />
Etableringen af det planlagte projekt for Kalundborg Ny Vesthavn vil<br />
kræve at regionplanens retningslinier for området ændres. Forslaget til<br />
Kommuneplantillæg er fremlagt til offentlig høring samtidig <strong>med</strong><br />
denne <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>.<br />
1.10 KOMMUNE- OG LOKALPLANL GNING<br />
På nuværende tidspunkt ligger anlægsområdet i landzone. I Kommuneplan<br />
2000 – 2012 (Kalundborg Kommune, 2001) har området status<br />
af beskyttelsesområde.<br />
Som konsekvens af planerne om havneudvidelsen har Kalundborg<br />
Kommune udarbejdet et forslag til kommuneplantillæg <strong>med</strong> rammer<br />
for lokalplanlægningen, der muliggør overførsel fra landzone til byzone<br />
og ændrer anvendelsesformål samt skaber mulighed for opførelse<br />
af bebyggelse og øvrige anlæg i området.<br />
Samtidig har Kalundborg Kommune udarbejdet forslag til lokalplan<br />
for området.<br />
Forslag til kommuneplantillæg og lokalplan er fremlagt i offentlig<br />
høring samtidig <strong>med</strong> fremlæggelsen af <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n og regionplantillæg.
1.11 <strong>VVM</strong>-TILLADELSE<br />
Efter endt offentlighedsperiode og på grundlag af en gennemgang af<br />
de indkomne bemærkninger samt under forudsætning af, at den ansvarlige<br />
minister ikke finder anledning til at gøre indsigelser, kan byrådet<br />
vedtage kommuneplantillægget, hvis det skønnes at konsekvenserne<br />
for miljøet er acceptable.<br />
Efterfølgende kan kommunen og Kystdirektoratet give de nødvendige<br />
tilladelser til anlæggets igangsættelse. Alle <strong>VVM</strong>-pligtige anlæg skal<br />
have en særlig <strong>VVM</strong>-tilladelse. <strong>VVM</strong>-tilladelsen gives efter § 9 i<br />
<strong>VVM</strong>-bekendtgørelsen, og der kan i tilladelsen stilles vilkår, som har<br />
til formål at mindske anlæggets væsentlige virkninger på miljøet.<br />
<strong>VVM</strong>-tilladelsen <strong>med</strong>deles bygherre og offentliggøres <strong>med</strong> klagefrist<br />
på 4 uger. Når klagefristen er udløbet, og der ikke er modtaget klager,<br />
<strong>med</strong>deles ansøger, at han kan påbegynde sagen/projektet. Hvis der er<br />
modtaget klager, videresendes disse til behandling i Naturklagenævnet.<br />
1.12 RE EREN ER<br />
EU (1985): Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering<br />
af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet. EU.<br />
Kalundborg Kommune (2001): Kommuneplan For Kalundborg Kommune<br />
2000 – 2012. Kalundborg Kommune.<br />
Kulturministeriet (2006a): Bekendtgørelse nr. 1505 af 14. december<br />
2006 af museumsloven. Kulturministeriet.<br />
Kulturministeriet (2006b): Bekendtgørelse nr. 1511 af 14. december<br />
2006 om beskyttelse af sten- og jorddiger. Kulturministeriet.<br />
Miljøministeriet (2004): Lov nr. 316 af 5. maj 2004 om miljøvurdering<br />
af planer og programmer <strong>med</strong> senere ændringer. Miljøministeriet.<br />
Miljøministeriet (2005): Lov nr. 571 af 24. juni 2005 om ændring af<br />
lov om planlægning (udmøntning af kommunalreformen). Miljøministeriet.<br />
Miljøministeriet (2006a): Bekendtgørelse nr. 1335 af 6. december<br />
2006 om vurdering af visse offentlige og private anlægs virkning på<br />
miljøet (<strong>VVM</strong>) i <strong>med</strong>før af lov om planlægning. Miljøministeriet<br />
Miljøministeriet (2006b): Bekendtgørelse nr. 1757 af 22. december<br />
2006 af lov om miljøbeskyttelse. Miljøministeriet.
Miljøministeriet (2006c): Bekendtgørelse nr. 1640 af. 13. december<br />
2006 om godkendelse af listevirksomheder. Miljøministeriet<br />
Miljøministeriet (2007a): Bekendtgørelse nr. 813 af 21. juni 2007 af<br />
lov om planlægning. Miljøministeriet.<br />
Miljøministeriet (2007b): Bekendtgørelse nr. 749 af 21. juni 2007 af<br />
lov om naturbeskyttelse. Miljøministeriet.<br />
Miljøministeriet (2007c): Bekendtgørelse nr. 408 af 1. maj 2007 om<br />
udpegning og administration af internationale naturbeskyttelsesområder<br />
samt beskyttelse af visse arter. Miljøministeriet.<br />
Miljøministeriet (2007d): Bekendtgørelse nr. 784 af 21. juni 2007 af<br />
lov om råstoffer. Miljøministeriet.<br />
Trafikministeriet (1999): Lov nr. 326 af 28. maj 1999 om havne. Trafikministeriet.<br />
Transport- og Energiministeriet (2005): Bekendtgørelse nr. 809 af 22.<br />
august 2005 om miljømæssig vurdering af visse anlæg og foranstaltninger<br />
på søterritoriet (<strong>VVM</strong>). Transport- og Energiministeriet.
Bilag 2<br />
Metode til vurdering af<br />
miljøpåvirkninger
<strong>VVM</strong> for Kalundborg NY Vesthavn<br />
Bilag 2: Metode til vurdering af miljøpåvirkninger<br />
En vurdering af miljøpåvirkninger sigter mod at identificere og evaluere<br />
signifikante effekter, som har en stor sandsynlighed for at ske.<br />
Vurderingen fokuserer på de væsentligste effekter og mindre eller slet<br />
ikke på effekter, som vurderes ikke at være signifikante. En påvirkning<br />
kan være enten positiv eller negativ.<br />
I dette bilag er den generelle metode for vurdering af miljøpåvirkninger<br />
i forbindelse <strong>med</strong> udbygning af etablering af Kalundborg Ny Vesthavn<br />
skitseret. Under vurdering af enkelte faglige emner er der visse<br />
tilpasninger til metoden, hvor det er relevant, og hvor der er behov for<br />
en større grad af detaljer i miljøvurderingerne.<br />
De enkelte faglige emner er behandlet og vurderet individuelt, og hvor<br />
det har relevans, også hvor der kan være sammenhæng mellem fagområder.<br />
En miljøpåvirkning kan være forårsaget både direkte som følge<br />
af et anlæg, men også indirekte som følgevirkning på andre miljøforhold.<br />
I Tabel 1 angives hvorledes der skelnes mellem signifikante og ikke<br />
signifikante påvirkninger i denne rapport.<br />
Signi ikans P irkningsgrad<br />
Signifikant 1. Omfattende påvirkning (positiv/negativ)<br />
2. Moderat påvirkning (positiv/negativ)<br />
3. Mindre påvirkning (positiv/negativ)<br />
Ikke signifikant 4. Ubetydelig påvirkning<br />
5. Ingen påvirkning<br />
Tabel 1: Grad af miljøpåvirkning<br />
1
Tabel 2 angiver en beskrivelse af, hvornår der forventes afværgeforanstaltninger<br />
for at mindske en given miljøpåvirkning.<br />
P irkningsgrad A ærge oranstaltning<br />
Omfattende påvirkning Påvirkning der anses for så alvorlig, at man seriøst<br />
bør overveje at ændre projektet eller gennemføre<br />
afværgeforanstaltninger for at mindske disse påvirkninger.<br />
Moderat påvirkning Påvirkning af en grad, hvor afværgeforanstaltninger<br />
overvejes.<br />
Mindre påvirkning Påvirkning af en grad, hvor det er usandsynligt, at<br />
afværgeforanstaltninger er nødvendige.<br />
Ubetydelig påvirkning og<br />
Ingen påvirkning<br />
Tabel 2: Grad af afværgeforanstaltninger<br />
Påvirkninger der anses for så små, at de ikke er<br />
relevante at tage højde for ved implementering af<br />
projektet.<br />
Der er en række af kriterier, der indgår i vurdering af miljøpåvirkninger.<br />
I Tabel 3 er de væsentligste kriterier listet. Sandsynligheden eller<br />
risikoen for, at der sker en miljøpåvirkning er i tabellen delt op i tre<br />
grupperinger, men som oftest i forhold til påvirkninger af naturmiljøet,<br />
vil denne opdeling være mere nuanceret og detaljeret.<br />
Kriterier aktor<br />
Vigtighed af emnet Vigtig i forhold til internationale interesser<br />
Vigtig i forhold til nationale interesser<br />
Vigtig i forhold til regionale interesser<br />
Vigtig i forhold til lokale interesser<br />
Vigtig i forhold til arealet <strong>med</strong> direkte påvirkning<br />
Ubetydelig eller ikke vigtig<br />
Vedvarende effekt Permanent påvirkning (ikke reversibelt) i projektets<br />
levetid<br />
Midlertidig i > 5 år<br />
Midlertidig i 1-5 år<br />
Midlertidig i < 1 år<br />
Sandsynlighed for at<br />
ske<br />
Direkte / indirekte<br />
påvirkning<br />
Høj (>75 %)<br />
Middel (25-75 %)<br />
Lav (
Grad a<br />
orstyrrelse<br />
Høj<br />
Tabellen nedenfor (Tabel 4- Tabel 6) angiver processen ved vurdering<br />
af påvirkningsgrad af individuelle miljøpåvirkninger under anlæg og<br />
drift af Kalundborg Ny Vesthavn. Følgende er en beskrivelse af tabellen.<br />
Kolonne 1 angiver Grad af forstyrrelse: Her vurderes omfanget af forstyrrelsen<br />
som høj, middel eller lav.<br />
Vigtig ed Sandsynlig ed Varig ed P irkningsgrad<br />
Internationale interesser<br />
Nationale eller regionale<br />
interesser<br />
Lokale interesser<br />
(vigtigt for det område<br />
der direkte berøres eller<br />
for nærområdet)<br />
Ubetydelig / ikke vigtig<br />
Høj (>75%)<br />
Permanent (>5 år) Omfattende<br />
Midlertidig (1-5 år) Omfattende<br />
Kortvarig (0-1 år) Moderat<br />
Middel (25-75%) Permanent (>5 år) Omfattende<br />
Midlertidig (1-5 år) Omfattende<br />
Kortvarig (0-1 år) Moderat<br />
Lav (5 år) Moderat<br />
Midlertidig (1-5 år) Moderat<br />
Kortvarig (0-1 år) Mindre<br />
Høj (>75%)<br />
Permanent (>5 år) Omfattende<br />
Midlertidig (1-5 år) Moderat<br />
Kortvarig (0-1 år) Moderat<br />
Middel (25-75%) Permanent (>5 år) Moderat<br />
Midlertidig (1-5 år) Moderat<br />
Kortvarig (0-1 år) Mindre<br />
Lav (5 år) Moderat<br />
Midlertidig (1-5 år) Mindre<br />
Kortvarig (0-1 år) Mindre<br />
Høj (>75%)<br />
Permanent (>5 år) Moderat<br />
Midlertidig (1-5 år) Moderat<br />
Kortvarig (0-1 år) Mindre<br />
Middel (25-75%) Permanent (>5 år) Moderat<br />
Midlertidig (1-5 år) Mindre<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Lav (5 år) Mindre<br />
Midlertidig (1-5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Høj (>75%)<br />
Permanent (>5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Midlertidig (1-5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Middel (25-75%) Permanent (>5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Midlertidig (1-5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Lav (5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Midlertidig (1-5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Tabel 4: Vurdering af påvirkningsgrad – høj<br />
I kolonne 2, Vigtighed, vurderes om forstyrrelsen er vigtig for Internationale,<br />
nationale/regionale eller helt lokale interesser. I kolonne 3<br />
skal sandsynligheden angives for, at den vurderede forstyrrelse opstår.
Grad a<br />
orstyrrelse<br />
Middel<br />
I kolonne 4 vurderes varigheden af en forstyrrelse. Ved kombination<br />
af disse fire faktorer nås frem til påvirkningsgraden i kolonne 5.<br />
Vigtig ed Sandsynlig ed Varig ed P irkningsgrad<br />
Internationale interesser<br />
Nationale eller regionale<br />
interesser<br />
Lokale interesser<br />
(vigtigt for det område<br />
der direkte berøres eller<br />
for nærområdet)<br />
Ubetydelig / ikke vigtig<br />
Høj (>75%)<br />
Permanent (>5 år) Omfattende<br />
Midlertidig (1-5 år) Moderat<br />
Kortvarig (0-1 år) Moderat<br />
Middel (25-75%) Permanent (>5 år) Moderat<br />
Midlertidig (1-5 år) Moderat<br />
Kortvarig (0-1 år) Mindre<br />
Lav (5 år) Moderat<br />
Midlertidig (1-5 år) Mindre<br />
Kortvarig (0-1 år) Mindre<br />
Høj (>75%) Permanent (>5 år) Moderat<br />
Midlertidig (1-5 år) Moderat<br />
Kortvarig (0-1 år) Mindre<br />
Middel (25-75%) Permanent (>5 år) Moderat<br />
Midlertidig (1-5 år) Mindre<br />
Kortvarig (0-1 år) Mindre<br />
Lav (5 år) Mindre<br />
Midlertidig (1-5 år) Mindre<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Høj (>75%) Permanent (>5 år) Moderat<br />
Midlertidig (1-5 år) Mindre<br />
Kortvarig (0-1 år) Mindre<br />
Middel (25-75%) Permanent (>5 år) Moderat<br />
Midlertidig (1-5 år) Mindre<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Lav (5 år) Mindre<br />
Midlertidig (1-5 år) Mindre<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Høj (>75%) Permanent (>5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Midlertidig (1-5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Middel (25-75%) Permanent (>5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Midlertidig (1-5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Lav (5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Permanent (>5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Midlertidig (1-5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Tabel 5: Vurdering af påvirkningsgrad - middel
Grad a<br />
orstyrrelse<br />
Lav<br />
Vigtig ed Sandsynlig ed Varig ed P irkningsgrad<br />
Internationale interesser<br />
Nationale eller regionale<br />
interesser<br />
Lokale interesser<br />
(vigtigt for det område<br />
der direkte berøres eller<br />
for nærområdet)<br />
Ubetydelig / ikke vigtig<br />
Høj (>75%)<br />
Permanent (>5 år) Moderat<br />
Midlertidig (1-5 år) Mindre<br />
Kortvarig (0-1 år) Mindre<br />
Middel (25-75%) Permanent (>5 år) Moderat<br />
Midlertidig (1-5 år) Mindre<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Lav (5 år) Mindre<br />
Midlertidig (1-5 år) Mindre<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Høj (>75%)<br />
Permanent (>5 år) Moderat<br />
Midlertidig (1-5 år) Mindre<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Middel (25-75%) Permanent (>5 år) Mindre<br />
Midlertidig (1-5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Lav (5 år) Mindre<br />
Midlertidig (1-5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Høj (>75%)<br />
Permanent (>5 år) Mindre<br />
Midlertidig (1-5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Middel (25-75%) Permanent (>5 år) Mindre<br />
Midlertidig (1-5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Lav (5 år) Mindre<br />
Midlertidig (1-5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Høj (>75%)<br />
Permanent (>5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Midlertidig (1-5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Middel (25-75%) Permanent (>5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Midlertidig (1-5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Lav (5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Midlertidig (1-5 år) Ubetydelig/ingen<br />
Kortvarig (0-1 år) Ubetydelig/ingen<br />
Tabel 6: Vurdering af påvirkningsgrad - lav
ilag 3<br />
Botaniske undersøgelser
Kalundborg Havn<br />
<strong>VVM</strong> - Kalundborg Ny Vesthavn<br />
Botaniske undersøgelser<br />
Lokalitetsbeskrivelser/ Bilagsrapport 3<br />
August, 2007
NIRAS A/S<br />
Åboulevarden 80<br />
Postboks 615<br />
DK-8100 Århus C<br />
Telefon 8732 3232<br />
Telefax 8732 3200<br />
E-mail niras@niras.dk<br />
Web www.niras.dk<br />
CVR-nr. 37295728<br />
Tilsluttet F.R.I<br />
Udgave nr.:<br />
V_A<br />
Dato:<br />
22. november 2007<br />
Forfatter:<br />
Henrik Borgtoft Pedersen mfl.<br />
Kvalitetskontrol:<br />
Godkendt af:<br />
Helle Hegelund Knudsen<br />
Sag nr. og filnavn:<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag 3.<br />
Botanisk Registrering Lokalitetsskemaer rev.doc<br />
2
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Undersøgt<br />
Dato: 25-06-2007<br />
Af: jak;hbp;bb<br />
Lokalitet: Strandoverdrev, sydsiden af<br />
Kalundborg Fjord, Asnæs halvøen.<br />
3<br />
Lok. nr:<br />
Strandoverdrev 1<br />
(Kalundborg kommune<br />
lokalitet nr. 33)<br />
Koordinater: 32 U 6228763 6170281 Type:<br />
Strandoverdrev<br />
Beskyttelse og udpegninger: §3 Strandoverdrev<br />
Beskrivelse: §3 Strandoverdrev som rummer en §3 sø (særskilt lokalitet, Sø 1, se denne)<br />
Strandoverdrevet strækker sig ca. 1.500 m langs kysten. Det samlede areal er ca. 5,6 ha, men i<br />
forbindelse <strong>med</strong> denne <strong>VVM</strong> er kun en mindre del af lokaliteten undersøgt. Det undersøgte<br />
område dækker 1,25 ha i den østligste del af lokaliteten, heraf er 1,0 ha inden for<br />
projektområdet. Området blev underinddelt i 5 zoner: A: Stranden; B: Tørre overdrev oven for<br />
lav strandvold (billede tv., mod vest); C: Fugtigt område omkring den kunstigt anlagte sø; D:<br />
En ø i søen, samt E: den nordøstligste del af området, som er helt domineret af slåen (billede th.<br />
mod øst).<br />
Flora:<br />
Dansk navn Latinsk navn Område* Hyppighed<br />
Agerpadderok Equisetum arvense D 2<br />
Agersnerle Convolvulus arvensis A,B,C 3,2,2<br />
Agersvinemælk Sonchus arvensis A 2<br />
Agertidsel Cirsium arvense A,C 2,2<br />
Alm. gærde-valmue Papaver dubidum B 1<br />
Alm. hundegræs Dactylis glomerata B,C,D 2,2,2<br />
Alm. hvene Agrostis capillaris B 2<br />
Alm. hvidtjørn Crataegus laevigata D 2<br />
Alm. hyld Sambucus nigra D 2<br />
Alm. knopurt Centaurea jacea B 2
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Alm. kvik Elytrigia repens A,B,C 2,2,2<br />
Alm. mjødurt Filipendula ulmaria C,D 2,2<br />
Alm. rødknæ Rumex acetosella B 2<br />
Alm. røllike Achillea millefolium A,B 2,2<br />
Alm. svinemælk Sonchus oleraceus A,B 2,2<br />
Alm. torskemund Linaria vulgaris C 2<br />
Bakkenellike Dianthus deltoides B 2<br />
Bittersød natskygge Solanum dulcamara D 1<br />
Blågrøn kogleaks Schoenoplectus<br />
tabernaemontani<br />
Bredbladet<br />
dunhammer<br />
C,D 1,1<br />
Typha latifolia D 2<br />
Bugtet kløver Trifolium <strong>med</strong>ium C 2<br />
Burresnerre Galium aparine A,B,C,D 2,2,2,2<br />
Draphavre Arrhenatherum elatius B,C 2,2<br />
Dusk fredløs Lysimachia thyrsiflora C;D 2,2<br />
Engelskgræs Armeria maritima B 2<br />
Engforglemmigej Myosotis scorpioides D 1<br />
Filtet burre Arctium tomentosum C 2<br />
Følfod Tussilago farfara A,C 2,2<br />
Glat burre Arctium lappa C 2<br />
Glat hunderose Rosa canina D 2<br />
Gråbynke Artemisia vulgaris A,C 2,2<br />
Gul frøstjerne Thalictrum flavum C,D 2,2<br />
Gul iris Iris pseudacorus C,D 1,1<br />
Gul snerre Galium verum B,C 2,2<br />
Gåsepotentil Potentilla anserina A,C 3,2<br />
Harrild Juncus gerardi A 1<br />
Horsetidsel Cirsium vulgare C 2<br />
Hvid snerre Galium mollugo C 2<br />
Håret star Carex hirta C 1<br />
Kattehale Lythrum salicaria C,D 1,1<br />
Korbær Rubus caesius D 2<br />
Kruset skræppe Rumex crispus A,B,C 2,2,2<br />
Krybende potentil Potentilla reptans B 2<br />
Lancetbladet<br />
vejbred<br />
Lugtløs kamille Tripleurospermum<br />
perforatum<br />
Plantago lanceolata B 2<br />
A 1<br />
Løgkarse Alliaria petiolata C 2<br />
4
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Marehalm Leymus arenarius A,B 3,2<br />
Musse vikke Vicia cracca C 2<br />
Mynte sp. Mentha sp. C 1<br />
Næbstar Carex rostrata D 1<br />
Rose sp. Rosa sp. B 2<br />
Rød kløver Trifolium pratense B 2<br />
Rød svingel Festuca rubra B,C 3,3<br />
Rørgræs Phalaris arundinacea C 2<br />
Skovgaltetand Stachys sylvatica C 2<br />
Skovløg Allium scorodoprasum B,C 2,2<br />
Slåen Prunus spinosa C,E 3,3<br />
Spydmælde Atriplex prostrata B 3<br />
Stor konval Polygonatum<br />
multiflorum<br />
C 1<br />
Stor nælde Urtica dioica B,C 3,3<br />
Strandarve Honckenya peploides A,B 3,3<br />
Strandkogleaks Schoenoplectus<br />
maritimus<br />
C 3<br />
Strandkål Crambe maritima A 2<br />
Strandmandstro Eryngium maritimum A 1<br />
Strandmælde Atriplex littoralis A,B,C 3,3,3<br />
Strandsennep Cakile sp. A 1<br />
Sølv potentil Potentilla argentea B,C 3,3<br />
Tagrør Phragmites australis C 3<br />
Tudse siv Juncus bufonius B 1<br />
Vellugtende gulaks Anthoxanthum<br />
odorátum<br />
B 2<br />
Vild kørvel Anthriscus sylvestris C 2<br />
Vildløg Allium oleraceum B 1<br />
Vårbrandbæger Senécio vernalis B 1<br />
Ægte kaprifolie Lonicera caprifolium E 2<br />
*A: stranden; B: strandvold/tørre overdrev; C: Fugtige område omkring søen; D. Øen i sø en; E:<br />
slåenkrat.<br />
5
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Undersøgt<br />
Dato: 25-06-2007<br />
Af: jak;hbp;hsl;bb<br />
Lokalitet: Strandoverdrev, Sydsiden af<br />
Kalundborg Fjord, Asnæs halvøen.<br />
6<br />
Lok. nr:<br />
Strandoverdrev 2<br />
(Kalundborg kommune<br />
lokalitet nr. 308)<br />
Koordinater: 32 U 6229891 6170087 Type:<br />
Strandoverdrev<br />
Beskyttelse og udpegninger: §3 Strandoverdrev.<br />
Beskrivelse: §3 Strandoverdrev på ca.1,1 ha. Området blev i forbindelse <strong>med</strong> denne <strong>VVM</strong><br />
undersøgelse opdelt i fire delområder: A: strandområdet uden for strandvolden, B: det egentlige<br />
overdrev (billedet tv.); C: området ind mod kystskrænten, som er helt tilgroet <strong>med</strong> slåen, D:<br />
området der er slået og formodentlig anvendes til parkeringsplads mm (billede th).<br />
Flora:<br />
Dansk navn Latinsk navn Område Hyppighed<br />
Agersnerle Convolvulus arvensis A, B 2,2<br />
Agersvinemælk Sonchus arvensis A 1<br />
Agertidsel Cirsium arvense A,B,D 2,2,2<br />
Alm. kvik Elytrigia repens A,B 2,2<br />
Alm. syre Syrenga vulgaris D 2<br />
Alm. gærdevalmue Papaver dubidum B 1<br />
Alm. hundegræs Dactylis glomerata B,D 3,3<br />
Alm. rajgræs Lolium perenne D 2<br />
Alm. røllike Achillea milifolium A,B,D 1,2,2<br />
Alm. strandmalurt Seriphidium maritimum B 2<br />
Alm. strandarve Honckenya peploides A 3<br />
Angelik Angelica sylvestris D 1<br />
Bittersød natskygge Solanum dulcamara B 2
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Burresnerre Galium aparine B,D 2,2<br />
Bølget bunke Deschampsia flexuosa B 2<br />
Draphavre Arrhenatherum elatius B 2<br />
Dusksyre Rumex thyrsiflorus D 1<br />
Engelskgræs Armeria maritima B 3<br />
Filtet burre Arctium tomentosum A,B 2,2<br />
Glat burre Arctium lappa B 2<br />
Glat vejbred Plantago major D 2<br />
Gråbynke Artemisia vulgaris A,B,D 2,2,2<br />
Gul kløver Trifolium campestre D 2<br />
Gul snerre Galium verum B 2<br />
Gærdevikke Vicia sepium D 1<br />
Gåsepotentil Potentilla anserina A 3<br />
Humle Humulus lupulus B 2<br />
Hvas randfrø Torilis japonica B 2<br />
Hvidkløver Trifolium pepens D 2<br />
Knoldet brunrod Scrophularia nodosa B 1<br />
Korbær Rubus caesius D 2<br />
Kruset skræppe Rumex crispus A,B,D 2,2,2<br />
Krybende potentil Potentilla reptans B 2<br />
Kæmpe bjørneklo Heracléum pubescens A 1<br />
Lancetbladet<br />
vejbred<br />
Plantago lanceolata D 2<br />
Lægeoksetunge Anchusa officinalis B 1<br />
Marehalm Leymus arenarius A 2<br />
Muse vikke Vicia cracca D 1<br />
Mælkebøtte Taraxacum sp. D 2<br />
Prikbladet perikon Hypericum perforatum D 1<br />
Rejnfan Tanacetum vulgare B,D 2,2<br />
Rynket rose Rosa rugosa B 2<br />
Rødkløver Trifolium pratense D 2<br />
Rørgræs Phalaris arundinacea A 1<br />
Skovgaltetand Stachys sylvatica A,B 2,2<br />
Skovløg Allium scorodoprasum B 1<br />
Slåen Prunus spinosa B,C 3,3<br />
Smalbladet vikke Vicia sativa D 1<br />
Spydmælde Atriplex prostrata A 2<br />
Stor nælde Urtica dioica A,B 3,3<br />
Strandbede Beta maritima A 1<br />
7
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Strandkål Crambe maritima A,B 1,1<br />
Strandsennep Cakile sp. A,B 2,2<br />
Tagrør Phragmites australis A,B,D 2,2,2<br />
Tusindfryd Bellis perennis D 2<br />
Vellugtende gulaks Anthoxanthum odorátum B 2<br />
Vild kørvel Anthriscus sylvestris D 2<br />
Vildløg Allium oleraceum B 1<br />
A: strandområdet uden for strandvolden, B: det egentlige overdrev; C: området ind mod<br />
kystskrænten, som er helt tilgroet <strong>med</strong> slåen, D: område der er slået.<br />
8
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Undersøgt<br />
Dato: 26-06-2007<br />
Lokalitet: Strand/strandoverdrev mellem de to<br />
udpegede §3 Strandoverdrev (dvs. mellem<br />
strandoverdrev 1 og strandoverdrev 2)<br />
9<br />
Lok. nr: Strand 1.<br />
Af: jak;hbp;bb Koordinater: Type: Strand,<br />
strandoverdrev<br />
Beskyttelse og udpegninger: Strandbeskyttelseslinie<br />
Beskrivelse: Området er den 750 meter lange smalle strand (strandoverdrev) der afgrænses af<br />
kysten på nordsiden, kystskrænten på sydsiden, strandoverdrev 1 på vestsiden og<br />
strandoverdrev 2 på østsiden. Stenet sandstrand, præget af mange store sten. Visse steder vokser<br />
træerne på kystskrænten helt ned til selve stranden. Ret artsfattigt område.<br />
Flora:<br />
Dansk navn Latinsk navn Område Hyppighed<br />
Agersvinemælk Sonchus arvensis 2<br />
Alm. høgeurt Hieracium sekt. vulgata 2<br />
Alm. svinemælk Sonchus oleraceus 2<br />
Draphavre Arrhenatherum elatius 2<br />
Rød svingel Festuca rubra 2<br />
Strandbede Beta vulgaris ssp. maritima 1<br />
Strandmælde Atriplex littoralis 2<br />
Tagrør Phragmites australis 2
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Undersøgt<br />
Dato: 25-06-2007<br />
Af: jak;hbp;hsl;bb<br />
Beskyttelse og udpegninger: §3 Sø<br />
Lokalitet: Kunstig sø i Strandoverdrev, Sydsiden<br />
af Kalundborg Fjord, Asnæs halvøen. Sø 1 på<br />
lokalitetskort.<br />
Koordinater: 32 U 6228763 6170281 Type: Sø<br />
10<br />
Lok. nr: Sø nr. 1<br />
(Kalundborg kommune<br />
lokalitet nr. 33)<br />
Beskrivelse: §3 sø. Kunstig anlagt for ca. 30 år siden. Søen er oval, har en oval ø i midten.<br />
Anlagt pgr. jagtinteresser. Søoverfladen har et areal på ca. 2.500 m 2 , øen er ca. 1.500 m 2 . Max<br />
vandybde pt. 70 cm. Meget dårlige iltforhold; dunhammer i søen (bredbladet) stort set alle<br />
døde, nogle få begyndt at sætte nye skud. Området er for nylig blevet oversvømmet af havvand.<br />
Meget få vandplanter. To arter af kogleaks langs bredden. Se også floralisten fra<br />
Strandoverdrev 1, som inkluderer de sø-nære arter samt arterne på øen i midten. Vestsjællands<br />
Amt har tidligere registreret Alm. vandranunkel og Stiv star, men de blev ikke genfundet.<br />
Flora:<br />
Dansk navn Latinsk navn Område Hyppighed<br />
Blågrøn kogleaks Schoenoplectus Langs bredden på 1<br />
tabernaemontani øen<br />
Bredbladet<br />
dunhammer<br />
Strand-kogleaks Schoenoplectus<br />
maritimus<br />
Tornløs hornblad Ceratophyllum<br />
submersum<br />
Typha latifolia Mange steder i<br />
søen<br />
Langs bredderne<br />
rundt om hele søen<br />
I søen 2<br />
3 (men de fleste<br />
døde)<br />
3
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Undersøgt<br />
Dato: 26-06-2007<br />
Af: jak;hbp;bb<br />
Lokalitet: Lille vandhul Lok. nr: Sø nr. 2<br />
(Kalundborg kommune<br />
lokalitet nr.34 )<br />
Koordinater: 32 U 0628750; 6170036 Type: Sø<br />
Beskyttelse og udpegninger: §3 vandhul<br />
Beskrivelse: §3 vandhul. Omgivet af tæt krat af slåen og hvidtjørn. Vandfladen lysåben,<br />
dækket af liden andemad. Vandflade >150m 2 . Vandhullet ligger i dyrket mark, 90 m syd for<br />
projektområdet (fase 1) og bliver ikke direkte berørt af projektet.<br />
Flora:<br />
Dansk navn Latinsk navn Område Hyppighed<br />
Alm. hvidtjørn Crataegus laevigata 3<br />
Bittersød natskygge Solanum dulcamara 1<br />
Båndpil Salix viminalis 2<br />
Hyld Sambucus nigra 2<br />
Liden andemad Lemna minor 3<br />
Slåen Prunus spinosa 3<br />
Tornløs hornblad Ceratophyllum<br />
submersum<br />
Kun arter i selve vandhullet og rundt langs bredden af vandhullet er <strong>med</strong>taget.<br />
3<br />
11
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Undersøgt<br />
Dato: 26-06-2007<br />
Af: jak;hbp;bb<br />
Lokalitet: Vandhul Lok. nr: Sø nr. 4<br />
(Kalundborg kommune<br />
lokalitet nr.36 )<br />
Koordinater: 32 U 0629001; 6169888 Type: Sø<br />
Beskyttelse og udpegninger: §3 vandhul<br />
Beskrivelse: §3 vandhul. Omgivet af krat af slåen og gråpil på tre sider (N-Ø-S), åben træløs<br />
vegetation mod V. Vandfladen lysåben. Vandhullet ligger i vildtremise, omgivet af dyrket<br />
mark. Areal ca. 300m 2 . Vestsjællands amt har tidligere (i 1990) registreret grenet<br />
pindsvineknop, vandpileurt, vejbred-skeblad, stiv star, kors-andemad. Ingen af disse arter blev<br />
opserveret ved denne besigtigelse. Vandhullet ligger 190 m syd for projektområdet (fase 1) og<br />
bliver ikke direkte berørt.<br />
Flora:<br />
Dansk navn Latinsk navn Område Hyppighed<br />
Alm. hyld Sambucus nigra 2<br />
Alm. kvalkved Virburnum opulus 2<br />
Bittersød natskygge Solanum<br />
dulcamara<br />
Bredbladet<br />
dunhammer<br />
Typha latifolia 2<br />
Gråpil Salix cinerea 2<br />
Hindbær Rubus isaeus 2<br />
Hunderose Rosa canina 2<br />
Liden andemad Lemna minor 2<br />
Slåen Prunus spinosa 2<br />
Snebær Symphoricarpos<br />
albus<br />
Sværtevæld Lycopus europaeus 1<br />
1<br />
2<br />
12
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Sø-kogleaks Schoenoplectus<br />
lacustris<br />
Tornløs hornblad Ceratophyllum<br />
submersum<br />
Kun arter i selve vandhullet og rundt langs bredden af vandhullet er <strong>med</strong>taget.<br />
1<br />
3<br />
13
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Undersøgt<br />
Dato: 26-06-2007<br />
Af: jak;hbp;bb<br />
Lokalitet: Vandhul Lok. nr: Sø nr. 5<br />
(Kalundborg kommune<br />
lokalitet nr.37 )<br />
Koordinater: 32 U 0629363; 6169855 Type: Sø<br />
Beskyttelse og udpegninger: §3 vandhul<br />
Beskrivelse: Lille vandhul, helt skygget af Gråpil. Overflade ca. 100 m 2 . Ingen akvatisk<br />
vegetation. Omgivet af 2-3 m bræmme af stor nælde. Vestsjællands amt har tidligere registreret<br />
bredbladet dunhammer (i 1990). Vandhullet ligger i dyrket mark, 130 m syd for<br />
projektområdet (fase II) og bliver ikke direkte berørt.<br />
Flora:<br />
Dansk navn Latinsk navn Område Hyppighed<br />
Alm. hyld Sambucus nigra 2<br />
Gråpil Salix cinerea 4<br />
Kun arter i selve vandhullet og rundt langs bredden af vandhullet er <strong>med</strong>taget.<br />
14
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Undersøgt<br />
Dato: 26-06-2007<br />
Af: jak;hbp;bb<br />
Lokalitet: Vandhul Lok. nr: Sø nr. 6<br />
(Kalundborg kommune<br />
lokalitet nr.38 )<br />
Koordinater: 32 U 0629601; 6169902 Type: Sø<br />
Beskyttelse og udpegninger: §3 vandhul.<br />
Beskrivelse: §3 vandhul. Vandhullet omgivet af tæt vegetation af hvidtjørn, hyld, båndpil og<br />
slåen. Vandflade på ca. 100-150 m 2 , 70-80 % skygget. Vandhullet ligger i vildtremise i dyrket<br />
mark. Vestsjællands Amt har tidligere registreret bredbladet dunhammer (i 1990) (Kalundborg<br />
kommune 2007). Vandhullet ligger ca. 60 m syd for projektområdet (fase II) og bliver ikke<br />
direkte berørt.<br />
Flora:<br />
Dansk navn Latinsk navn Område Hyppighed<br />
Alm. hyld Sambucus nigra 3<br />
Alm. hundegræs Dactylis glomerata 2<br />
Alm. hvidtjørn Crataegus laevigata 3<br />
Båndpil Salix viminalis 3<br />
Grenet<br />
pindsvineknop<br />
Sparganium erectum 1<br />
Liden andemad Lemna minor 1<br />
Slåen Prunus spinosa 2<br />
Tiggerranunkel Ranunculus sceleratus 1<br />
Vejbredskeblad Alisma plantagoaquatica<br />
Kun arter i selve vandhullet og rundt langs bredden af vandhullet er <strong>med</strong>taget.<br />
1<br />
15
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Undersøgt<br />
Dato: 26-06-2007<br />
Lokalitet: Stendige Lok. nr: Stendige 1<br />
Af: jak;hbp;bb Koordinater: 32 U 0629876; 6169948 Type: Stendige <strong>med</strong><br />
vegetation<br />
Beskyttelse og udpegninger: Beskyttet stendige<br />
Beskrivelse: Stendige <strong>med</strong> tæt busk-bevoksning, især slåen (ca. 4 m bred) langs<br />
strandoverdrev og markvej. Buskvegetationen i nedenstående planteliste findes primært på<br />
selve diget, mens urtevegetationen findes langs siderne (de første 100 m har ikke<br />
busk/trævegetation). Den del af diget der ligger nord for Asnæs skovvej er 450 m langt, heraf<br />
300 m inden for projektområdet. De første ca. 100 m løber øst-vest, parallelt <strong>med</strong> kysten, de<br />
resterende 350 m løber mod syd-sydvest langs markvej, væk fra kysten. Den del, der ligger i<br />
projektområdet forsvinder ved projektets gennemførelse (fase II).<br />
Flora:<br />
Dansk navn Latinsk navn Område Hyppighed<br />
Agersnerle Convolvulus arvensis 2<br />
Agertidsel Cirsium arvense 2<br />
Alm. hjertespand Leonurus cardiaca 1<br />
Alm. hundegræs Dactylis glomerata 2<br />
Alm. hyld Sambucus nigra 2<br />
Alm. kvik Elytrigia repens 2<br />
Benved Euonymus europaeus 1<br />
Blød hejre Bromus hordeaceus 1<br />
Brombær Rubus fruticosus 2<br />
Burresnerre Galium aparine 2<br />
Bævreasp Populus tremula 2<br />
Draphavre Arrhenatherum elatius 2<br />
Filtet burre Arctium tomentosum 2<br />
16
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Gråbynke Artemisia vulgaris 2<br />
Hindbær Rubus idaeus 1<br />
Horsetidsel Cirsium vulgare 2<br />
Hunderose Rosa canina 2<br />
Hvid snerre Galium mollugo 2<br />
Hyrdetaske Capsella bursa-pastoris 2<br />
Kruset skræppe Rumex crispus 1<br />
Lægehundetunge Cynoglossum officinal 1<br />
Prikbladet perikon Hypericum perforatum 1<br />
Rejnfan Tanacetum vulgare 2<br />
Skovgaltetand Stachys sylvatica 2<br />
Skovløg Allium scorodoprasum 1<br />
Slåen Prunus spinosa 3<br />
Småbladet elm Ulmus minor 2<br />
Stor knopurt Centaurea scabiosa 2<br />
Stor nælde Urtica dioica 3<br />
Sæbeurt Saponari officinalis 2<br />
Vild kørvel Anthriscus sylvestris 2<br />
17
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Undersøgt<br />
Dato: 26-06-2007<br />
Af: jak;hbp;bb<br />
Lokalitet: Skovdækket kystskrænt Lok. nr: Kystskrænt<br />
nr. 1<br />
Koordinater: Østligste punkt:<br />
32 U 0629857; 6170023<br />
Vestligste punkt (af undersøgte strækning):<br />
32 U 0628699; 6170225<br />
Type: Skovdækket<br />
kystskrænt<br />
Beskyttelse og udpegninger: Strandbeskyttelseslinie.<br />
Beskrivelse: Smal strimmel skov og krat på kystskrænt. Almindelig hvidtjørn ret<br />
dominerende på lange strækninger. Mange, meget gamle, ege og bøge (flere hundrede år). En<br />
del væltede, gamle træer. Naturskovspræget. Kystskrænten <strong>med</strong> skoven er 1250 meter lang,<br />
heraf 1150 m i projektområdet. Bredden af skovbæltet varierer fra ca. 5-50 m. I skoven findes<br />
brudstykker af stendiger der ikke er registrerede som beskyttede på det tidligere Vestsjællands<br />
Amts hjemmeside og heller ikke indtegnede på Geodætisk Instituts 4-cm kort.<br />
Flora:<br />
Dansk navn Latinsk navn Område Hyppighed<br />
Agertidsel Cirsium arvense 2<br />
Alm. bingelurt Mercurialis perennis 3<br />
Alm. fuglegræs Stellaria <strong>med</strong>ia 3<br />
Alm. hundegræs Dactylis glomerata 2<br />
Alm. hvidtjørn Crataegus laevigata 3<br />
Alm. hyld Sambucus nigra 2<br />
Alm. lungeurt Pulmonaria obscura 1<br />
Alm. mangeløv Dryopteris felix-mas 1<br />
Alm. vedben Hedera helix 2<br />
Ask Fraxinus excelsior 1<br />
Balsampoppel Populus trichocarpa 2<br />
Bittersød natskygge Solanum dulcamara 2<br />
Brombær Rubus fruticosus 2<br />
18
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Burresnerre Galium aparine 2<br />
Bøg Fagus sylvatica 2<br />
Draphavre Arrhenatherum elatius 2<br />
Dunet steffensurt Ciracea lutetiana 1<br />
Enblomstret<br />
flitteraks<br />
Melica uniflora 1<br />
Feber-nellikerod Geum urbanum 2<br />
Glat burre Articum lappa 2<br />
Glat hunderose Rosa canina 2<br />
Gråbynke Artemisia vulgaris 2<br />
Haremad Lapsana communis 2<br />
Horsetidsel Cirsium vulgare 2<br />
Hulkravet kodriver Primula veris 1<br />
Humle Humulus lupulus 1<br />
Hvid snerre Galium mollugo 2<br />
Korsknap Glechoma hederacea 2<br />
Kransbørste Satureja vulgaris 1<br />
Kæmpe bjørneklo Heracléum pubescens 1<br />
Lægehundetunge Cynoglossum officinal 1<br />
Løgkarse Alliaria petiolata 3<br />
Martsviol Viola odorata 1<br />
Mælkebøtte Taraxacum sp. 2<br />
Nældeklokke Campanula trachelium 2<br />
Skovelm Ulmus glabra 2<br />
Skovgaltetand Stachys sylvatica 2<br />
Skovskræppe Rumex sanguineus 2<br />
Skovæble Malus sylvestris 1<br />
Skvalderkål Aegopodium podagraria 2<br />
Slåen Prunus spinosa 3<br />
Småbladet elm Ulmus minor 2<br />
Snebær Symphoricarpos albus 1<br />
Stikkelsbær Ribes uva-crispa 1<br />
Stilkeg Qercus robur 2<br />
Stinkende<br />
storkenæb<br />
Geranium robertianum 2<br />
Stor fladstjerne Stellaria holostea 2<br />
Stor nælde Urtica dioica 3<br />
Storkonval Polygonatum multiflorum 1<br />
Syren Syrenga vulgaris 1<br />
19
Lokalitetsbeskrivelse Kalundborg Vesthavn <strong>VVM</strong><br />
Sølvpoppel Populus alba 2<br />
Vildløg Allium oleraceum 1<br />
Vortebirk Betula pendula 1<br />
Vrietorn Rhamnus cathartica 1<br />
Ægte kaprifolie Lonicera caprifolium 2<br />
Hyppighed:<br />
1: Få individer<br />
2: Almindelig<br />
3: Meget almindelig / dominerende i dele af eller på hele lokaliteten<br />
20
ilag 4<br />
Tilstandsvurdering i sø nr. 1
Kalundborg Havn<br />
<strong>VVM</strong> - Kalundborg Ny Vesthavn<br />
Tilstandsvurdering af sø nr. 1<br />
Lokalitetsbeskrivelser/ Bilagsrapport 4<br />
(November 2007)
NIRAS A/S<br />
Åboulevarden 80<br />
Postboks 615<br />
DK-8100 Århus C<br />
Telefon 8732 3232<br />
Telefax 8732 3200<br />
E-mail niras@niras.dk<br />
Web www.niras.dk<br />
CVR-nr. 37295728<br />
Tilsluttet F.R.I<br />
Udgave nr.:<br />
V_A<br />
Dato:<br />
1. august 2007<br />
Forfatter:<br />
Henrik Søgaard Larsen.<br />
Kvalitetskontrol:<br />
Godkendt af:<br />
Helle Hegelund Knudsen<br />
Sag nr. og filnavn:<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag 4.<br />
Tilstandsvurdering af Sø 1.doc<br />
2
Tilstandsvurdering af sø nr. 1<br />
1.2 METODE<br />
Undersøgelsen er foretaget i sø nr. 1. Feltundersøgelsen blev udført den 25. juni 2007. Til<br />
temperatur-, ilt-. pH,- salinitets- og ledningsevnemålinger blev der anvendt en OXI320, WTW<br />
pH/con340 og WTW315i. Pga. den lave dybde i søen blev der kun målt i midten af vandsøjlen, ca.<br />
0,25 m under vandspejlet. Sigtdybden blev målt <strong>med</strong> sigtskive. Der blev desuden udtaget 2 x liter<br />
vandprøve til brug ved de kemiske vandanalyser. Vandprøverne er ligeledes udtaget ca. 0,25 m<br />
under vandspejlet. Vandprøverne blev analyseret for Total-N, Nitrit-nitrat-N, Total P, Susp. stof.,<br />
Klorofyl a, Alkalinitet, Chlorid og Farvetal. De vandkemiske analyser blev udført på laboratoriet<br />
Analycen A/S, Vesterballevej 4, 7000 Fredericia.<br />
1.3 UNDERSØGELSENS BEGRÆNSNINGER<br />
Feltundersøgelsen blev foretaget på én dag. De fysisk-kemiske og biologiske parametre ændrer sig<br />
over året og en serie af prøvetagninger over året ville derfor have været mest optimalt. I denne<br />
undersøgelse er det vurderet, at et enkelt søtilsyn burde være tilstrækkeligt til, at få et indtryk af<br />
søens tilstand.<br />
1.4 EKSISTERENDE FORHOLD<br />
1.4.1 Beskrivelse af sø nr. 1<br />
Søen er beliggende ca. 1600 m vest for Asnæsværket og ca. 40 m fra kystlinjen i et strandoverdrev.<br />
Søen er oval, har en oval ø midten. Arealet af søen er ca. 2500 m 2 og arealet af øen i midten af søen<br />
er ca. 1500 m2. Søen er påvirket af saltvand. Ved høj vandstand i fjorden oversvømmes søen <strong>med</strong><br />
saltvand. Der er en gravet kanal fra kysten og ind til søen. Kanalen er afblændet. Søen er beskyttet<br />
efter §3 i Naturbeskyttelsesloven.<br />
1.4.2 Vegetation<br />
Størstedelen af både øen og søen er omkranset af en veludviklet rørsump, som er domineret af<br />
Bredbladet dunhammer. På tilsynsdagen var hovedparten af de observerede Bredbladet dunhammer<br />
døde. Meget få var begyndt at sætte skud. Langs bredden af øen og selve søen blev der registreret<br />
Blågrøn kogleaks og Strand-kogleaks. Undervandsvegetationen domineres af Tornløs hornblad.<br />
3
1.4.3 Fysisk/vandkemiske målinger<br />
Fysiske data<br />
Sigtdybde (m) til bunden<br />
Areal (m 2 ) Ca. 2500 m 2<br />
Max.dybde (m) 0,7<br />
Middeldybde (m) ca. 0,5<br />
Springlag nej<br />
Temperatur (°C) 19,6<br />
Ilt (mg/l) 0,6<br />
Ilt (%) 7,1<br />
pH 7,5<br />
Ledningsevne (mS m-1 ) 1290<br />
Salinitet (‰)<br />
8,4<br />
Som det fremgår af ovenstående tabel kan søen beskrives som en lavvandet, ikke lagdelt,<br />
brunvandet og højalkalin brakvandssø. Fosforniveauet i søen er meget højt.<br />
Totalfosforkoncentrationen er målt til 0,77 mg/l. Totalfosforkoncentrationen er som regel højest i<br />
sommermånederne. Fosforen tilføres fra både interne og eksterne kilder. Der er umiddelbart en<br />
sammenhæng mellem vandets fosforkoncentration og saliniteten, og der<strong>med</strong> en stor intern Pbelastning.<br />
Dette skyldes, at fosfor frigives fra sedimentet når der kommer havvand ind i søen fra<br />
Kalundborg Fjord. Havvand er meget rigere på svovlforbindelser end ferskvand og der dannes<br />
tungtopløseligt FeS, hvilket resulterer i at sedimentets jernbundne fosfor frigives (Jensen & Holmer,<br />
1994). Kvælstofniveauet i søen er ligesom fosfor ligeledes meget højt, <strong>med</strong> en koncentration af<br />
totalkvælstof på 2,8 mg/l.<br />
Søen må beskrives som meget næringsrig. På trods af det høje næringsstofniveau er<br />
klorofylindholdet moderat på 20,4 µg/l. Dette skyldes muligvis, at dyreplanktonet kontrollerer<br />
algevæksten.<br />
1.5 REFERENCER:<br />
Kemiske data<br />
Total N (mg/l) 2,8<br />
Nitrit-nitrat-N (mg/l) 0,006<br />
Total P (mg/l) 0,77<br />
Susp. stof. (mg/l) 4,8<br />
Klorofyl a (µg/l) 20,4<br />
Alkalinitet (mmol/l) 8,2<br />
Chlorid (mg/l) 4400<br />
Farvetal (PT-mg/l) 170<br />
Jensen, H.S. og Holmer, M. 1994. Saltvand, N og P i Hjarbæk Fjord.Vand & Jord, 6: 243-246.<br />
4
ilag 5<br />
aggrundsrapport <strong>med</strong> bidrag<br />
til <strong>VVM</strong> redegø relse vedr.<br />
padder, krybdyr, flagermus og<br />
vandhulsinsekter
Kalundborg Vesthavn:<br />
Baggrundsrapport <strong>med</strong> bidrag til <strong>VVM</strong>-<br />
<strong>redegørelse</strong> vedrørende padder, krybdyr,<br />
flagermus og vandhulsinsekter<br />
Rekvirent: NIRAS<br />
Tekst og feltarbejde: Lars Briggs, Martin Hesselsøe, Lars Iversen og Peer Ravn<br />
Dato: 2. udgave, 19. september 2007
INDHOLD:<br />
1. FELTNOTER OG VURDERINGER...........................................................................3<br />
1.1 Padder og Krybdyr..........................................................................................3<br />
1.2 Flagermus (forfattet af Morten Elmeros) .........................................................6<br />
1.3 vandhulsinsekter.............................................................................................9<br />
BILAG 1. KORT OVER UNDERSØGELSEOMRÅDET ...............................................13<br />
BILAG 2. REGISTRERINGER AF PADDER OG KRYBDYR ......................................14<br />
AMPHI Consult er et landsdækkende konsulentfirma der arbejder <strong>med</strong> rådgivning og planlægning indenfor biologi, miljø og natur. Firmaet har siden<br />
opstart i 1992 beskæftiget 10-15 forskellige eksperter indenfor flere fagområder (biologer, agronomer, ingeniører m.fl.). Læs mere om vores arbejde på<br />
www.amphi-consult.dk<br />
Amphi Consult v/Martin Hesselsøe, Jægergangen 61, 2880 Bagsværd, mh@amphi.dk, 70266500<br />
Amphi Consult v/Martin Hesselsøe, Jens Urthsvej, 8, 9440 Aabybro, mh@amphi.dk, Tel: 70266500<br />
Amphi Consult v/Lars Briggs, Forskerparken 10, 5230 Odense M lb@amphi.dk, 40387859<br />
Amphi Consult v/Per Klit Christensen, Vistelhøjvej 5, Skarrild, 6933 Kibæk, pkc@amphi.dk, 20322173<br />
Amphi Consult v/Lars Christian Adrados, Årupvej 44, Årup, 7752 Snedsted, lca@amphi.dk, 22482664
1. Feltnoter og vurderinger<br />
1.1 Padder og Krybdyr<br />
www.amphi-consult.dk 3
www.amphi-consult.dk 4
www.amphi-consult.dk 5
1.2 Flagermus (forfattet af Morten Elmeros)<br />
Dette afsnit er forfattet af cand. scient Morten Elmeros baseret på ejet feltarbejde.<br />
www.amphi-consult.dk 6
www.amphi-consult.dk 7
www.amphi-consult.dk 8
1.3 vandhulsinsekter<br />
www.amphi-consult.dk 9
www.amphi-consult.dk 10
www.amphi-consult.dk 11
www.amphi-consult.dk 12
Bilag 1. Kort over undersøgelseområdet<br />
Projektområdet er markeret <strong>med</strong> rød. Vejledende udpegning af §3 beskyttede arealer (rød skavering) og beskyttede sten- og<br />
jorddiger (gul). Undersøgelsesområdet er markeret <strong>med</strong> stiplet blå. Nummereringen af undersøgte lokaliteter vises <strong>med</strong> blå.<br />
Grundkort er DTK 25 (Copyrigth KMS).<br />
Kort over undersøgelseområdet 13
Bilag 2. Registreringer af padder og krybdyr<br />
Grundkort er DTK 25 (Copyrigth KMS).<br />
Registreringer af padder og krybdyr 14
ilag 6<br />
esigtigelse af § 3 areal mv.,<br />
herunder evt. forekomst af<br />
vindelsnegl
NOTAT<br />
DATO<br />
25-04-2007<br />
JOURNAL NR.<br />
326-2007-41883<br />
SAGSANSVARLIG<br />
Peter Jannerup<br />
Besigtigelse af §3-areal<br />
24-04-2007 besås sammen <strong>med</strong> Thomas Oest den §3-registrerede<br />
kransekagesø (nr. 33-2, Kalundborg) beliggende i den østlige ende af det<br />
§3-registrede strandoverdrev (nr. 33-1), ca. 750 m øst for adressen<br />
Asnæs skovvej 18.<br />
Besigtigelsen skete i forbindelse <strong>med</strong> museets dispensationsansøgning for<br />
udgravninger indenfor den projekterede Ny Vesthavns areal og målet var<br />
særligt at eftersøge Skæv Vindelsnegl, der er dokumenteret på Asnæs<br />
Havnemark ca. 5 km vestligere, men ikke registreret i øvrigt på Asnæs.<br />
Ved realiseringen af Ny Vesthavn vil kransekagesøen og det omgivende<br />
strandoverdrev forsvinde, i lighed <strong>med</strong> det §3-registrerede strandoverdrev<br />
længere mod øst (nr. 308-14, ca. 400 m nord for adressen Asnæs skovvej<br />
10 og 12) og den mellemliggende kyststrækning <strong>med</strong> løvskovsbevokset<br />
kystskrænt og slåen- og tjørnekrat mellem skræntfod og strandkant.<br />
Generelt om områdets landskab og vegetation:<br />
§3-arealet nr. 33, Kalundborg ligger på det flade areal nedenfor<br />
kystskrænten. Søen har en kanalforbindelse til stranden gennem en<br />
strækning af fint strandoverdrev <strong>med</strong> bl.a. frytle, søen indeholder desuden<br />
en langstrakt ø i midten.<br />
Øst for søen skifter strandoverdrevet karakter til en mere ensartet<br />
grønsvær, en følge af den høslåning der har fundet sted på arealet (Om<br />
denne driftform stadig opretholdes og om der evt. har foregået andre<br />
driftformer (navnlig omlægning) vides ikke. Det øvrige areal nedenfor<br />
kystskrænten er som nævnt dækket af tæt krat.<br />
Områdets udpegninger:<br />
§3-udpegningen er foregået på baggrund af fortolkning af luftfoto optaget<br />
24-04-1993, i den forbindelse er der angivet at der ingen<br />
tolkningsusikkerhed har været og der har derfor ikke været foretaget<br />
efterfølgende besigtigelse af arealerne. Mellem de to nævnte §3-lokaliteter<br />
har der oprindeligt været udpeget en tredje lokalitet (307-1), denne har<br />
antagligvis allerede da blyantssignaturen blev sat været for lille; i dag kan<br />
arealet opgøres til ca. 1400 m 2 strandoverdrev liggende mellem<br />
strandkanten og det tætte slåenkrat.<br />
Om søen har det været nævnt at den skulle være gravet så sent som i<br />
1995, den er dog tydelig under blyantssignaturen på kommunens<br />
originalkopi af luftfoto fra 1993. Heller ikke kommunens luftfotos fra 1995<br />
C:\Documents and Settings\HHK\Desktop\Midlertidig\Kalundborg\Bilag 4 Besigtigelse_af__3_areal<br />
633131123017153278 (3).doc 1/ 2<br />
PLAN, BYG OG MILJØ<br />
Kalundborg Kommune<br />
Holbækvej 141 B<br />
4400 Kalundborg<br />
www.kalundborg.dk<br />
Telefon 59 53 44 00<br />
Telefax Fax-nummer<br />
Kalundborg@kalundborg.dk
og 1999 har registreret indgreb, så karakteren af et muligt ulovligt forhold<br />
tilbage fra 1995 er ukendt. Søen fremgår dog ikke af det søgbare 4-cmkort<br />
fra perioden 1983-1997 (set på KMS.dk) og er utvivlsomt kunstigt<br />
anlagt, men altså antagligvis før naturbeskyttelseslovens ikrafttræden.<br />
Naturfund:<br />
Vindelsneglen kunne ikke konstateres efter ca. ½ times eftersøgning<br />
omkring søen fokuseret på gamle plantestængler: Græsser, halvgræsser,<br />
nælder og korbær rystedes og bankedes over hvid fotobakke.<br />
Der sås heller ikke padder i og omkring søen, disse eftersøgtes dog ikke<br />
aktivt. Indenfor en radius af 2,5 km er der af padder og krybdyr kun<br />
registreret snog, indenfor 5 km desuden skrubtudse, spidssnudet og<br />
butsnudet frø og lille vandsalamander.<br />
Peter Jannerup<br />
Biolog<br />
Direkte nummer: 5953 5243<br />
E-mail: peter.jannerup@kalundborg.dk<br />
C:\Documents and Settings\HHK\Desktop\Midlertidig\Kalundborg\Bilag 4 Besigtigelse_af__3_areal<br />
633131123017153278 (3).doc 2/ 2
Bilag 7<br />
Undersøgelse af eventuel<br />
eremitforekomst i<br />
skræntskoven vest for<br />
Asnæsværket
Til:<br />
NIRAS<br />
Att: Anders C Bjørnshave-Hansen (abh@niras.dk)<br />
Undersøgelse af eventuel eremitforekomst i skræntskoven vest for<br />
Ansnæsværket<br />
Tekst og feltarbejde: Jan Pedersen<br />
Dato: 26. august 2007<br />
Den fredede bille eremitten (Osmoderma eremita), blev omkring 1850 fundet<br />
på lokaliteten ”Lerchenborg Dyrehave” på Asnæs, og menes ikke siden at<br />
være observeret i området. Men da arten andre steder i landet er genfundet<br />
på lokaliteter, hvor den ikke har været set i omkring 100 år, er der en teoretisk<br />
mulighed for at den stadig kan leve i området omkring Lerchenborg.<br />
For at eftersøge eventuel forekomster af arten i de gamle træer på skrænten,<br />
så har billeeksperten Jan Pedersen (EntoConsult) besigtiget området den 26.<br />
august 2007. Undersøgelserne blev rettet mod at finde egnede træer for eremitten.<br />
Billen yngler i gamle hule træer. I alt blev undersøgt ca. 90 gamle<br />
træer, især eg og bøg, for hulheder. Der fandtes 6-7 træer <strong>med</strong> hulheder som<br />
potentielle levesteder på eremitten, men i ingen af disse sås tegn på eremitforekomst.<br />
Også enkelte egnede hultræer vest for undersøgelsesområdet<br />
blev gennemgået, og heller ikke her fandtes arten.<br />
Konklusionen på undersøgelsen er derfor, at det er usandsynligt at der i<br />
undersøgelsesområdet findes en bestand af eremit.<br />
AMPHI Consult er et landsdækkende konsulentfirma der arbejder <strong>med</strong> rådgivning og planlægning indenfor biologi, miljø og natur.<br />
Firmaet har siden opstart i 1992 beskæftiget 10-15 forskellige eksperter indenfor flere fagområder (biologer, agronomer, ingeniører<br />
m.fl.). Læs mere om vores arbejde på www.amphi-consult.dk<br />
Amphi Consult v/Martin Hesselsøe, Jægergangen 61, 2880 Bagsværd, mh@amphi.dk, 70266500<br />
Amphi Consult v/Martin Hesselsøe, Jens Urthsvej, 8, 9440 Aabybro, mh@amphi.dk, Tel: 70266500<br />
Amphi Consult v/Lars Briggs, Forskerparken 10, 5230 Odense M lb@amphi.dk, 40387859<br />
Amphi Consult v/Per Klit Christensen, Vistelhøjvej 5, Skarrild, 6933 Kibæk, pkc@amphi.dk, 20322173<br />
Amphi Consult v/Lars Christian Adrados, Årupvej 44, Årup, 7752 Snedsted, lca@amphi.dk, 22482664
Bilag 8<br />
Trafikvurderinger, Viatrafik
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8<br />
Trafikvurderinger<br />
1 Indholdsfortegnelse<br />
Søvej 13 B<br />
DK-3460 Birkerød<br />
17. september 2007<br />
rev. 14. marts 2008<br />
SB/psa<br />
1 Indholdsfortegnelse...................................................................... 1<br />
2 Indledning .................................................................................... 2<br />
2.1 Baggrund .................................................................................... 2<br />
3 Nuværende forhold ....................................................................... 3<br />
3.1 Trafikregistrering ......................................................................... 3<br />
3.1.1 Rundkørsel: Østre Havnevej/Sydhavnsvej ................................. 3<br />
3.1.2 Signalregulering: Asnæsvej/Hareskovvej................................... 4<br />
3.2 Foreliggende trafiktællinger........................................................... 5<br />
3.3 Nuværende færgedrift .................................................................. 9<br />
3.4 Øvrige forhold - jernbanebroen over Hovvejen................................. 9<br />
4 Trafikprognose og konsekvensvurdering .................................... 10<br />
4.1 Årstrafik.................................................................................... 11<br />
4.2 Døgntrafik................................................................................. 12<br />
4.3 Spidstime.................................................................................. 14<br />
4.3.1 Kapacitetsberegning ............................................................. 15<br />
4.3.2 Øvrige kryds........................................................................ 17<br />
5 Konklusion .................................................................................. 18
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8 - Trafikvurderinger<br />
2 Indledning<br />
2.1 Baggrund<br />
Der er planer om at etablere en Ny Vesthavn i Kalundborg. Dette notat indgår<br />
som en del af en samlet <strong>VVM</strong> <strong>redegørelse</strong> af de trafikale konsekvenser ved en<br />
flytning af Mols-Linien.<br />
Som baggrund for trafikvurderingen benyttes foreliggende trafiktællinger fra<br />
Kalundborg Kommune og Vejdirektoratet. Der er foretaget to mindre analyser<br />
af den nuværende fordeling af lastbiler fra færgetræk. Denne fordeling bruges<br />
til at bestemme ruterne for den nuværende/fremtidige trafik gennem<br />
Kalundborg. Det er der<strong>med</strong> et begrænset datagrundlag der ligger til grund for<br />
denne trafikvurdering. Resultaterne af analyserne vil derfor være behæftet<br />
<strong>med</strong> usikkerhed.<br />
Resultatet af de analyserede rutevalg er godkendt af Kalundborg Kommune<br />
som en repræsentativ fordeling af trafikken til og fra Mols-Linien.<br />
I den fremtidige trafik for år 2025 indgår kun den nye trafik til den Ny<br />
Vesthavn, hvad betyder en flytning af Mols-Linien og deraf ændrede ruter<br />
samt en ny massegodshavn og containerhavn. Derudover indgår en generel<br />
fremskrivning af den nuværende trafik til år 2025. Der indgår ikke andre<br />
effekter i trafikvurderingen. Trafikken i år 2025 skal der<strong>med</strong> ses som effekten<br />
af etablering af Ny Vesthavn inkl. en generel fremskrivning af trafikken. Der<br />
tages der<strong>med</strong> ikke hensyn til anden by- eller havneudvikling. Trafikken til<br />
færgehavnen og de øvrige havneafsnit estimeres i år 2025 ud fra de<br />
maksimale prognoser for trafikudviklingen, således at der vurderes på ”worst<br />
case” situationen.<br />
Baggrunden for havneudvidelsen er kapacitetsmangel for Mols-Linien og på<br />
sigt kapacitetsmangel for en række af havnens andre aktiviteter, herunder for<br />
masse- og containertransport, krydstogttrafik samt skibe <strong>med</strong> stor dybgang.<br />
Eneste mulighed for havneudvikling er vest for Asnæsværket. Udbygningen er<br />
foreslået foretaget i etaper <strong>med</strong> anlæg af færgehavn for Mols-Linien først. I<br />
anden etape etableres massegodshavn og sidste fase indeholder<br />
containerhavn.<br />
Den Ny Vesthavn planlægges <strong>med</strong> Mols-Liniens havneareal på 150.000 m 2<br />
(mod 40.000 m 2 i dag), en massegodshavn på 440.000 m 2 og en mindre<br />
containerterminal på 22.000 m 2 .<br />
I trafikvurderingen indgår ikke en ny anvendelse af Mols-Liniens nuværende<br />
arealer til andre formål.<br />
Side 2
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8 - Trafikvurderinger<br />
3 Nuværende forhold<br />
De nuværende trafikale forhold er beskrevet ud fra en besigtigelse i området<br />
og foreliggende trafiktællinger.<br />
3.1 Trafikregistrering<br />
Der blev gennemført tællinger tirsdag d. 19. juni 2007. Ved tællingen blev der<br />
talt lastbiler fra færgetræk <strong>med</strong> ankomst til Kalundborg kl. 13:40 og kl.<br />
18:00, herunder deres fordeling i to udvalgte kryds (færgen kl. 17:50 skulle<br />
have været der kl. 17:40).<br />
I de to færgetræk blev der registreret omkring 30 lastbiler.<br />
I forbindelse <strong>med</strong> færgetrækket er der afviklingsproblemer i ca. 5 minutter<br />
gennem krydsene i Kalundborg.<br />
Det var kun den frakørende trafik fra færgen der blev talt. Det generelle<br />
indtryk af den tilkørende trafik mod færgen var, at den benyttede de samme<br />
veje.<br />
Der er foretaget tællinger i de to følgende kryds ved begge færgetræk:<br />
3.1.1 Rundkørsel: Østre Havnevej/Sydhavnsvej<br />
Det blev registreret, at 85 % af de lastbiler der kørte fra færgen, kørte mod<br />
syd ad Sydhavnsvej og de resterende 15 % mod øst ad Østre Havnevej til<br />
Slagelsevej. Det antages at disse 15 % kører videre ad Holbækvej mod<br />
København.<br />
Foto 1: Østre Havnevej/Sydhavnsvej – set fra Østre Havnevej<br />
Side 3
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8 - Trafikvurderinger<br />
3.1.2 Signalregulering: Asnæsvej/Hareskovvej<br />
Det blev registreret, at 85 % af lastbilerne ved et færgetræk, kørte mod<br />
nordøst ad Asnæsvej mod Hovvejen og København, og de resterende 15 %<br />
mod sydøst ad Hareskovvej mod Slagelse.<br />
Foto 2: Færgetræk fra Hareskovvej mod Asnæsvej – der opstår i dag kødannelser i<br />
omkring 5 min ved færgetræk<br />
Side 4
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8 - Trafikvurderinger<br />
3.2 Foreliggende trafiktællinger<br />
Vejdirektoratet og Kalundborg Kommune har gennemført trafiktællinger i<br />
2004 for udvalgte veje i Kalundborg. Tællingerne er fremskrevet til år 2007<br />
<strong>med</strong> en generel årlig vækst på 1,5 % 1 . De anvendte trafiktællinger er:<br />
Hovvejen, maskintælling - ÅDT 2 : 6.400<br />
Østre Ringvej, maskintælling - ÅDT: 9.300<br />
Holbækvej – ÅDT: 9.000<br />
Hareskovvej/Asnæsvej, maskinel krydstælling<br />
Resultatet af krydstællingen Hareskovvej/Asnæsvej ses på følgende figur:<br />
Hareskovvej<br />
(Vest)<br />
108 95<br />
487 202<br />
64 128<br />
310 70<br />
47 194<br />
111 84<br />
Asnæsvej<br />
(Syd)<br />
Asnæsvej<br />
(Nord)<br />
29 137<br />
60 184<br />
60 193<br />
296 112<br />
303 336<br />
122 20<br />
Hareskovvej<br />
(Øst)<br />
Figur 1: Skønnet spidstimetrafik, 6:30-7:30 og 14:45-15:45, talt 16.09.2004 af<br />
Vejdirektoratet og fremskrevet til 2007<br />
Krydset er i dag fuldt trafikstyret. Der er ikke oplysninger om at der er<br />
problemer <strong>med</strong> trafikafviklingen gennem krydset. I forbindelse <strong>med</strong><br />
besigtigelse af færgetræk kl. 13:40 og 18:00 (dvs. uden for normal<br />
spidsperiode) var der kortvarige kapacitetsproblemer. Derudover blev der ikke<br />
registreret problemer <strong>med</strong> trafikafviklingen.<br />
I eftermiddagsspidstimen er den venstresvingende trafik fra Asnæsvej (nord)<br />
relativ stor og signalet er udformet <strong>med</strong> en separat vestresvingsfase.<br />
Kapacitetsforholdene af de eksisterende forhold er vurderet vha.<br />
Vejdirektoratets beregningsprogram DanKap (version 2.2). Krydsets kapacitet<br />
er beregnet som om det var tidsstyret <strong>med</strong> faste omløbstider og faste<br />
grøntider. Tiderne er tilpasset så der opnås den bedste trafikafvikling. Om<br />
eftermiddagen får trafikken fra Hovvejen ekstra grøntid og venstresvingspil.<br />
1<br />
Trafikudviklingen har været 17 % for perioden 1995-2005 på Kalundborgvej ved<br />
Viskinge, svarende til en gennemsnitlig årlig trafikvækst på 1,5 %, Vejdirektoratet,<br />
Statsvejnettet - Rapport 314, 2006.<br />
2<br />
Årsdøgntrafikken (ÅDT) er det gennemsnitlige antal køretøjer i begge<br />
kørselsretninger tilsammen pr. døgn.<br />
Side 5
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8 - Trafikvurderinger<br />
Belastningen, middelventeforsinkelsen og kølængden er beregnet for hvert<br />
ben for at bestemme de mest belastede tilfarter. Middelforsinkelsen er omsat<br />
til et serviceniveau, der kvalitativt beskriver afviklingsforholdene jf. Tabel 1.<br />
Middelforsinkelsen<br />
(sek/pe)<br />
Forsinkelsesbeskrivelse Serviceniveau<br />
0 – 11,9 Næsten ingen forsinkelse A<br />
12 – 17,9 Begyndende forsinkelse B<br />
18 – 23,9 Ringe forsinkelse C<br />
24 – 35,9 Nogen forsinkelse D<br />
36 – 71,9 Stor forsinkelse E<br />
72 – Meget stor forsinkelse (sammenbrud) F<br />
Tabel 1: Middelforsinkelse og serviceniveau<br />
Omløbstid = 60 sek.<br />
GHareskovvej veest/Hareskovvej øst<br />
=30<br />
GAsnæsvej nord/Asnæsvej syd=<br />
Belastning Serviceniveau<br />
Morgenspidstime 2007<br />
Middelforsinkelse<br />
[s/kt]<br />
Kølængde<br />
[kt]<br />
15<br />
Hareskovvej vest venstre 0,35 C 22 4<br />
Hareskovvej vest<br />
ligeud/højre<br />
0,35 A 8 7<br />
Hareskovvej øst venstre 0,27 B 13 4<br />
Hareskovvej øst<br />
ligeud/højre<br />
0,64 B 12 13<br />
Asnæsvej syd venstre 0,27 C 27 1<br />
Asnæsvej syd ligeud/højre 0,18 C 18 4<br />
Asnæsvej nord venstre 0,20 C 21 1<br />
Asnæsvej nord<br />
ligeud/højre<br />
0,56 C 23 8<br />
Tabel 2: Trafikafvikling, Basis 2007 morgenspidstime i krydset Hareskovvej/Asnæsvej<br />
Grøntiderne for krydset er 30 sek. for retningen Hareskovvej vest/Hareskovvej øst og<br />
15 sek. for retningen Asnsævej nord/Asnæsvej syd. Mellemtiden er vurderet til 8 sek.<br />
og 7 sek.<br />
venstre = separat venstresvingspor, ligeud/højre = kombineret ligeud- og<br />
højresvingsspor<br />
Side 6
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8 - Trafikvurderinger<br />
Omløbstid = 80 sek.<br />
GHareskovvej veest/Hareskovvej øst<br />
= 28<br />
GAsnæsvej nord/Asnæsvej syd =<br />
20<br />
GAsnæsvej nord = 13<br />
Belastning Serviceniveau<br />
Eftermiddagsspidstime 2007<br />
Middelforsinkelse<br />
[s/kt]<br />
Kølængde<br />
[kt]<br />
Hareskovvej vest venstre 0,55 E 42 6<br />
Hareskovvej vest<br />
ligeud/højre<br />
0,78 D 30 18<br />
Hareskovvej øst venstre 0,13 D 35 1<br />
Hareskovvej øst<br />
ligeud/højre<br />
0,65 D 25 14<br />
Asnæsvej syd venstre 0,73 E 49 9<br />
Asnæsvej syd ligeud/højre 0,67 E 34 12<br />
Asnæsvej nord venstre 0,77 E 39 11<br />
Asnæsvej nord<br />
ligeud/højre<br />
0,19 A 11 5<br />
Tabel 3: Trafikafvikling, Basis 2007 eftermiddagsspidstime i krydset<br />
Hareskovvej/Asnæsvej<br />
Grøntiderne for krydset er 28 sek. for retningen Hareskovvej vest/Hareskovvej øst, 20<br />
sek. for retningen Asnæsvej nord/Asnæsvej syd og forlænget grønt for trafikken fra<br />
Asnsævej nord på 13 sek. Mellemtiden er vurderet til 8 sek., 4 sek. og 7 sek.<br />
Det ses i Tabel 3 at eftermiddagstrafikken afvikles <strong>med</strong> forsinkelse og at der<br />
kun er en begrænset ledig kapacitet i krydset.<br />
For at vurdere trafikafviklingen i beregningsåret 2025 er den nuværende<br />
trafik fremskrevet fra 2007 til 2025 <strong>med</strong> en generel årlig trafikvækst på 1,5<br />
%. Her<strong>med</strong> opnås en basistrafik af hvad der kan forvente at ske uden den Ny<br />
Vesthavn.<br />
Omløbstid = 60 sek.<br />
GHareskovvej veest/Hareskovvej øst<br />
=30<br />
GAsnæsvej nord/Asnæsvej syd=<br />
15<br />
Basis 2025, morgenspidstime<br />
Belastning ServiceMiddelforsin- Kølængde<br />
niveaukelse [s/kt] [kt]<br />
Hareskovvej vest venstre 0,70 E 49 6<br />
Hareskovvej vest<br />
ligeud/højre<br />
0,46 A 9 9<br />
Hareskovvej øst venstre 0,43 C 18 6<br />
Hareskovvej øst<br />
ligeud/højre<br />
0,84 C 20 18<br />
Asnæsvej syd venstre 0,45 D 35 4<br />
Asnæsvej syd ligeud/højre 0,24 C 18 4<br />
Asnæsvej nord venstre 0,28 C 22 4<br />
Asnæsvej nord<br />
ligeud/højre<br />
0,73 D 29 11<br />
Tabel 4: Trafikafvikling, Basis 2025 morgenspidstime i krydset Hareskovvej/Asnæsvej<br />
Side 7
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8 - Trafikvurderinger<br />
Omløbstid = 80 sek.<br />
Basis 2025, eftermiddagsspidstime<br />
GHareskovvej veest/Hareskovvej øst<br />
= 28<br />
GAsnæsvej nord/Asnæsvej syd =<br />
20<br />
GAsnæsvej nord = 13<br />
Belastning ServiceMiddelforsin- Kølængde<br />
niveaukelse [s/kt] [kt]<br />
Hareskovvej vest venstre 1,12 F 345 21<br />
Hareskovvej vest<br />
ligeud/højre<br />
1,02 F 115 38<br />
Hareskovvej øst venstre 0,29 E 48 1<br />
Hareskovvej øst<br />
ligeud/højre<br />
0,85 E 37 19<br />
Asnæsvej syd venstre 1,10 F 270 32<br />
Asnæsvej syd ligeud/højre 0,88 F 52 15<br />
Asnæsvej nord venstre 1,18 F 389 77<br />
Asnæsvej nord<br />
ligeud/højre<br />
0,25 A 11 6<br />
Tabel 5: Trafikafvikling, Basis 2025 eftermiddagsspidstime i krydset<br />
Hareskovvej/Asnæsvej<br />
Det ses i Tabel 5, at der om eftermiddag vil være trafiksammenbrud i krydset,<br />
hvis der ikke sker udbygninger af krydset eller ændringer i vejnettet.<br />
Side 8
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8 - Trafikvurderinger<br />
3.3 Nuværende færgedrift<br />
Mols-Linien sejler i dag mellem Århus og Kalundborg <strong>med</strong> kombifærgerne<br />
Maren og Mette Mols. De to færger er velegnet til både lastbiler, busser,<br />
campingvogne, personbiler, gående samt transport af løstrailere. På de andre<br />
færger over Kattegat fra Sjællands Odde – Århus/Ebeltoft er der kun plads til<br />
personbiler og gående.<br />
I dag er der i alt 34 færgeafgange fra Kalundborg og 34 færgeafgange fra<br />
Århus i løbet af en normal uge. Der er lidt variation i fartplanen, fx er der 37<br />
færgeafgange i sommerferie pga. flere sejladser om lørdagen.<br />
Mandag Tirsdag Onsdag Torsdag Fredag Lørdag Søndag<br />
Afgange pr.<br />
retning<br />
5 6 6 6 6 1 4<br />
Tabel 1: Fartplan <strong>med</strong> antal færger pr. retning for Mols-Linien (gældende for perioden<br />
25.05.07 til 29.06.07)<br />
3.4 Øvrige forhold - jernbanebroen over Hovvejen<br />
På Hovvejen mellem Holbækvej og Hareskovvej er der en jernbanebro over<br />
vejen. Der er ingen højdebegrænsning.<br />
Den normale lastbilstrafik fra færgerne vil der<strong>med</strong> ikke have behov for at<br />
finde alternative ruter uden om broen.<br />
Foto 3: Bro over Hovvejen set fra sydøst uden C 42 (højdebegrænsning)<br />
Høje specieltransporter vil fortsat være nødt til at køre gennem Kalundborg<br />
centrum for at undgå broen. Det vurderes at denne trafik er yderst begrænset<br />
og ikke udgør et problem.<br />
Side 9
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8 - Trafikvurderinger<br />
4 Trafikprognose og konsekvensvurdering<br />
Størrelse af den nye trafik til den Ny Vesthavn bestemmes ud fra<br />
trafikprognosen som er beskrevet i Kalundborg Havn, Masterplan, Bind 2,<br />
November 2006 [*1].<br />
Planerne for den Ny Vesthavn er beskrevet som tre etaper <strong>med</strong> Mols-Linien<br />
som første etape. De to efterfølgende etaper <strong>med</strong> en massegodshavn på<br />
440.000 m 2 og en mindre containerterminal på 22.000 m 2 indgår også i<br />
vurderingerne.<br />
Det er af Mols-Linien oplyst, at prognoserne bl.a. bygger på forventninger om<br />
at den kommende trafikvækst over Storebæltsbroen og på motorvejene over<br />
Fyn og i Trekantsområdet ikke kan afvikles på vejnettet. Derfor forventer<br />
Mols-Linien at få en større andel af den fremtidige trafik over<br />
Storebælt/Kattegat. Samtidig gør mangel på chauffører og<br />
kørehviletidsbestemmelser, at det vil være attraktivt at benytte Mols-Linien.<br />
Dette betyder, at det forventes at det vil være endnu mere attraktivt for<br />
sættevogne at lade hængeren blive fragtet over separat.<br />
Den nye havn betyder, at den nuværende trafik til Mols-Linien fjernes, og der<br />
kommer en ny og større trafik på andre veje. På Figur 2 og Figur 3 ses de to<br />
forskellige rutevalg.<br />
Figur 2: Rutevalg for den nuværende trafik til og fra Mols-Linien<br />
Side 10
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8 - Trafikvurderinger<br />
4.1 Årstrafik<br />
Figur 3: Rutevalg for den fremtidige trafik til og fra Mols-Linien og ny massegodshavn<br />
(derudover vil der være trafik mellem den Ny Vesthavn og den gamle havn langs<br />
Sydhavnsvej)<br />
I Masterplanen [*1] redegøres for at den eksisterende havn, både sydhavn,<br />
østhavn og den gamle vesthavn (byhavn) udvides. Trafikpåvirkningen herfra<br />
indgår ikke i denne trafikvurdering.<br />
Den nye trafik i år 2025 til den Ny Vesthavn bestemmes ud fra<br />
trafikprognosen for Mols-Linien som er anført i Tabel 4.10 i Masterplanen<br />
[*1]. Det er i denne analyse bestemt, at der benyttes Høj trafikprognose -<br />
her<strong>med</strong> opnås worst case tilfældet.<br />
I følgende Tabel 6 ses trafikprognosen for Mols-Linien.<br />
Høj prognose<br />
Færgegods (enheder)<br />
2006 2025<br />
Personbiler 120.412 253.690<br />
Busser 664 1.398<br />
Lastvogne uden hænger 5.762 12.139<br />
Lastvogne <strong>med</strong> hænger 10.116 13.971<br />
Sættevogne <strong>med</strong> forvogn 48.917 61.267<br />
Sættevogne uden forvogn 123.901 435.211<br />
Campingvogne 7.590 15.991<br />
Tabel 6: Resumé af trafikprognose for Mols-Linien, høj trafikprognose – pr. år<br />
Trafikprognosen giver en stigning i trafikken på 150 % fra 2006 til 2025.<br />
Derudover har Niras skønnet at lastbiltransporten til og fra massegodshavnen<br />
og containerfeederterminalen vil vokse til 65.000 sættevogne til havnen og<br />
65.000 sættevogne fra havnen pr. år. Heraf udgør 10.000 sættevogne til<br />
havnen og 10.000 sættevogne fra havnen, trafik mellem den Ny Vesthavn og<br />
den gamle havn. Niras har anslået at trafikken fordeler sig som vist i Tabel 7.<br />
Side 11
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8 - Trafikvurderinger<br />
4.2 Døgntrafik<br />
Sættevogne Antal passager<br />
Massegodshavn og havnerelaterede<br />
virksomheder<br />
40.000 80.000<br />
Transport mellem Ny Vesthavn og øvrige<br />
havneafsnit<br />
10.000 20.000<br />
Containerterminal 15.000 30.000<br />
Samlet 65.000 130.000<br />
Tabel 7: Sættevogne udover trafik for Mols-Linien til og fra den Ny Vesthavn pr. år<br />
Det er oplyst at trafikken til Mols-Linien fordeler sig forholdsvist jævnt over<br />
året. Den gennemsnitlige trafik pr. døgn (årstrafik/365 dage) er beregnet til:<br />
Høj prognose<br />
Færgegods (enheder)<br />
2006 2025 Forskel<br />
Personbiler 330 695 +365<br />
Busser 2 4 +2<br />
Lastvogne uden hænger 16 33 +17<br />
Lastvogne <strong>med</strong> hænger 28 38 +11<br />
Sættevogne <strong>med</strong> forvogn 134 168 +34<br />
Sættevogne uden forvogn 339 1192 +853<br />
Campingvogne 21 44 +23<br />
Samlet, køretøjer 869 2.174 +1.305<br />
Samlet, personbilsenheder 1.386 3.616 +2.230<br />
Tabel 8: Resumé af trafikprognose for Mols-Linien, høj trafikprognose – pr. døgn<br />
(svarer til snittrafik på vejnettet)<br />
Det ses, at det svarer til en samlet trafikstigning på 1.305 køretøjer i døgnet<br />
frem til år 2025. Omregnet til personbilsenheder svarer det til 2.230 pe 3 i<br />
døgnet.<br />
Derudover vil lastbilstrafikken til de øvrige dele af Ny Vesthavn i 2025 udgøre<br />
omkring 200 sættevogne om dagen pr. retning, svarende til 400 pe i døgnet<br />
pr. retning. Heraf udgør de 30 sættevogne om dagen pr. retning, svarende til<br />
60 pe i døgnet, trafik mellem den Ny Vesthavn og den gamle havn <strong>med</strong><br />
indkørsel ad Sydhavnsvej.<br />
3 Ved vurdering af kapacitetsudnyttelsen af vejanlæg anvendes antal<br />
personbilenheder, pe, som mål for trafikmængden. Fx svarer 1 personbil til 1,0 pe, 1<br />
lastbil/bus til 1,5 pe og 1 sættevogn til 2,0 pe.<br />
Side 12
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8 - Trafikvurderinger<br />
Figur 4: Fremtidig trafikpåvirkning på det overordnede vejnet i Kalundborg<br />
ÅDT 2007 er fra tællinger udført af Kalundborg Kommune og Vejdirektoratet.<br />
Den fremtidige trafik i år 2025 er beregnet ud fra en generel fremskrivning af trafikken<br />
<strong>med</strong> en årlig trafikvækst på 1,5 %, Ny Vesthavn <strong>med</strong> en flytning af Mols-Linien og<br />
massegodshavn og containerhavn. Der indgår således ikke andre effekter i opgørelsen.<br />
Trafikken i år 2025 skal der<strong>med</strong> ses som effekten af etablering af Ny Vesthavn inkl. en<br />
generel fremskrivning af trafikken. Der tages der<strong>med</strong> ikke hensyn til anden by- eller<br />
havneudvikling.<br />
Tallene er afrundet til nærmeste hundrede.<br />
Trafikken stiger på alle veje som følge af den generelle fremskrivning af<br />
trafikken til år 2025 <strong>med</strong> en årlig trafikvækst på 1,5 %, svarende til en samlet<br />
trafikvækst på 31 %.<br />
I det følgende beskrives trafikændringerne som følge af flytningen af Mols-<br />
Linien og etablering af Ny Vesthavn <strong>med</strong> de tilhørende havneaktiviteter. For<br />
at kunne se konsekvenserne isoleret set, indgår ikke den generelle<br />
fremskrivning af trafikken i beskrivelse. Beskrivelsen af trafikmængderne<br />
svarer derfor ikke til tallene i Figur 4. I den nordlige del af Kalundborg falder<br />
trafikken <strong>med</strong> godt 1.000 pe i døgnet på Østre Havnevej og Sydhavnsvej.<br />
Dette svarer reduktion i trafikken på omkring 10 %. På Holbækvej forventes<br />
trafikken kun at falde <strong>med</strong> 200 pe, svarende til 2 %.<br />
I den sydlige del af Kalundborg på Asnæsvej sker den største ændring <strong>med</strong> en<br />
trafikstigning på 4.400 pe, svarende til næsten en fordobling af trafikken. På<br />
Hovvejen stiger trafikken <strong>med</strong> 2.700 pe, svarende til en stigning på omkring<br />
50 %. På Slagelsevej stiger trafikken <strong>med</strong> 400 biler, svarende til en stigning<br />
på 3 %.<br />
Den store trafikstigning på Asnæsvej betyder blandt andet, at der bør<br />
gennemføres forbedringer af Asnæsvej. Dette bl.a. for at give de lette<br />
trafikanter tygge forhold. Det kunne fx ske ved at etablere en dobbeltrettet<br />
fællessti langs hele Asnæsvej.<br />
Side 13
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8 - Trafikvurderinger<br />
4.3 Spidstime<br />
Inden for planperioden (frem til år 2025) forventes antallet af færger at stige<br />
til 3 eller 4 <strong>med</strong> en mulig fordobling af ankomster og afgange. I beregningen<br />
anvendes i 2006 10 afgange (5 i hver retning) og i 2025 anvendes 20 afgange<br />
(10 i hver retning).<br />
For personbiler, busser, lastvogne <strong>med</strong> hænger, sættevogne <strong>med</strong> forvogn og<br />
campingvogne udregnes spidstimen ud fra at antallet færgegods pr. døgn<br />
(anført i Tabel 8) i forhold til antallet af afgange i døgnet (10 afgange i 2006<br />
og 20 afgange i 2025). Færgerne skal tømmes og læsses <strong>med</strong> sættevogne<br />
uden forvogn når de ligger i havn, Derfor vurderes der ikke at være mere end<br />
én afgang eller ankomst i timen.<br />
Det er af Mols-Linien oplyst, at lastbiler herunder sættevogne ankommer og<br />
afhentes jævnt i løbet af døgnet, dog hovedsageligt i dagtimerne. Det<br />
skønnes at 75 % af trafikken kommer i tidsrummet kl. 8:00-16:00.<br />
Sættevogne uden forvogn afleveres og afhentes jævnt over de 8 timer, dvs.<br />
de ikke er afhængige af hvornår færgen sejler og hvor mange færger der er.<br />
Spidstimen beregnes således som antal færgegods pr. døgn (anført i Tabel 8)<br />
fordelt <strong>med</strong> 75 % i løbet af dagens 8 største timer.<br />
Den gennemsnitlige spidstimetrafik fra Mols-Linien giver følgende fordeling:<br />
Høj prognose<br />
Færgegods (enheder)<br />
2006 2025 Forskel<br />
Personbiler 33 35 +2<br />
Busser 0 0 +0<br />
Lastvogne uden hænger 2 2 +0<br />
Lastvogne <strong>med</strong> hænger 3 2 -1<br />
Sættevogne <strong>med</strong> forvogn 13 8 -5<br />
Sættevogne uden forvogn 32 112 +80<br />
Campingvogne 2 2 +0<br />
Samlet, køretøjer 85 182 +76<br />
Samlet, personbilsenheder 134 285 +151<br />
Tabel 9: Resumé af trafikprognose for Mols-Linien, høj trafikprognose – gennemsnitlig<br />
spidstime<br />
Samlet betyder det, at vil blive transporteret 151 ekstra personbilsenheder<br />
over Kattegat <strong>med</strong> Mols-Linien. Dette svarer til at der kører 75<br />
personbilsenheder til færgen og 75 personbilsenheder fra færgen i Kalundborg<br />
i en gennemsnitlig spidstime.<br />
Omkring 2/3 af trafikken fra færgen er løshængere fra lastvogne og<br />
sættevogne, dvs. de køres fra færgen af Mols-Liniens mandskab og stilles på<br />
parkeringsarealet. Herfra afleveres og hentes løshængerne af lastvogne og<br />
sættevogne i løbet af dagen. Derfor beregnes ikke specifikt hvilke problemer<br />
der opstår på vejnettet, når der kommer et færgetræk.<br />
Derudover vil lastbilstrafikken til massegodshavnen og containerhavnen<br />
udgøre omkring 40 pe om dagen pr. retning ud fra samme antagelser om at<br />
Side 14
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8 - Trafikvurderinger<br />
75 % af trafikken sker i tidsrummet kl. 8:00-16:00. Heraf udgør 5 pe pr.<br />
retning trafik mellem den Ny Vesthavn og den gamle havn langs Sydhavnsvej.<br />
4.3.1 Kapacitetsberegning<br />
Kapaciteten i krydset Hareskovvej/Asnæsvej er vurderet.<br />
Indledningsvist er den beregnede nuværende trafik fra Mols-Linien gennem<br />
krydset fratrukket. Derefter er den generelle trafik opskrevet <strong>med</strong> en årlig<br />
trafikvækst på 1,5 %. Herefter er lagt den fremtidige trafik fra den Ny<br />
Vesthavn herunder Mols-Linien og containerhavn. Den nye trafik i krydset ses<br />
på Figur 5.<br />
Der indgår således ikke anden specifik trafikvækst som følge af anden<br />
udvikling af havne-, butiks-, erhvervs- eller boligområder.<br />
Hareskovvej<br />
(Vest)<br />
78 64<br />
625 252<br />
89<br />
Figur 5: Skønnet spidstimetrafik, morgen og eftermiddag, 2025<br />
Omløbstid = 60 sek.<br />
Asnæsvej<br />
(Syd)<br />
405<br />
92<br />
217<br />
Asnæsvej<br />
(Nord)<br />
66<br />
207<br />
234<br />
387<br />
146<br />
384<br />
Hareskovvej<br />
(Øst)<br />
Morgenspidstime 2025<br />
GHareskovvej veest/Hareskovvej øst<br />
=26<br />
GAsnæsvej nord/Asnæsvej syd=<br />
19<br />
Belastning ServiceMiddelforsin- Kølængde<br />
niveaukelse [s/kt] [kt]<br />
Hareskovvej vest venstre 0,38 D 32 4<br />
Hareskovvej vest<br />
ligeud/højre<br />
0,46 A 9 9<br />
Hareskovvej øst venstre 0,51 C 21 6<br />
Hareskovvej øst<br />
ligeud/højre<br />
0,86 C 22 18<br />
Asnæsvej syd venstre 0,55 E 44 4<br />
Asnæsvej syd ligeud/højre 0,56 C 22 9<br />
Asnæsvej nord venstre 0,40 D 29 4<br />
Asnæsvej nord<br />
ligeud/højre<br />
0,82 E 35 13<br />
Tabel 10: Trafikafvikling, morgenspidstime 2025 i krydset Hareskovvej/Asnæsvej<br />
Side 15
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8 - Trafikvurderinger<br />
Omløbstid = 80 sek.<br />
Eftermiddagsspidstime 2025<br />
GHareskovvej veest/Hareskovvej øst<br />
= 24<br />
GAsnæsvej nord/Asnæsvej syd =<br />
24<br />
GAsnæsvej nord = 13<br />
Belastning ServiceMiddelforsin- Kølængde<br />
niveaukelse [s/kt] [kt]<br />
Hareskovvej vest venstre 0,87 F 134 5<br />
Hareskovvej vest<br />
ligeud/højre<br />
1,17 F 359 129<br />
Hareskovvej øst venstre 0,61 E 69 4<br />
Hareskovvej øst<br />
ligeud/højre<br />
0,97 F 78 20<br />
Asnæsvej syd venstre 1,12 F 272 33<br />
Asnæsvej syd ligeud/højre 1,06 F 147 43<br />
Asnæsvej nord venstre 1,28 F 558 102<br />
Asnæsvej nord<br />
ligeud/højre<br />
0,31 A 9 8<br />
Tabel 11: Trafikafvikling, eftermiddagsspidstime 2025 i krydset Hareskovvej/Asnæsvej<br />
I eftermiddagsspidstimen vil der ske trafiksammenbrud i krydset hvor krydset<br />
ikke kan afvikle trafikken. Det vil derfor være ønskeligt at foretage en<br />
udbygning af krydset og/eller anlægge alternative veje for at få en<br />
tilfredsstillende afvikling af trafikken.<br />
En yderligere udbygning så der bliver 4 tilfarsspor i alle tilfarter vil forbedre<br />
kapaciteten til et acceptabelt niveau. Der vil dog fortsat opstå 40 sek.<br />
ventetid i gennemsnit i spidstimen.<br />
En to-sporet rundkørsel vil ikke kunne afvikle trafikken. En rundkørsel har<br />
endvidere ikke de samme fordele som et signalreguleret kryds, hvor<br />
signalstyringen kan indstilles således, at færgetrafikken prioriteres når der<br />
kommer et færgetræk.<br />
Det bemærkes at der i kapacitetsberegningerne ikke tages højde for, at der<br />
færdes fodgængere i krydset. Større fodgængertrafik vil reducere kapaciteten<br />
i krydset.<br />
Side 16
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8 - Trafikvurderinger<br />
4.3.2 Øvrige kryds<br />
Der er to andre centrale kryds i Kalundborg der påvirkes af færgetrafikken.<br />
I rundkørslen Østre Havnevej/Sydhavnsvej/Slagelsevej er trafikken ikke<br />
analyseret. En flytning af Mols-Linien vurderes at <strong>med</strong>føre at trafikken<br />
gennem rundkørslen reduceres <strong>med</strong> omkring 10 % i forhold til i dag.<br />
Trafikafviklingen vil der<strong>med</strong> blive positivt påvirket. Dette fordi trafikken til den<br />
nuværende færgehavn fjernes. Det er oplyst, at der ikke vil være<br />
containertrafik mellem ny og gammel havn - og der ikke er godstransport fra<br />
banegården. Påvirkningen som følge af den almindelige trafikvækst på 1,5 %<br />
om året indgår ikke i denne vurdering.<br />
Foto 4: Rundkørslen Østre Havnevej/Sydhavnsvej/Slagelsevej. En reduktion af<br />
trafikken gennem rundkørslen vil mindske risikoen for tilbagestuvning fra<br />
jernbanebommene på Slagelsevej og blokering af trafikken i rundkørslen<br />
Rundkørsel mellem Holbækvej og Hovvejen analyseres ikke. Det vurderes<br />
umiddelbart at selve flytningen af havnen får en neutral indflydelse på<br />
trafikafviklingen. I dag forventes en begrænset del af trafikken at køre til<br />
havnen via Holbækvej. Dvs. at trafikken mod havnen kører til højre i<br />
rundkørslen og til venstre i rundkørslen fra havnen. I fremtiden vil trafikken<br />
blot være ligeud kørende. Det har ikke stor betydning for kapaciteten.<br />
Konsekvensen af at trafikken til den færgehavn stiger <strong>med</strong> 150 % er ikke<br />
vurderet, da den nuværende trafik og dens rutevalg i rundkørslen ikke<br />
kendes. Ligeledes indgår den almindelige trafikvækst på 1,5 % om året heller<br />
ikke i denne vurdering.<br />
Som følge af den ekstra trafik vil trafikafviklingen gennem rundkørslen blive<br />
forringet.<br />
Side 17
Niras/Kalundborg Kommune<br />
<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – bilagsrapport 8 - Trafikvurderinger<br />
5 Konklusion<br />
Etablering af en Ny Vesthavn betyder at trafikken gennem Kalundborg<br />
ændres. Flytningen til den Ny Vesthavn muliggør også at Mols-Linien kan øge<br />
sine aktiviteter og trafikken der<strong>med</strong> stiger. I år 2025 forventes færgetrafikken<br />
at være steget <strong>med</strong> 150 % og trafikken til massegodshavn og containerhavn<br />
vil blive øget <strong>med</strong> 65.000 lastbiler til og 65.000 lastbiler fra om året.<br />
Trafikken vurderes at stige på alle veje som følge af den generelle<br />
fremskrivning af trafikken til år 2025 <strong>med</strong> en årlig trafikvækst på 1,5 %,<br />
svarende til en samlet trafikvækst på 31 %.<br />
Når der ses bort fra den generelle trafikvækst og isoleret betragter ændringer<br />
som følge af flytningen af Mols-Linien og etablering af Ny Vesthavn, vil der i<br />
den nordlige del af Kalundborg ske et fald i trafikken <strong>med</strong> godt 1.000 pe i<br />
døgnet. Dette svarer til en reduktion i trafikken på omkring 10 %. På<br />
Holbækvej forventes trafikken kun at falde <strong>med</strong> 200 pe, svarende til 2 %.<br />
I den sydlige del af Kalundborg på Asnæsvej sker den største ændring <strong>med</strong> en<br />
trafikstigning på 4.400 pe, svarende til næsten en fordobling af trafikken. På<br />
Hovvejen stiger trafikken <strong>med</strong> 2.700 pe, svarende til en stigning på omkring<br />
50 %. På Slagelsevej stiger trafikken <strong>med</strong> 400 biler, svarende til en stigning<br />
på 3 %.<br />
Der er kun gennemført kapacitetsberegninger for krydset Hareskovvej/Asnæsvej.<br />
Beregningen viser, at der er behov for udbygning af<br />
krydset Hareskovvej/Asnæsvej eller anlæg af alternative veje.<br />
Den største trafikstigning sker på Asnæsvej, hvor trafikken stiger til 11.700<br />
biler. Det anbefales at forbedre forholdene for de lette trafikanter evt. ved at<br />
anlægge en dobbeltrettet fællessti langs vejen.<br />
Foto 5: Asnæsvej mod Asnæs og Ny Vesthavn – der er behov for ekstra svingbaner i<br />
krydset og fx en dobbeltrettet fællessti langs vejen mod vest<br />
Side 18
Bilag 9<br />
Beregning af vejtrafikstøj
Vejtrafikstøj<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, marts 2008<br />
Bilagsrapport 9<br />
Vejtrafikstøj<br />
Beregning af vejtrafikstøj i forbindelse <strong>med</strong> <strong>VVM</strong> for Ny<br />
Vesthavn ved Kalundborg.<br />
Marts 2008<br />
NIRAS A/S<br />
Jesper Konnerup<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag 9_trafikstøj.doc Side 1 af 12
Vejtrafikstøj<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, marts 2008<br />
KLIENT<br />
Kalundborg Havn<br />
4400 Kalundborg<br />
UDFØRT AF<br />
NIRAS A/S<br />
Åboulevarden 80<br />
8000 Århus C<br />
Sags nr.: 07.456.01<br />
Rapportdato: 11. marts 2008<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag 9_trafikstøj.doc Side 2 af 12
Vejtrafikstøj<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, marts 2008<br />
INDHOLDSFORTEGNELSE<br />
1. INDLEDNING ............................................................................................. 4<br />
Virksomhedsstøj ........................................................................................... 4<br />
Vejtrafikstøj .................................................................................................. 4<br />
2. FORUDSÆTNINGER FOR STØJBEREGNINGER .................................. 5<br />
2.1 Eksisterende forhold – år 2007......................................................... 7<br />
2.2 Fremtidige forhold - år 2025 ............................................................ 7<br />
3. MÅLE- OG BEREGNINGSMETODER ..................................................... 8<br />
4. RESULTATER............................................................................................. 8<br />
5. REFERENCER........................................................................................... 10<br />
STØJKURVER MED RESULTATET AF BEREGNINGERNE…….……11-12<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag 9_trafikstøj.doc Side 3 af 12
Vejtrafikstøj<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, marts 2008<br />
1. INDLEDNING<br />
Kalundborg Havn har ladet udarbejde en Masterplan for perioden 2006-2025. I<br />
denne konkluderes, at der er et presserende behov for at give Mols-Linien mere<br />
plads, for at kunne betjene det kraftigt stigende antal løstrailere. Derudover konkluderes<br />
det, at havnen mangler baglandsarealer og dybvandskajer. Den bedste<br />
mulighed for at imødekomme disse behov er etablering af en Ny Vesthavn vest<br />
for Asnæsværket omfattende en færgeterminal, en massegodshavn og en mulig<br />
container feeder terminal. Færgehavnen er placeret ca. én km vest for Asnæsværket.<br />
Massegodshavnen er placeret umiddelbart øst for færgehavnen og container<br />
feeder terminalen tættest på Asnæsværket.<br />
En ny færgeterminal og massegodshavn vest for Asnæsværket vil give en forøget<br />
støjbelastning i området, men samtidig fjerne støj fra færgeterminalens nuværende<br />
placering.<br />
Støjen opdeles op i to typer: Virksomhedsstøj og vejtrafikstøj.<br />
Virksomhedsstøj<br />
Virksomhedsstøj omfatter al den støj, der foregår inden for den enkelte virksomheds<br />
matrikel. Det vil sige, den omfatter alle stationære støjkilder på virksomheden<br />
plus al kørsel der foregår på matriklen. Virksomhedsstøjen deles<br />
normalt op i en dagperiode (kl. 07-18), en aftenperioden (kl. 18-22) og en natperiode<br />
(kl. 22-07), hvor der i boligområder stilles de strengeste krav til støjen i<br />
natperioden.<br />
Der regnes desuden <strong>med</strong> forskellige referenceperioder (den tid støjen skal midles<br />
over), da man kun skal være generet i en kort periode om natten, for at være<br />
væsentligt generet. Referenceperioderne er 8 timer for dagperioden, 1 time for<br />
aftenperioden og ½ time for natperioden.<br />
Vejtrafikstøj<br />
Vejtrafikstøj omfatter al kørsel på offentligvej. Beregningerne bygger på 3 parametre:<br />
Årsdøgntrafik, andel af tunge køretøjer og hastigheden. I modsætning<br />
til virksomhedsstøjen giver beregningerne af vejtrafikstøjen kun ét resultat<br />
LAeq,24h, der svarer til den gennemsnitlige årlige støjbelastning over et døgn.<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag 9_trafikstøj.doc Side 4 af 12
Vejtrafikstøj<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, marts 2008<br />
Skibe på havet er ikke omfattet af hverken vejtrafikstøj eller virksomhedsstøj, da<br />
miljøbeskyttelsesloven først gælder, når skibe ligger til kaj. Når skibene ligger<br />
til kaj er de til gengæld <strong>med</strong>taget som virksomhedsstøj.<br />
Nærværende rapport omhandler kun vejtrafikstøj, mens virksomhedsstøjen er<br />
behandlet i teknisk rapport ”Beregning af ekstern støj fra virksomheder i forbindelse<br />
<strong>med</strong> <strong>VVM</strong> for ny vesthavn ved Kalundborg” (bilag 10).<br />
Rapporten omfatter kun de veje, hvor der sker en signifikant ændring af trafikintensiteten<br />
i forbindelse <strong>med</strong> projektet.<br />
2. FORUDSÆTNINGER FOR STØJBEREGNINGER<br />
Viatrafik har i rapport ”<strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny Vesthavn – Trafikvurderinger”(bilag<br />
5) beskrevet de trafikale konsekvenser ved at etablere en ny vesthavn<br />
i Kalundborg og beregnet den forventede årsdøgn trafik i år 2025 efter en fuld<br />
udbygning af havnen.<br />
Årsdøgntrafikken, der er benyttet i beregningerne er fra ovenstående kort fra<br />
rapporten fra Viatrafik, mens andelen af tung trafik, er vurderet ud fra antal lastbiler<br />
til det nye havneområde (færgeterminal, massegodshavn og containerterminal),<br />
og ud fra rapport 240 ”Beregning af vejtrafikstøj – en manual” fra Miljøstyrelsen<br />
og Vejdirektoratet (Vejdirektoratet, 1998).<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag 9_trafikstøj.doc Side 5 af 12
Vejtrafikstøj<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, marts 2008<br />
I rapport 240 ”Beregning af vejtrafikstøj – en manual” er andelen af tunge køretøjer<br />
erfaringsmæssigt opgjort til 8 % for gennemfartsveje, hovedgader og trafikveje.<br />
Tillægges hertil den forventede lastbiltrafik til og fra færgerne, massegodshavnen<br />
og containerterminalen, som angivet i nedenstående skema, får man<br />
en andel af tunge køretøjer på veje til og fra færgerne på ca. 18 %.<br />
Det er oplyst, at trafikken til Mols-Linien fordeler sig forholdsvist jævnt over<br />
året. Den gennemsnitlige trafik pr. døgn (årstafik/365 dage) er beregnet til<br />
(Viatrafik, 2007):<br />
Nedenfor er trafikken på de relevante vejstrækninger opgjort for såvel de eksisterende<br />
som de fremtidige forhold.<br />
Trafikbelastningen på Asnæsvej er målt til 5.600 personbilenheder lige inden<br />
krydset Hareskovvej/Asnæsvej. På strækningen forbi Statoil, vest for Melbyvej<br />
vurderes trafikmængden at være betydeligt mindre (svarende til < 500 ÅDT),<br />
idet alene trafikken til Asnæsværket samt dele af trafikken til Lerchenborg og de<br />
øvrige dele af Asnæshalvøen vil benytte vejstrækningen.<br />
Dette betyder, at der også for den fremtidige situation vil være forskel i trafikstøjen<br />
på Asnæsvej øst og vest for Melbyvej.<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag 9_trafikstøj.doc Side 6 af 12
Vejtrafikstøj<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, marts 2008<br />
2.1 Eksisterende forhold – år 2007<br />
Østre Havnevej<br />
Holbækvej Asnæsvej øst<br />
for Melbyvej<br />
Asnæsvej vest<br />
for Melbyvej<br />
Årsdøgntrafik [antal] 9.300 9.000 5.600 500<br />
Andel tunge køretøjer [%] 18 % 10 % 8 % 15 %<br />
Hastighed [km/t]:<br />
Lette køretøjer<br />
Tunge køretøjer<br />
50 km/t<br />
50 km/t<br />
80 km/t<br />
70 km/t<br />
80 km/t<br />
70 km/t<br />
Hovvejen Sydhavnsvej Hareskovvej<br />
Årsdøgntrafik [antal] 6.400 11.700 12.600<br />
Andel tunge køretøjer [%] 18 % 18 % 8 %<br />
Hastighed [km/t]:<br />
Lette køretøjer<br />
Tunge køretøjer<br />
80 km/t<br />
70 km/t<br />
2.2 Fremtidige forhold - år 2025<br />
Østre Havnevej<br />
50 km/t<br />
50 km/t<br />
80 km/t<br />
70 km/t<br />
Holbækvej Asnæsvej øst<br />
for Melbyvej<br />
80 km/t<br />
70 km/t<br />
Asnæsvej vest<br />
for Melbyvej<br />
Årsdøgntrafik [antal] 10.300 11.500 11.700 6.600<br />
Andel tunge køretøjer<br />
[%]<br />
Hastighed [km/t]:<br />
Lette køretøjer<br />
Tunge køretøjer<br />
8 % 8 % 18 % 18 %<br />
50 km/t<br />
50 km/t<br />
80 km/t<br />
70 km/t<br />
80 km/t<br />
70 km/t<br />
Hovvejen Sydhavnsvej Hareskovvej<br />
Årsdøgntrafik [antal] 10.800 13.800 16.800<br />
Andel tunge køretøjer<br />
[%]<br />
Hastighed [km/t]:<br />
Lette køretøjer<br />
Tunge køretøjer<br />
18 % 10 % 10 %<br />
80 km/t<br />
70 km/t<br />
50 km/t<br />
50 km/t<br />
80 km/t<br />
70 km/t<br />
80 km/t<br />
70 km/t<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag 9_trafikstøj.doc Side 7 af 12
Vejtrafikstøj<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, marts 2008<br />
3. MÅLE- OG BEREGNINGSMETODER<br />
Alle støjberegninger er gennemført i en højde af 1,5 meter over terræn.<br />
Beregningerne er gennemført i henhold til den fælles nordiske beregningsmodel<br />
for vejtrafikstøj 1996.<br />
Til beregningerne er anvendt programmet SoundPLAN , hvor kort <strong>med</strong> målestoksforhold,<br />
bygninger, skærme, reflekterende genstande, terræn, beregningspunkter<br />
og kildedata indlægges/digitaliseres, hvorefter SoundPLAN beregner<br />
støjen i de udvalgte punkter.<br />
4. RESULTATER<br />
Resultatet af beregningerne er angivet som Leq,24h i dB(A), svarende til den gennemsnitlige<br />
årlige støjbelastning over et døgn.<br />
Resultaterne af beregningerne er vedlagt som støjkurver i bilag 1 og 2 til dette<br />
notat.<br />
Bilag 1<br />
Trafikstøjbelastningen <strong>med</strong> den nuværende årsdøgntrafik – år 2007.<br />
Bilag 2<br />
Trafikstøjbelastningen efter en fuldt etableret Ny Vesthavn, inklusiv lastbiler til<br />
færgehavn, massegodshavn og container feeder terminal – år 2025.<br />
Udover ovenstående støjkurver, som beskriver støjen langs alle de betydende<br />
veje, er der gennemført punktberegninger i 3 udvalgte beregningspunkter og 10<br />
meter fra alle veje.<br />
Der er kun få boliger nær de veje, hvor trafikintensiteten stiger som følge af projektet.<br />
De 3 beregningspunkter er udvalgt ved boliger, hvor det er vurderet, at<br />
støjbelastningen vil øges mest.<br />
Punkt 1 og 2 er beliggende Lercheborgvej 107 og 113 tæt op ad Asnæsvej.<br />
Asnæsvej har i dette punkt en eksisterende ÅDT på 5.600, der øges til 11.700,<br />
altså ca. en fordobling. Punkt 3 er beliggende ved Asnæsværket (funktionærbolig),<br />
hvor ÅDT i dag er mindre end 500 og i fremtiden øges <strong>med</strong> 6.600.<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag 9_trafikstøj.doc Side 8 af 12
Vejtrafikstøj<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, marts 2008<br />
Beregningspunkterne 10 meter fra veje er valgt, da dette svarer til basisværdien<br />
iht. beregningsmodel for vejtrafikstøj – rapport 178/1998, og giver et direkte<br />
sammenligningsgrundlag for vejtrafikstøjen nu og i år 2025.<br />
Støjbelastning<br />
Leq,24h<br />
2007<br />
Støjbelastning<br />
Leq,24h<br />
2025<br />
Ændring<br />
i<br />
dB<br />
Punkt 1 Lerchenborgvej 107 62 dB(A) 67 dB(A) + 5 dB<br />
Punkt 2 Lerchenborgvej 113 53 dB(A) 58 dB(A) + 5 dB<br />
Punkt 3 Funktionærboliger ved<br />
Asnæsværket 52 dB(A) 63 dB(A) + 11dB<br />
10 meter fra Østre Havnevej 66 dB(A) 65 dB(A) - 1 dB<br />
10 meter fra Holbækvej 70 dB(A) 71 dB(A) + 1 dB<br />
10 meter fra Asnæsvej øst forl<br />
Melbyvej<br />
10 meter fra Asnæsvej vest for<br />
Melbyvej til ny havn<br />
68 dB(A) 72 dB(A) + 4 dB<br />
58 dB(A) 69 dB(A) + 11dB<br />
10 meter fra Hovvejen 69 dB(A) 72 dB(A) + 3 dB<br />
10 meter fra Sydhavnsvej 67 dB(A) 67 dB(A) 0 dB<br />
10 meter fra Hareskovvej 71 dB(A) 73 dB(A) + 2 dB<br />
Da den almindelige stigning i trafikken på 1,5 % om året giver en forøget støjbelastning<br />
i år 2025 på ca. 1 dB, er der reelt tale om et fald i støjbelastningen, for<br />
de veje, hvor der ikke sker en stigning.<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag 9_trafikstøj.doc Side 9 af 12
Vejtrafikstøj<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, marts 2008<br />
5. REFERENCER<br />
(Vejdirektoratet, 1998) Beregningsmodel for vejtrafikstøj – rapport 178/1998.<br />
Via Trafik (2007): Niras/Kalundborg Kommune <strong>VVM</strong> for Kalundborg Ny<br />
Vesthavn, Trafikvurderinger<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag 9_trafikstøj.doc Side 10 af 12
Ekstern støj fra virksomheder<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, april 2008<br />
Bilagsrapport 10<br />
Ekstern virksomhedsstøj<br />
Beregning af ekstern støj fra virksomheder i forbindelse<br />
<strong>med</strong> <strong>VVM</strong> af Ny Vesthavn ved Kalundborg.<br />
April 2008<br />
NIRAS A/S<br />
Jesper Konnerup<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag10_ekstern støj.doc Side 1 af 25
Ekstern støj fra virksomheder<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, april 2008<br />
KLIENT<br />
Kalundborg Havn<br />
4400 Kalundborg<br />
UDFØRT AF<br />
NIRAS A/S<br />
Åboulevarden 80<br />
8000 Århus C<br />
Sags nr.: 07.456.01<br />
Rapportdato: 28. april 2008<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag10_ekstern støj.doc Side 2 af 25
Ekstern støj fra virksomheder<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, april 2008<br />
INDHOLDSFORTEGNELSE<br />
1 INDLEDNING ............................................................................................. 4<br />
1.1 Vejtrafikstøj...................................................................................... 4<br />
1.2 Vejtrafikstøj...................................................................................... 5<br />
1.3 Eksisterende forhold......................................................................... 5<br />
1.4 Anlægsfasen ..................................................................................... 5<br />
1.5 Driftsfasen ........................................................................................ 5<br />
2. FORUDSÆTNINGER FOR STØJBEREGNINGER .................................. 6<br />
2.1 Eksisterende forhold......................................................................... 6<br />
2.1.1 Kombifærgen..................................................................... 6<br />
2.1.2 Trailere og lastbiler .......................................................... 6<br />
2.1.3 Køletrailere........................................................................ 7<br />
2.1.4 Personbiler......................................................................... 7<br />
2.2 Støj i området vest for Asnæsværket................................................ 7<br />
2.2.1 Asnæsværket ..................................................................... 7<br />
2.2.2 Statoils raffinaderi............................................................ 8<br />
2.3 Anlægsfasen ..................................................................................... 8<br />
2.3.1 Anlægsarbejder på land................................................... 8<br />
2.3.2 Anlægsarbejder til vands ................................................. 8<br />
2.3.3 Vibrationer ........................................................................ 9<br />
2.4 Driftsfasen ........................................................................................ 9<br />
2.4.1 Mols-Linien – fuld udbygget............................................ 9<br />
2.4.2 Kombifærgen..................................................................... 9<br />
2.4.3 Trailere og lastbiler .......................................................... 9<br />
2.4.4 Køletrailere...................................................................... 10<br />
2.4.5 Personbiler....................................................................... 10<br />
2.4.6 Øvrige virksomheder - massgodshavn.......................... 10<br />
3. MÅLE- OG BEREGNINGSMETODER ................................................... 11<br />
4. RESULTATER........................................................................................... 11<br />
5. RERERENCER .......................................................................................... 13<br />
Støjkurver <strong>med</strong> resultatet af beregningerne 14-25<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag10_ekstern støj.doc Side 3 af 25
Ekstern støj fra virksomheder<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, april 2008<br />
1 INDLEDNING<br />
Kalundborg Havn har ladet udarbejde en Masterplan for perioden 2006-2025. I<br />
denne konkluderes, at der er et presserende behov for at give Mols-Linien mere<br />
plads, for at kunne betjene det kraftigt stigende antal løstrailere. Derudover konkluderes<br />
det, at havnen mangler baglandsarealer og dybvandskajer. Den bedste<br />
mulighed for at imødekomme disse behov er etablering af en Ny Vesthavn vest<br />
for Asnæsværket omfattende en færgeterminal, en massegodshavn og en mulig<br />
container feeder terminal. Færgehavnen er placeret ca. én km vest for Asnæsværket.<br />
Massegodshavnen er placeret umiddelbart øst for færgehavnen og container<br />
feeder terminalen tættest på Asnæsværket.<br />
En ny færgeterminal og massegodshavn vest for Asnæsværket vil give en forøget<br />
støjbelastning i området, men samtidig fjerne støj fra området omkring<br />
færgeterminalens nuværende placering.<br />
Den eksterne støj kan deles op i to forhold: Virksomhedsstøj og vejtrafikstøj.<br />
1.1 Vejtrafikstøj<br />
Virksomhedsstøj omfatter al den støj der foregår inden for den enkelte virksomheds<br />
matrikel. Det vil sige, den omfatter alle stationære støjkilder på virksomheden<br />
plus al kørsel der foregår på matriklen. Virksomhedsstøjen deles normalt op<br />
i en dagperiode (kl. 07-18), en aftenperioden (kl. 18-22) og en natperiode (kl.<br />
22-07). I boligområder stilles der strengere krav til støjen i natperioden end i<br />
dagperioden.<br />
Ved beregning af virksomhedsstøj regnes der desuden <strong>med</strong> forskellige referenceperioder<br />
(den tid støjen skal midles over), da man kun skal være generet i en<br />
kort periode om natten, for at være væsentligt generet. Referenceperioderne er 8<br />
timer for dagperioden, 1 time for aftenperioden og ½ time for natperioden.<br />
Virksomhedsstøjen omfatter også støj entreprenørmaskiner i forbindelse <strong>med</strong><br />
anlæg af havnen. Denne er dog ofte omfattet af specielle vilkår, da støjbelastningen<br />
er forholdsvis kortvarig.<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag10_ekstern støj.doc Side 4 af 25
Ekstern støj fra virksomheder<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, april 2008<br />
1.2 Vejtrafikstøj<br />
Vejtrafikstøj omfatter al kørsel på offentlig vej. Beregningerne bygger på 3 parametre:<br />
Årsdøgntrafik, andel af tunge køretøjer og hastigheden. I modsætning<br />
til virksomhedsstøjen giver beregningerne af vejtrafikstøjen kun ét resultat<br />
LAeq,24h, der svarer til den gennemsnitlige støjbelastning over et døgn.<br />
Skibe på havet er ikke omfattet af hverken vejtrafikstøj eller virksomhedsstøj, da<br />
Miljøbeskyttelsesloven først gælder, når skibe ligger til kaj. Når skibene ligger<br />
til kaj er de til gengæld <strong>med</strong>taget som virksomhedsstøj.<br />
Nærværende rapport omhandler kun virksomhedsstøjen, mens vejtrafikstøjmæssige<br />
forhold er behandlet i rapport ”Beregning af vejtrafikstøj i forbindelse <strong>med</strong><br />
<strong>VVM</strong> for ny vesthavn ved Kalundborg” (bilag 9).<br />
Der er <strong>med</strong>taget følgende beregninger og vurderinger i undersøgelsen:<br />
1.3 Eksisterende forhold<br />
Den nuværende støjbelastning fra Mols-Linien vil blive vurderet ud fra Teknisk<br />
rapport T2.008.06 ”Støjundersøgelse af byområde nord for Kalundborg Havn” –<br />
Carl Bro 29. maj 2006. (Carl Bro, 2006).<br />
Den nuværende støjbelastning i området vest for Asnæsværket, hvor den nye<br />
havn ønskes etableret, vil blive beregnet ud fra støjbelastningen fra Asnæsværket,<br />
Statoil samt losning af råolie til Statoil, da disse er vurderet at være de mest<br />
betydende støjkilder.<br />
1.4 Anlægsfasen<br />
Støj i anlægsfasen vil blive vurderet ved de nærmeste boliger, ud fra et skøn<br />
over de mest betydende støjkilder, som f.eks. spunsning, kørsel <strong>med</strong> entreprenørmaskiner<br />
og havneuddybning <strong>med</strong> spandkæde maskine.<br />
Der vil desuden blive foretaget en vurdering af evt. vibrationsgener i anlægsfasen.<br />
1.5 Driftsfasen<br />
Den kommende støjbelastning fra Mols-Linien vil blive beregnet ud den forventede<br />
forøgelse af aktiviteterne i henhold til Masterplan for ny Vesthavn ved Kalundborg.<br />
Ud fra en vurdering af aktiviteterne på den nye massegodshavn, og placeringen<br />
af de forskellige virksomheder, vil støjen blive beregnet og optegnet som støjkurver<br />
for hele området. Støjkurverne vil vise den samlede støjbelastning i hele<br />
området omkring Kalundborg Fjord og den nye havn.<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag10_ekstern støj.doc Side 5 af 25
Ekstern støj fra virksomheder<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, april 2008<br />
2. FORUDSÆTNINGER FOR STØJBEREGNINGER<br />
2.1 Eksisterende forhold<br />
Mols-Linien har for nuværende følgende aktiviteter:<br />
2.1.1 Kombifærgen<br />
Mols-Linien besejler i dag ruten Århus – Kalundborg <strong>med</strong> 2 færger. Der ankommer<br />
og afsejler en kombifærge ca. hver 4 time døgnet rundt.<br />
Et havneophold varer ca. 1 time og 20 min.<br />
Komifærgen har ved havneophold en kildestyrke på 106 dB(A) i henhold til<br />
Teknisk rapport T2.008.06 ”Støjundersøgelse af byområde nord for Kalundborg<br />
Havn” – Carl Bro 29. maj 2006. (Carl Bro, 2006).<br />
2.1.2 Trailere og lastbiler<br />
Der er følgende lastbil- og trailertrafik i forbindelse <strong>med</strong> færgerne indenfor de<br />
respektive referenceperioder:<br />
Antal<br />
Antal<br />
Antal<br />
dagperioden aftenperioden natperioden<br />
Referenceperiode<br />
Trailere / lastbiler til og<br />
8 timer 1 time ½ time<br />
fra færgen indenfor<br />
reference-perioden<br />
280 75 60<br />
Der er regnet <strong>med</strong> 280 kørsler for sortering af trailere i dagperioden, udover<br />
ovenstående kørsel til og fra færgen.<br />
Der er set bort fra sortering i aften- og natperioden, da den største støjbelastning<br />
er indenfor den hele time hhv. ½ time, hvor færgen ligger til kaj.<br />
Ved både kørsel <strong>med</strong> og sortering af trailere er anvendt en kildestyrke på 102<br />
dB(A) iht. Støjdatabogen beskrivelse af industrielle støjkilder – Lydteknisk Institut).<br />
(Lydteknisk Institut, 1986-1989).<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag10_ekstern støj.doc Side 6 af 25
Ekstern støj fra virksomheder<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, april 2008<br />
2.1.3 Køletrailere<br />
Trailere <strong>med</strong> køl, der skal til Jylland, er opstillet i den nordlige del af området.<br />
Der er regnet <strong>med</strong> 10 trailere døgnet rundt og en driftstid på 30 %.<br />
Trailere <strong>med</strong> køl, der kommer fra Jylland, er i opstillet i den sydlige del af området.<br />
Der er regnet <strong>med</strong> 10 trailere og en driftstid på 30 %.<br />
Kildestyrken for køletrailere er sat til 103 dB(A) i henhold til Støjdatabogen<br />
beskrivelse af industrielle støjkilder – Lydteknisk Institut. (Lydteknisk Institut,<br />
1986-1989).<br />
2.1.4 Personbiler<br />
Da personbiler støjer væsentlig mindre end lastbiler (en lastbil støjer som 10<br />
personbiler), og da antallet er begrænset (120.000 personbiler pr. år mod<br />
180.000 lastbiler pr. år), er det vurderet, at de ikke bidrager til det samlede støjbelastning<br />
i omgivelserne, og de er derfor ikke <strong>med</strong>taget i beregningerne.<br />
2.2 Støj i området vest for Asnæsværket<br />
Den nuværende støjbelastning i området vest for Asnæsværket, hvor den nye<br />
havn ønskes etableret, er bestemt af støj fra det nærliggende Asnæsværk og støj<br />
fra losning af råolie til Statoils raffinaderi, der ligger hhv. 1.500 meter og 2.500<br />
meter øst for den nye anløbskaj for Mols-Linien.<br />
2.2.1 Asnæsværket<br />
Da det ikke har været muligt at få støjbelastningen fra Asnæsværket oplyst, er<br />
der taget udgangspunkt i, at de overholder støjvilkårene i værkets miljøgodkendelse.<br />
Miljøgodkendelsen angiver følgende vilkår:<br />
”Støj fra Asnæsværket skal begrænses. Det energiækvivalente, korrigerede Avægtede<br />
lydtrykniveau, Lr, må ikke overskride nedenfor anførte værdier.<br />
Mandag – fredag<br />
Mandag – fredag<br />
Lørdag<br />
Lørdag<br />
Søn- og helligdage<br />
Nat<br />
( revideret 2/9-2002)”<br />
kl. 07-18<br />
kl. 18-22<br />
kl. 07-14<br />
kl. 14-22<br />
kl. 07-22<br />
kl. 22-07<br />
Ved ASVs<br />
funktionærboliger<br />
60 dB (A)<br />
60 dB (A)<br />
60 dB (A)<br />
60 dB (A)<br />
60 dB (A)<br />
60 dB (A)<br />
Ved boliger<br />
på<br />
Strandstien<br />
45 dB (A)<br />
40 dB (A)<br />
45 dB (A)<br />
40 dB (A)<br />
40 dB (A)<br />
38 dB (A)<br />
Ved øvrige<br />
boligområder<br />
45 dB (A)<br />
40 dB (A)<br />
45 dB (A)<br />
40 dB (A)<br />
40 dB (A)<br />
35 dB (A)<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag10_ekstern støj.doc Side 7 af 25
Ekstern støj fra virksomheder<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, april 2008<br />
Da Asnæsværket er i drift hele døgnet, er der taget udgangspunkt i, at værket<br />
overholder natstøjvilkårene.<br />
Omregnet til hvor meget værket må støje, for at overholde de angivne vilkår,<br />
giver dette overslagsmæssigt en samlet kildestyrke på 112 dB(A) for Asnæsværket.<br />
2.2.2 Statoils raffinaderi<br />
I henhold til Teknisk rapport T2.008.06 ”Støjundersøgelse af byområde nord for<br />
Kalundborg Havn” – Carl Bro 29. maj 2006 har losning af råolie til Statoils raffinaderi<br />
en kildestyrke på 115 dB(A), (Carl Bro, 2006).<br />
I henhold til Erik Pugholm, Statoil har virksomheden en samlet kildestyrke på<br />
122 dB(A), (Statoil, 2007).<br />
Det er desuden oplyst at raffinaderiet kan være i drift hele døgnet.<br />
2.3 Anlægsfasen<br />
2.3.1 Anlægsarbejder på land<br />
Støj i anlægsfasen vil hovedsagligt bestå af støj fra nedbringelse af spuns, uddybning<br />
<strong>med</strong> spandkædemaskine og kørsel <strong>med</strong> entreprenørmaskiner.<br />
Det er vurderet, at uddybning <strong>med</strong> spandkædemaskine vil kunne foregå hele<br />
døgnet, mens de øvrige aktiviteter kun vil foregå i dag- og aftenperioden.<br />
Ud fra Støjdatabogen Noise from Bucket-Chain Dredger Ajax – Delta 1. maj<br />
1997 (Delta, 1997), er følgende kildestyrker skønnet:<br />
Nedbringelse af spuns: 120 dB(A)<br />
Kørsel <strong>med</strong> entreprenørmaskiner: 110 dB(A)<br />
Uddybning <strong>med</strong> spandkædemaskine 110 dB(A)<br />
De øvrige aktiviteter i forbindelse <strong>med</strong> anlægsarbejdet, er vurderet ikke at ville<br />
bidrage væsentligt til det samlede støjniveau.<br />
2.3.2 Anlægsarbejder til vands<br />
Det væsentligste støjbidrag til undervandsstøjen er vurderet at være nedbringelse<br />
af spuns. Det har ikke været muligt at finde data for undervandsstøjen fra nedbringelse<br />
af spuns, men i forbindelse <strong>med</strong> etablering af vindmølleparker er der<br />
lavet forskellige undersøgelser. Her viser målinger en kildestyrker på 260 dB (re<br />
1uPa @ 1m) i forbindelse <strong>med</strong> pæle ramning (Niras, 2006). Det er vurderet, at<br />
en kildestyrke på 260 dB (re 1uPa @ 1m) kan tages som udgangspunkt for den<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag10_ekstern støj.doc Side 8 af 25
Ekstern støj fra virksomheder<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, april 2008<br />
maksimale støj fra nedbringelse af spuns, dog afhængig om spunsen vibreres<br />
ned, hvor det forventes at støjbidraget vil være væsentligt lavere. Med udgangspunkt<br />
i en kildestyrke på 260 dB (re 1uPa @ 1m), vil det give et bidrag i ca. 10<br />
km’s afstand svarende til en skibspassage på 150 – 190 dB re. 1µPa.<br />
Ud fra ovenstående er det vurderet, at indenfor en radius af 500 meter vil undervandsstøjen<br />
overskride 200 dB, der har en akut skadelig effekt af hørelsen på<br />
specielt marsvin og sæler, der opholder sig indenfor denne radius.<br />
2.3.3 Vibrationer<br />
Anlægsarbejdet må forventes at kunne give anledning til vibrationer i omgivelserne.<br />
Det drejer sig specielt om nedbringelse af spuns. Vibrationer dæmpes<br />
meget over afstand og det må forventes at selv kraftige vibrationer vil være<br />
dæmpet så meget, at de ikke kan registres i en afstand af nogle få 100 meter.<br />
Der er ikke placeret bebyggelser indenfor en afstand af 200 meter fra områderne,<br />
hvor der vil foregå nedvibrering af spuns, og det må derfor kunne konkluderes,<br />
at der i forbindelse <strong>med</strong> anlægsarbejdet, ikke vil være væsentlige vibrationsgener<br />
i omgivelserne.<br />
2.4 Driftsfasen<br />
2.4.1 Mols-Linien – fuld udbygget<br />
Mols-Linien vil ved forventet fuld udbygning have følgende aktiviteter:<br />
2.4.2 Kombifærgen<br />
Mols-Linien forventer ved en fuld udbygget færgehavn i år 2025, at besejle ruten<br />
Århus - Kalundborg <strong>med</strong> 4 færger. Det forventes, at der ankommer og afsejler<br />
en kombifærge hver 2 time døgnet rundt.<br />
Et havneophold vil <strong>med</strong> de nuværende færger vare 1 time og 20 min. og have en<br />
kildestyrke ved havneophold på 106 dB(A).<br />
2.4.3 Trailere og lastbiler<br />
Lastbil- og trailertrafik til og fra færgerne forventes ved fuld udbygning at være<br />
følgende indenfor de respektive referenceperioder:<br />
Antal<br />
dagperioden<br />
Antal<br />
aftenperioden<br />
Antal<br />
natperioden<br />
Referenceperiode 8 timer 1 time ½ time<br />
Trailere / lastbiler til og fra færgen<br />
indenfor reference-perioden 560 75 60<br />
Der er regnet <strong>med</strong> 560 kørsler for sortering af trailere i dagperioden, udover<br />
ovenstående kørsel til og fra færgen.<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag10_ekstern støj.doc Side 9 af 25
Ekstern støj fra virksomheder<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, april 2008<br />
Der er set bort fra sortering i aften- og natperioden, da den største støjbelastning<br />
er indenfor den hele time hhv. ½ time, hvor færgen ligger til kaj.<br />
Ved både kørsel og sortering af trailere er anvendt en kildestyrke på 102 dB(A) i<br />
henhold til Støjdatabogen beskrivelse af industrielle støjkilder – Lydteknisk Institut<br />
(Lydteknisk Institut, 1986-1989).<br />
2.4.4 Køletrailere<br />
Trailere <strong>med</strong> køl er fordelt på opmarchpladsen. Der er regnet <strong>med</strong> 24 køletrailere<br />
og en driftstid på 30 % hele døgnet.<br />
Kildestyrken for køletrailere er sat til 103 dB(A) i henhold til Støjdatabogen.<br />
2.4.5 Personbiler<br />
Da personbiler støjer væsentlig mindre end lastbiler (en lastbil støjer som 10<br />
personbiler), og da antallet efter udvidelsen stadig vil være begrænset, er det<br />
vurderet, at de ikke bidrager til det samlede støjbelastning i omgivelserne.<br />
2.4.6 Øvrige virksomheder - massgodshavn<br />
Det vides ikke nøjagtigt, hvilke virksomheder der vil etablere sig i på massegodshavnen,<br />
udover at det vil være havnerelaterede erhverv. Det forventes dog,<br />
at der vil etableres omkring 10 virksomheder, som vil kræve en egentlig miljøgodkendelse<br />
eller som bidrager væsentligt til det eksterne støjniveau.<br />
For at finde et udgangspunkt for støjberegningerne, er massegodshavnen opdelt i<br />
10 felter og der er taget udgangspunkt i, at virksomhederne hver især skal overholde<br />
Miljøstyrelsens vejledende vilkår til erhvervsområder på 70 dB(A) i skel.<br />
Dette giver overslagsmæssigt en kildestyrke på 115 dB(A), hvilket er i god<br />
overensstemmelse <strong>med</strong> støjbelastningen fra de nuværende havneaktiviteter på de<br />
eksisterende havn, i henhold til de undersøgelser der er foretaget på det nuværende<br />
havneområde Teknisk rapport T2.008.06 ”Støjundersøgelse af byområde<br />
nord for Kalundborg Havn” – Carl Bro 29. maj 2006. (Carl Bro, 2006). Det er<br />
dog usandsynligt, at alle 10 virksomheder er i maksimal drift på samme tid, og<br />
der er derfor benyttet en samtidighedsfaktor på 40 %. Udover støjen fra de 10<br />
virksomheder er der <strong>med</strong>taget støjen fra et skib der ligger i havn, inklusiv losning<br />
<strong>med</strong> kran.<br />
Det skal understreges, at denne situation er et udtryk for den kumulative effekt.<br />
Man kan således på ingen måde sammenligne de beregnede støjniveauer <strong>med</strong><br />
Miljøstyrelsens vejledende grænseværdier, da disse er stillet til støjbelastningen<br />
fra enkelt virksomheder.<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag10_ekstern støj.doc Side 10 af 25
Ekstern støj fra virksomheder<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, april 2008<br />
3. MÅLE- OG BEREGNINGSMETODER<br />
Støjberegningerne er gennemført for både dag-, aften- og natperioden. Til referenceperioder<br />
er anvendt Miljøstyrelsens vejledende på 8 timer for dagperioden,<br />
1 time for aftenperioden og ½ time for natperioden.<br />
Alle støjberegninger er gennemført i en højde af 1,5 meter over terræn.<br />
Beregningerne vil blive gennemført efter den fælles nordiske beregningsmodel<br />
angivet i Miljøstyrelsens vejledning nr. 5/1993. (Miljøstyrelsen, 1993).<br />
Til beregningerne er anvendt programmet SoundPLAN , hvor kort <strong>med</strong> målestoksforhold,<br />
bygninger, skærme, reflekterende genstande, terræn, beregningspunkter<br />
og kildedata indlægges/digitaliseres, hvorefter SoundPLAN beregner<br />
støjen i de udvalgte punkter.<br />
4. RESULTATER<br />
Resultaterne af beregningerne er vedlagt som støjkurver i bilag 1 – 5.<br />
1. Ekstern støj fra Mols-Linien ved den nuværende placering.<br />
Der er 3 kort <strong>med</strong> støjkurver:<br />
1-1 for dagperioden<br />
1-2 for aftenperioden<br />
1-3 for natperioden.<br />
Mols-Linien giver <strong>med</strong> den nuværende placering et støjbidrag i natperioden på<br />
over 50 dB(A) i det meste af Kalundborg midtby.<br />
2. Ekstern støj fra Asnæsværket og losning af råolie til Statoil.<br />
Støjkurverne gælder for hele døgnet.<br />
Asnæsværket, Statoil og losning af råolie til Statoil bidrager for nuværende <strong>med</strong><br />
40 - 45 dB(A) i området omkring den kommende Ny Vesthavn.<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag10_ekstern støj.doc Side 11 af 25
Ekstern støj fra virksomheder<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, april 2008<br />
3. Ekstern støj i anlægsfasen.<br />
Der er 2 kort <strong>med</strong> støjkurver:<br />
3-1 for dag- og aftenperioden<br />
3-2 for natperioden.<br />
Støjen i anlægsfasen i Kalundborg midtby vil være mindre end 45 dB(A) i dag-<br />
og aftenperioden og under 35 dB(A) i natperioden. I nærheden af anlægsområdet<br />
er der kun få boliger. Kun ved en enkelt af disse boliger (Asnæs Skovvej 11)<br />
vil støjniveauet overstige 45 dB(A) i dag- og aftenperioden, og ingen boliger vil<br />
opleve et støjniveau over 40 dB(A) om natten.<br />
Ved anlægsarbejder, bl.a. ved nedramning af spuns kan der i perioder være tale<br />
om støj <strong>med</strong> impulser. Såfremt det ved en konkret vurdering på stedet vurderes,<br />
at der er impulser i støjen, skal der tillægges et genetillæg på 5 dB. Det er ikke<br />
på forhånd muligt at vurdere om der vil være boliger, der vil være generet af<br />
impulser, men det vil under alle omstændigheder kun forekomme i korte perioder.<br />
På grund af den relative store afstand mellem anlægsområdet og beboelser<br />
vurderes det ikke at være sandsynligt, at der vil være impulstillæg.<br />
4. Ekstern støj fra Mols-Linien ved fuld udbygning år 2025.<br />
Der er 3 kort <strong>med</strong> støjkurver:<br />
4-1 for dagperioden<br />
4-2 for aftenperioden<br />
4-3 for natperioden.<br />
Støjkurverne viser, at Mols-Linien selv ved fuld udbygning i år 2025, sandsynligvis<br />
vil kunne overholde de Miljøstyrelsens vejledende vilkår ved de nærmeste<br />
boliger.<br />
5. Ekstern støj fra Mols-Linien ved fuld udbygning år 2025 plus virksomhederne<br />
på massehavnen og containerterminal.<br />
Der er 3 kort <strong>med</strong> støjkurver:<br />
5-1 for dagperioden<br />
5-2 for aftenperioden<br />
5-3 for natperioden.<br />
Områderne omkring Ny Vesthavn, hvor støjbelastningen vil stige, er meget<br />
spredt bebygget og det er vurderet at relativt få beboelser vil blive påvirket af<br />
betydende støj. Ved to boliger (Asnæs Skovvej 10 og 12) er støjbidraget beregnet<br />
til ca. 55 dB(A) i natperioden, mens det samlede støjniveau i de berørte boligområder<br />
i Kalundborg by vil være op til 35-45 dB(A).<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag10_ekstern støj.doc Side 12 af 25
Ekstern støj fra virksomheder<br />
<strong>VVM</strong> vurdering af Ny Vesthavn ved Kalundborg, april 2008<br />
Støjbidraget fra Asnæsværket og Statoil er ikke indregnet i ovennævnte støjkort<br />
på figur 11.7. Bidraget herfra ligger mere end 10 dB(A) under støjbidraget fra<br />
den nye havn og vil således ikke give anledning til en forøgelse af det samlede<br />
støjbidrag.<br />
5. RERERENCER<br />
Carl Bro (2006). Teknisk rapport T2.008.06 ”Støjundersøgelse af byområde<br />
nord for Kalundborg Havn” – Carl Bro 29. maj 2006.<br />
Delta (1997), Noise from Bucket-Chain Dredger Ajax – Delta 1. maj 1997<br />
Lydtekniks Institut (1986-1989) Støjdatabogen beskrivelse af industrielle støjkilder<br />
– Lydteknisk Institut.<br />
Miljøstyrelsen (1993) Miljøstyrelsens vejledning nr. 5/1993.<br />
Niras (2006) Walny offshore windfarm – enviromental statement, marts 2006.<br />
Statoil (2007) Erik Pugholm, Statoil, personlig kommunikation,<br />
RAPPORTEN MÅ IKKE GENGIVES, UNDTAGEN I SIN HELHED, UDEN PRØVNINGSLABORATORIETS SKRIFTLIGE GODKENDELSE<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag10_ekstern støj.doc Side 13 af 25
Bilag 11<br />
Hydraulisk modellering.<br />
Sedimenttransport,<br />
vandudskiftning og<br />
kystmorfologi
Kalundborg Havn<br />
<strong>VVM</strong> - Kalundborg Ny Vesthavn<br />
Bilagsrapport 11<br />
Hydraulisk modellering<br />
Sedimentspredning, vandudskiftning og kystmorfologi.<br />
Oktober 2007
NIRAS A/S<br />
Åboulevarden 80<br />
Postboks 615<br />
DK-8100 Århus C<br />
Telefon 8732 3232<br />
Telefax 8732 3200<br />
E-mail niras@niras.dk<br />
Web www.niras.dk<br />
CVR-nr. 37295728<br />
Tilsluttet F.R.I<br />
Udgave nr.:<br />
01<br />
Dato:<br />
07.11.2007<br />
Forfatter:<br />
Henning Lauridsen/HGL , Tony Erik Bergøe/TEB & Tue Hald/TUH<br />
Kvalitetskontrol:<br />
Gunther Hansen/GUH<br />
Godkendt af:<br />
Jesper Harder/JHA<br />
Sag nr. 07.456.01<br />
Filnavn:<br />
Bilag11_Hydraulisk modellering.doc
Indhold<br />
1 INDLEDNING 2<br />
2 KYSTMORFOLOGI 3<br />
2.1 Metode 3<br />
2.2 Eksisterende forhold 4<br />
2.3 Fremtidige forhold 9<br />
2.4 Miljøpåvirkninger i anlægsfasen 10<br />
2.5 Miljøpåvirkninger i driftfasen 11<br />
3 HYDROGRAFISKE FORHOLD 12<br />
3.1 Metode 12<br />
3.2 Eksisterende forhold 14<br />
3.3 Miljøpåvirkninger 18<br />
3.4 Miljøpåvirkninger i anlægsfasen 18<br />
3.5 Miljøpåvirkninger i driftfasen 18<br />
4 SEDIMENTSPREDNING 20<br />
4.1 Metode 20<br />
4.2 Disponering af Mængder 20<br />
4.3 SpredningsModellering 26<br />
4.4 Miljøpåvirkninger i anlægsfasen 30<br />
5 REFERENCER 41<br />
APPENDIKS 1 42<br />
1
2<br />
1 Indledning<br />
Denne bilagsrapport beskriver ændringer i kystmorfologi, hydrografiske<br />
forhold og sedimentspredning som følge af etableringen af Kalundborg<br />
Ny Vesthavn.
2 Kystmorfologi<br />
Formålet <strong>med</strong> nærværende kapitel er at vurdere hvordan sedimenttransporten<br />
ændres langs Kalundborg Fjords breder, og hvordan det<br />
vil ændre kysten at Ny Vesthavn etableres. Specielt har det været vigtigt<br />
at vurdere, om der vil ske kystmorfologiske ændringer omkring<br />
Gisseløre Tange.<br />
2.1 METODE<br />
Kystudviklingen er bestemt af bølgeforholdene og eventuel kystbeskyttelse<br />
eller tilstedeværelsen af større havneanlæg som f.eks. Asnæsværket<br />
eller Ny Vesthavn.<br />
Bølgeforholdene ved Kalundborg Havn er styret af de lokalt herskende<br />
vindforhold, og bølgernes udbredelsesafstand indenfor hver vindretning,<br />
det såkaldte ”fritstræk/fetch”.<br />
Til simulering af de vindgenerede bølger er der anvendt MIKE 21 SW,<br />
som er en spectral vind-bølge model baseret på et ustruktureret model<br />
net. Modellen dækker Storebælt <strong>med</strong> omkringliggende farvande, hvor<br />
der er frit stræk til Kalundborg Havn. Med udgangspunkt i vindhastighed<br />
og –retning beregnes i hele modelområdet den signifikante<br />
bølgehøjde, bølgeperiode og bølgeretning <strong>med</strong> hensyntagende til følge:<br />
Bølgetilvækst som følge af vind<br />
Ikke-lineær bølge-bølge interaktion<br />
Energitab på grund af white-capping (bølgebrydning på åbent<br />
vand)<br />
Energitab på grund af bundfriktion<br />
Energitab på grund af bølgebrydning<br />
Refraktion og shoaling på som følge af dybde variationer<br />
Bølger – strøm interaktion<br />
Det bølgeklima, som bestemmes i MIKE 21 SW anvendes i LitPack –<br />
LitDrift til beregning af ”sedimenttransportkapaciteten”, som er et<br />
udtryk for bølgernes evne til, at transportere sand og sediment langs<br />
kysten. Ved sammenligning af den nuværende sedimenttransport kapacitet<br />
<strong>med</strong> den fremtidige, kan effekten på kystmorfologien kvantificeres.<br />
3
4<br />
LitDrift, er en 1-dimensional model sammensat af en række moduler<br />
der tilsammen kan beregne bl.a. den tvær- og langsgående sedimenttransport<br />
samt udviklingen i kystlinien givet via:<br />
Bølgeklimaet<br />
Vandstanden<br />
Vindklimaet<br />
Bundfriktionen<br />
Refraction (ændring af bølgeretning pga. vanddybden)<br />
Shoaling (ændring af bølgelængde, -højde og –hastighed pga.<br />
vanddybden)<br />
Bølgebrydning<br />
Sedimentet<br />
2.2 EKSISTERENDE FORHOLD<br />
2.2.1 Kystteknisk beskrivelse<br />
Kalundborg fjord er en tragtformet fjord orienterede nordvest-sydøst<br />
(285°-105°) <strong>med</strong> mundingen orienteret mod nordvest. Indkommende<br />
bølger fra vinkelrummet 270° til 300° vil generere en sedimenttransport<br />
langs kysten, som er en <strong>med</strong>virkende faktor i formningen af fjorden.<br />
Det være sig den nordlige og sydlige fjord bred men især Gisseløre<br />
Tange.<br />
294°/114°<br />
272°/92°<br />
± 0 0.5 1 2 3<br />
KM<br />
4<br />
Gisseløre Tange<br />
Planlagt havn<br />
Figur 2.1 Kalundborg Fjord <strong>med</strong> markering af den planlagte havn og Gisseløre<br />
Tange samt orientering af fjorden og tange<br />
328°/148°
Vindhastighed [m/s]<br />
]0;15]<br />
]15;30]<br />
]30;45]<br />
]45;60]<br />
2.2.2 Vindforhold<br />
Der forekommer hovedsageligt bølger i bunden af fjorden i forbindelse<br />
<strong>med</strong> vind fra retningerne vest til nordvest.<br />
Langtidsdata fra lokaloplandet har ikke været til rådighed, hvorfor<br />
data fra Sprogø i årene 1980, 1984 og 1986-1998 er benyttet til bestemmelse<br />
af et normalt år. Disse data er indsamlet i forbindelse <strong>med</strong><br />
etableringen af Storebæltsbroen i perioden 1977 til 1999 pr. 10 minutter.<br />
Der anvendes kun målinger fra førstnævnte årrække, hvor måleren<br />
var placerede 8.5m og 11.5m over terræn (blevet flyttet i 1987). Målingerne<br />
er anvendt uden korrektion, da det er vurderet at korrektionen<br />
i forhold til højden 10m og evt. terrænruhed er minimal og derved<br />
uden betydning for det fremkommende resultat.<br />
]60;75]<br />
]75;90]<br />
]90;105]<br />
]105;120]<br />
]120;135]<br />
]135;150]<br />
]150;165]<br />
2.2.3 Bølgeforhold<br />
]165;180]<br />
Vindretning [dgn]<br />
]0.00;1.00] 0.01 0.02 0.02 0.03 0.04 0.05 0.03 0.04 0.04 0.05 0.04 0.03 0.04 0.06 0.02 0.03 0.02<br />
Sum<br />
0.57<br />
]1.00;2.00] 0.01 0.02 0.05 0.07 0.13 0.17 0.15 0.18 0.26 0.27 0.29 0.31 0.27 0.29 0.28 0.29 0.27 0.30 0.19 0.14 0.10 0.05 0.02 4.09<br />
]2.00;3.00] 0.08 0.21 0.29 0.28 0.27 0.25 0.31 0.39 0.44 0.49 0.47 0.45 0.39 0.53 0.49 0.59 0.77 0.50 0.39 0.31 0.19 0.11 8.20<br />
]3.00;4.00] 0.02 0.18 0.28 0.27 0.30 0.35 0.34 0.35 0.41 0.49 0.67 0.55 0.48 0.43 0.52 0.60 0.85 1.29 0.86 0.57 0.42 0.33 0.21 0.03 10.82<br />
]4.00;5.00] 0.03 0.15 0.29 0.29 0.34 0.32 0.41 0.43 0.52 0.59 0.65 0.50 0.53 0.59 0.61 0.63 1.29 1.42 1.14 0.74 0.61 0.43 0.37 0.04 12.90<br />
]5.00;6.00] 0.05 0.19 0.29 0.28 0.31 0.43 0.38 0.53 0.58 0.64 0.67 0.57 0.57 0.60 0.66 0.91 1.19 1.01 0.90 0.85 0.64 0.45 0.30 0.04 13.03<br />
]6.00;7.00] 0.06 0.24 0.27 0.34 0.33 0.42 0.45 0.65 0.68 0.51 0.47 0.56 0.70 0.76 0.78 0.90 1.01 0.59 0.82 0.85 0.68 0.38 0.27 0.04 12.75<br />
]7.00;8.00] 0.05 0.24 0.20 0.21 0.28 0.23 0.32 0.56 0.62 0.58 0.34 0.40 0.48 0.66 0.70 0.83 0.94 0.33 0.51 0.80 0.57 0.32 0.15 0.02 10.32<br />
]8.00;9.00] 0.03 0.13 0.17 0.16 0.24 0.22 0.34 0.48 0.45 0.44 0.31 0.31 0.42 0.53 0.75 0.69 0.66 0.19 0.37 0.61 0.49 0.33 0.18 0.02 8.51<br />
]9.00;10.00] 0.02 0.07 0.11 0.13 0.18 0.19 0.28 0.36 0.44 0.35 0.27 0.30 0.27 0.45 0.59 0.49 0.34 0.12 0.19 0.51 0.38 0.20 0.13 0.02 6.37<br />
]10.00;11.00] 0.02 0.07 0.09 0.10 0.07 0.13 0.20 0.26 0.31 0.26 0.17 0.23 0.23 0.30 0.41 0.33 0.22 0.08 0.06 0.30 0.34 0.18 0.08 0.01 4.45<br />
]11.00;12.00] 0.02 0.07 0.07 0.04 0.04 0.09 0.12 0.19 0.21 0.14 0.15 0.13 0.21 0.26 0.27 0.28 0.18 0.05 0.04 0.22 0.23 0.12 0.04 0.01 3.18<br />
]12.00;13.00] 0.03 0.04 0.05 0.03 0.05 0.07 0.09 0.14 0.11 0.10 0.10 0.16 0.18 0.19 0.10 0.08 0.02 0.01 0.14 0.21 0.06 0.05 2.01<br />
]13.00;14.00] 0.03 0.03 0.03 0.02 0.03 0.07 0.08 0.10 0.08 0.08 0.10 0.11 0.13 0.10 0.04 0.02 0.01 0.07 0.07 0.05 0.02 1.28<br />
]14.00;15.00] 0.01 0.06 0.07 0.04 0.03 0.05 0.08 0.06 0.05 0.05 0.06 0.08 0.03 0.01 0.68<br />
]15.00;16.00] 0.01 0.02 0.02 0.02 0.01 0.02 0.03 0.05 0.04 0.02 0.03 0.03 0.04 0.02 0.36<br />
]16.00;17.00] 0.01 0.02 0.02 0.02 0.02 0.02 0.02 0.14<br />
]17.00;18.00] 0.01 0.01<br />
]18.00;19.00] 0.00<br />
]19.00;20.00] 0.00<br />
]20.00;21.00] 0.00<br />
Sum 0.32 1.49 2.13 2.25 2.53 2.90 3.37 4.55 5.23 5.04 4.74 4.62 5.03 5.75 6.57 6.75 7.80 6.21 5.63 6.29 5.18 3.16 1.94 0.21 99.69<br />
Tabel 2.1 Vindhastighed versus vindretning i procent for Sprogø; højde 8.5m (1977-1987) og 11.5m (1987-<br />
1999)<br />
]180;195]<br />
]195;210]<br />
]210;225]<br />
2.2.3.1 Modelopstilling<br />
Modellen er opstillet så den dækker fra Kattegat i nord til Storebæltsbroen<br />
i syd og Jyllands østkyst mod vest. Fra en tidligere undersøgelse<br />
af Asnæsværket (DHI, 2002) kendes forholdet mellem vind og bølger<br />
for en lokalitet nordvest for den planlagte havn. Denne information er<br />
anvendt til kalibrering af den matematiske bølgemodel som efterfølgende<br />
på baggrund af vinddata fra Sprogø er benyttet til bestemmelse<br />
af et gennemsnitlig bølge-år i Kalundborg fjord.<br />
2.2.3.2 Bathymetri<br />
Dybdeforholdene i begge modeller er baseret på søkort. Lokalt i havnen<br />
er vanddybderne baseret på Kalundborg Havns uddybningsplan.<br />
]225;240]<br />
]240;255]<br />
]255;270]<br />
]270;285]<br />
]285;300]<br />
]300;315]<br />
]315;330]<br />
]330;345]<br />
]345;360]<br />
5
6<br />
Model nettet er defineret således, at opløsningen nær Kalundborg<br />
Havn er fint, ca. 40-50 m, mens den fjernt fra fokus området er ca.<br />
1000-1500 m. På Figur 2.2 er modellens udstrækning samt dybdeforhold<br />
(bathymetri) illustreret for nærområdet ved Kalundborg Havn.<br />
Kalundborg<br />
Figur 2.2 Bathymetri og udstrækningen af den opsatte MIKE 21 SW model
2.2.3.3 Modelverifikation<br />
Bølgedata er målt af Dansk Hydraulisk institut i 1973-1974 inden<br />
etableringen af Asnæsværket. Målingerne har desværre kun været<br />
tilgængelige i form af en vindstatistik for Røsnæs <strong>med</strong> tilhørende bølgestatistik<br />
for Asnæsværket (ca. position 630.166, 6.171.110 ED50<br />
UTM32)<br />
Relationen for vind versus bølger er gældende for retningen vestnordvest<br />
til nordvest, hvorfor modeller er sat op for samme forhold og<br />
justeret på vindfriktionen indtil der for samme punkt var en til fredsstillende<br />
overensstemmelse mellem den tidligere undersøgelse og den<br />
opstillede model.<br />
Overensstemmelsen, Figur 2.3, blev opnået ved brug af en vind/bølge<br />
relation baseret udelukkende på vindhastigheden (an ”uncoupled"<br />
formulation) ved en Charnock konstant på 0,1. Resten af model parametrene<br />
fremgår af Appendiks 1.<br />
Hs obs [m]<br />
PosA: Sign. Wave Height [m]<br />
1.5<br />
1.4<br />
1.3<br />
1.2<br />
1.1<br />
1.0<br />
0.9<br />
0.8<br />
0.7<br />
0.6<br />
0.5<br />
0.4<br />
0.3<br />
0.2<br />
0.1<br />
13:00<br />
2006-01-01<br />
14:00 15:00 16:00 17:00 18:00 19:00 20:00 21:00<br />
Figur 2.3 Sammenligning mellem observeret signifikant bølgehøjde, Hs [m]<br />
(sort) og simulerede Hs [m] (pink)<br />
7
8<br />
2.2.3.4 Resultat<br />
For nuværende forhold ligger hovedparten af Kalundborg Havn øst for<br />
Gisseløre Tange og influerer ikke på den vestlige side af tangens udvikling.<br />
Tangen er formenligt et resultat af bølgerefleksion i bunden af<br />
Kalundborg Fjord.<br />
Udformningen af tangen er en fortløbende proces styret af bølgeretningen<br />
og bølgeenergien. Bølgeforholdene er styret af vindhastighed<br />
og -retning samt afstanden hvorover bølgerne kan bygges op. Betragtes<br />
den midterste sektion af tangen, er denne i dag beskyttet af høfder,<br />
hvor strandlinien mellem disse er orienteret 345°/355°-165°/185° antydende<br />
at den dominerende bølgeretning er ca. 260° til 300°.<br />
Dette understøttes af MIKE 21 SW modellen, som viser, at den dominerende<br />
bølgeretning er ca. 300°. Figur 2.4 viser ved en bølgerose det<br />
årlige gennemsnitlige bølgeklima på 4m vanddybde, baserede på årlige<br />
gennemsnitsvinde, som efterfølgende er konverteret ved hjælp af<br />
den matematiske bølgemodel MIKE 21 SW. Bølgeklimaet er ligeledes<br />
summeret i Tabel 2.2.<br />
N<br />
Calm<br />
41.52 %<br />
10 %<br />
Hs [m]<br />
Above 1<br />
0.8 - 1<br />
0.6 - 0.8<br />
0.4 - 0.6<br />
0.2 - 0.4<br />
Below 0.2<br />
Figur 2.4 Gennemsnitlig årligt bølgeklima på 4 m konturkurven midt for Gisseløre<br />
Tange, angivet som en bølgerose
Vind [m/s] ]180;195]<br />
]195;210]<br />
]210;225]<br />
2.3 FREMTIDIGE FORHOLD<br />
]225;240]<br />
]240;255]<br />
[0;3[ 0.00 0.00 0.00 0.00 0.00 0.11 0.12 0.12 0.11 0.11 0.00 0.00<br />
[3;6[ 0.00 0.00 0.00 0.00 0.00 0.11 0.13 0.14 0.13 0.00 0.00 0.00<br />
[6;9[ 0.00 0.00 0.00 0.18 0.25 0.29 0.31 0.30 0.28 0.25 0.17 0.00<br />
[9;12[ 0.00 0.10 0.22 0.35 0.43 0.49 0.51 0.49 0.47 0.42 0.35 0.25<br />
[12;15[ 0.11 0.22 0.36 0.50 0.59 0.66 0.69 0.68 0.66 0.60 0.53 0.39<br />
[15;18[ 0.16 0.33 0.49 0.64 0.76 0.83 0.87 0.87 0.84 0.78 0.68 0.53<br />
[18;21[ 0.24 0.45 0.62 0.78 0.92 1.00 1.05 1.05 1.03 0.95 0.84 0.67<br />
Reflekterende bølgeretning, [grader ifht. Nord]<br />
Vind [m/s] ]180;195]<br />
]195;210]<br />
]210;225]<br />
]225;240]<br />
]240;255]<br />
[0;3[ 274 274 279 283 285 286 287 288 288 289 291 292<br />
[3;6[ 274 275 279 282 281 282 285 288 290 290 289 291<br />
[6;9[ 274 274 278 278 280 282 284 285 287 290 289 292<br />
[9;12[ 274 287 279 277 279 281 283 284 286 289 292 292<br />
[12;15[ 284 278 275 274 277 279 280 282 285 288 291 294<br />
[15;18[ 281 274 272 272 275 277 278 280 283 286 290 293<br />
[18;21[ 273 270 269 271 273 275 277 279 281 285 288 292<br />
Reflekterende bølgeperiode, Tp [s]<br />
Vind [m/s] ]180;195]<br />
]195;210]<br />
Reflekterende bølgehøjde, Hs [m]<br />
]210;225]<br />
]225;240]<br />
]240;255]<br />
[0;3[ 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5<br />
[3;6[ 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.4<br />
[6;9[ 2.4 2.5 2.5 2.4 2.5 2.6 2.7 2.6 2.5 2.3 2.0 2.4<br />
[9;12[ 3.0 2.4 2.5 3.0 3.2 3.2 3.2 3.2 3.1 3.0 2.8 2.4<br />
[12;15[ 2.3 2.5 2.8 3.5 3.8 3.9 3.9 3.8 3.7 3.6 3.3 2.9<br />
[15;18[ 2.6 2.7 3.1 4.2 4.3 4.3 4.3 4.3 4.3 4.0 3.7 3.3<br />
[18;21[ 3.0 3.0 3.3 4.6 4.7 4.7 4.7 4.7 4.7 4.3 4.0 3.6<br />
Position midt Gisseløre, dybde -4m; 630057,6171556 ED50 UTM32<br />
Tabel 2.2 Eksisterende forhold - årligt gennemsnitlig bølgeklima for en lokalitet<br />
ca. midt for Gisseløre Tange.<br />
På den nordlige bred er effekten af Ny Vesthavn primært, at der bliver<br />
trukket energi ud af bølgefronten, når den passerer igennem fjorden<br />
fra vest og rammer den vestlige stenkastning på Ny Vesthavn. Endvidere<br />
er der en effekt af, at det frie stræk fra sydvest til Gisseløre er<br />
reduceret, fordi Ny Vesthavn fremrykker kystlinien.<br />
Effekten af disse elementer er dog yderst begrænset, hvilket fremgår<br />
af tabellen nedenfor. I forhold til de eksisterede forhold er reduktionen<br />
af bølgehøjderne i forbindelse <strong>med</strong> hård vind fra vest kun på op til 2<br />
cm.<br />
]255;270]<br />
]255;270]<br />
]255;270]<br />
]270;285]<br />
]270;285]<br />
]270;285]<br />
]285;300]<br />
]285;300]<br />
]285;300]<br />
]300;315]<br />
]300;315]<br />
]300;315]<br />
]315;330]<br />
]315;330]<br />
]315;330]<br />
]330;345]<br />
]330;345]<br />
]330;345]<br />
]345;360]<br />
]345;360]<br />
]345;360]<br />
9
10<br />
Vind [m/s] ]180;195]<br />
]195;210]<br />
]210;225]<br />
]225;240]<br />
]240;255]<br />
[0;3[ 0.00 0.00 0.00 0.00 0.00 0.11 0.12 0.12 0.11 0.11 0.00 0.00<br />
[3;6[ 0.00 0.00 0.00 0.00 0.00 0.11 0.13 0.14 0.13 0.00 0.00 0.00<br />
[6;9[ 0.00 0.00 0.00 0.18 0.25 0.29 0.31 0.30 0.28 0.25 0.17 0.00<br />
[9;12[ 0.00 0.00 0.22 0.34 0.42 0.49 0.51 0.49 0.47 0.42 0.36 0.25<br />
[12;15[ 0.11 0.22 0.36 0.49 0.59 0.66 0.69 0.68 0.66 0.61 0.53 0.39<br />
[15;18[ 0.16 0.33 0.48 0.63 0.75 0.83 0.87 0.87 0.84 0.79 0.69 0.53<br />
[18;21[ 0.23 0.44 0.60 0.76 0.90 0.99 1.04 1.05 1.03 0.95 0.84 0.67<br />
Reflekterende bølgeretning, [grader ifht. Nord]<br />
Vind [m/s] ]180;195]<br />
]195;210]<br />
]210;225]<br />
]225;240]<br />
]240;255]<br />
[0;3[ 272 272 278 282 284 286 287 287 288 289 290 292<br />
[3;6[ 272 274 278 281 280 281 284 287 289 289 289 291<br />
[6;9[ 272 273 277 277 279 282 283 285 287 289 288 291<br />
[9;12[ 273 286 279 277 279 281 283 284 286 289 292 292<br />
[12;15[ 283 279 275 275 277 279 281 282 284 288 290 293<br />
[15;18[ 281 275 273 273 275 277 279 280 283 286 289 293<br />
[18;21[ 276 272 271 272 274 276 277 279 281 284 287 292<br />
Reflekterende bølgeperiode, Tp [s]<br />
]195;210]<br />
Reflekterende bølgehøjde, Hs [m]<br />
]210;225]<br />
]225;240]<br />
]240;255]<br />
]180;195]<br />
Vind [m/s]<br />
[0;3[ 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5<br />
[3;6[ 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.5 2.4<br />
[6;9[ 2.5 2.5 2.5 2.4 2.5 2.6 2.7 2.6 2.5 2.4 2.0 2.4<br />
[9;12[ 3.0 2.4 2.5 3.0 3.2 3.2 3.2 3.2 3.1 3.0 2.8 2.4<br />
[12;15[ 2.3 2.5 2.8 3.5 3.8 3.9 3.9 3.8 3.7 3.6 3.3 2.9<br />
[15;18[ 2.6 2.7 3.1 4.2 4.3 4.3 4.3 4.3 4.3 4.0 3.7 3.3<br />
[18;21[ 2.9 3.0 3.3 4.6 4.7 4.7 4.7 4.7 4.7 4.3 4.1 3.6<br />
Position midt Gisseløre, dybde -4m; 630057,6171556 ED50 UTM32<br />
Tabel 2.3 Fremtidige forhold - årligt gennemsnitlig bølgeklima for en lokalitet<br />
ca. midt for Gisseløre Tange.<br />
På den sydlige bred påvirkes bølgeklimaet primært på den strækning,<br />
hvor Ny Vesthavn etableres. Lige vest for Ny Vesthavn vil havneanlægget<br />
yde læ for små bølger fra øst og øst for Ny Vesthavn er der en<br />
smal strand som adskiller den nye havn fra Asnæsværket.<br />
2.3.1 Sedimenttransport<br />
Med udgangspunkt i det eksisterende og fremtidige bølgeklima er der<br />
opsat en endimensional sedimenttransportmodel, LitDrift, for et estimeret<br />
strandprofil. Den relative forskel mellem eksisterende og fremtidige<br />
situation viser, at der kan forventes en reduktion i sedimenttransportkapaciteten<br />
for en tange uden høfder på 0,5 %.<br />
2.4 MILJØPÅVIRKNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
Frigivelse af sediment under graveaktiviteterne vil bidrage til puljen af<br />
sediment som potentielt kan transporteres. Dette vurderes dog at være<br />
så lille et bidrag, at det ikke kan ses i den overordnede transport.<br />
]255;270]<br />
]255;270]<br />
]255;270]<br />
]270;285]<br />
]270;285]<br />
]270;285]<br />
]285;300]<br />
]285;300]<br />
]285;300]<br />
]300;315]<br />
]300;315]<br />
]300;315]<br />
]315;330]<br />
]315;330]<br />
]315;330]<br />
]330;345]<br />
]330;345]<br />
]330;345]<br />
]345;360]<br />
]345;360]<br />
]345;360]
2.5 MILJØPÅVIRKNINGER I DRIFTFASEN<br />
Etableringen af Ny Vesthavn på den sydlige strand vest for Asnæsværket<br />
vil blokere for den østgående sedimenttransport på den sydlige<br />
bred og flytte den effekt Asnæsværket i dag har på sedimenttransporten<br />
yderligere mod vest. Der vil således blive opbygget en linseformet<br />
strand vest for Ny Vesthavn, som får samme udformning og karakter<br />
som den eksisterende strand vest for Asnæsværket.<br />
På Gisseløre Tange vil der være en marginal reduktion af bølgeenergien<br />
i de indkommende bølger fra vest og sydvest.<br />
For tre lokaliteter på 4 m kurven udfor den vestlige del af Gisseløre<br />
Tange er den respektive bølgeenergi for de to situationer bestemt og<br />
sammenlignet for et gennemsnitsår. For de største bølger i vinkelrummet<br />
fra syd til vest er der en reduktion i bølgehøjden på op til 2<br />
cm (hvilket <strong>med</strong>fører nedsat nordvest gående sedimenttransport på<br />
tangen), men hyppigheden af varigheden af disse situationer er begrænset<br />
og ligeledes er effekten på det overordnede sediment transport<br />
mønster. Sedimenttransportkapaciteten vil relativt set blive reduceret<br />
<strong>med</strong> 0,5 % (endimensional sedimenttransport model) for et antaget<br />
kystprofil udsat for et årligt gennemsnitsbølgeklima for situationen<br />
henholdsvis før og efter etablering af Ny Vesthavn.<br />
Effekten af terminaludvidelsen vurderes at være negligeabel i forhold<br />
til de naturlige variationer.<br />
11
12<br />
3 Hydrografiske forhold<br />
I dette afsnit vurderes ændringen af strømforhold og vandstandsforhold<br />
(hydrografi) som følge af etablering af Ny Vesthavn.<br />
Hvis Ny Vesthavn <strong>med</strong>fører en signifikant indsnævring af Kalundborg<br />
Fjord, vil dette have betydning for vandudskiftningen i bunden af fjorden.<br />
I den forbindelse er der specielt fokus på det rekreative område<br />
øst for Gisseløre Tange.<br />
3.1 METODE<br />
Strøm og vandstandsforholdene i Kalundborg Fjord undersøges ved<br />
anvendelse af en numerisk strømningsmodel MIKE 21 HD. Modellen<br />
er udviklet af DHI Institut for vand & miljø og beregner strømforholdene<br />
i et afgrænset område på baggrund af en række påtrykte randbetingelser<br />
som vind, vandstand og/eller vandføringer. Det fysiske miljø<br />
i modelområdet beskrives <strong>med</strong> vanddybder, bundfriktion, viskositet<br />
m.v. Modellens bathymetri fremgår af Figur 3.1.<br />
25<br />
20<br />
15<br />
Bathymetry (m)<br />
Above -2<br />
-4 - -2<br />
-6 - -4<br />
-8 - -6<br />
-10 - -8<br />
-12 - -10<br />
10<br />
-14 - -12<br />
-16 - -14<br />
-18 - -16<br />
-20 - -18<br />
5<br />
-22 - -20<br />
-24 - -22<br />
-26 - -24<br />
-28 - -26<br />
-30 - -28<br />
0<br />
Below -30<br />
0 5 10 15<br />
(kilometer)<br />
20 25 30<br />
Figur 3.1 Bathymetri for MIKE 21 HD modellen. De to rektangler indikerer, at<br />
modellen er sammensat af tre bathymetrier <strong>med</strong> varierende detaljeringsgrad.<br />
Den mest detaljerede bathymetri dækker kun Kalundborg havn og ca. 2 km<br />
vest for Ny Vesthavn.<br />
(kilometer)<br />
Som det fremgår af bathymetrien er modellen sammensat (nested) i tre<br />
modelområder <strong>med</strong> varierende detaljeringsgrad (netvidde). Hovedmo-
dellen udstrækker sig fra Ballen Havn på Samsø i det nordvestlige<br />
hjørne og Hindsholm på Fyn i det syd vestlige hjørne og til Kalundborg<br />
mod øst.<br />
I fjorden er der indlejret en finere bathymetri, afgrænset mod vest af<br />
Hellesklint yderst på Røsnæs. I bunden af fjorden er detaljeringsgraden<br />
størst for at kunne opløse det komplekse strømmønster i havnen<br />
og omkring Gisseløre.<br />
Hovedbathymetrien har en netvidde på 180 m, mens bathymetri 2 og 3<br />
har netvidder på hhv. 60m og 20m. Vanddybder og kystlinier er baseret<br />
på nyeste søkort (Kort & Matrikelstyrelsen) og havnens uddybningsplan<br />
fra 2007.<br />
Bundfriktionen beskrives ved et Manningtal på hhv. 32, 28 og 25<br />
m 1/3 /s i model 1, 2 og 3. Manningtalet reduceres i fjorden og i havnen<br />
for at tage hensyn til forøget friktion langs brinkerne. Et Manningtal<br />
på 32 m 1/3 /s svarer til friktionen i kystzoner. I tidevandskanaler og<br />
fjorde anvendes typisk Manningtal ned til 25 m 1/3 /s (DHI, 2002).<br />
Strøm- og vandstandsforhold i modellen genereres <strong>med</strong> vandstande fra<br />
DHI’s nationale strømningsmodel www.havmodellen.dk. Resultater<br />
fra havmodellen anvendes som randbetingelser på den nordlige, sydlige<br />
og østlige rand.<br />
For at kunne inkludere lokal vindgenereret strøm og vindstuvning i<br />
fjorden er der udtrukket 1 års vindretninger og –hastigheder fra DMI’s<br />
vindmodel, midt i Kalundborg Fjord. Denne vind påføres globalt i<br />
modellen og genererer en strømning ved friktion på vandoverfladen.<br />
Ifølge DHIs manual (DHI, 2002) anbefales en friktionskoefficient på<br />
0,0026 for moderat til stærk vind. Mens det anbefales at anvende en<br />
mindre koefficient ved svag vind.<br />
I modellen anvendes en friktionskoefficient som varierer lineært fra<br />
0,001 til 0,003 fra vindhastigheder på 0 m/s til 24 m/s.<br />
3.1.1 Kalibrering<br />
Det er ikke muligt at kalibrere den vindgenererede strøm, da der ikke<br />
foreligger strømmålinger i fjorden.<br />
Men det er muligt at kalibrere/kontrollere vandstandene i modellen<br />
imod målinger fra Kalundborg Havn. Kalibreringen af vandstande<br />
fremgår af Figur 3.2. Øverst ses modellens kalibrering i forhold til<br />
målte vandstande i havnen i en sommer måned (juni 2004) og nederst<br />
modellens kalibrering i forhold til målinger i en vintermåned (november<br />
2004).<br />
13
14<br />
Som det fremgår stemmer vandstandene godt overens. Modellen følger<br />
generelt målingerne, men der er enkelte peak vandstande hvor<br />
model afviger 20-25 cm, hvilket betragtes som acceptabelt.<br />
Endvidere bemærkes, at der er en faseforskydning mellem målingerne<br />
og modellen på ca. 2 timer. Men det her ingen betydning for beregning<br />
af vandudskiftning, sedimentspredning eller lignende, og accepteres<br />
derfor.<br />
Vandstand - DVR90 [m]<br />
Vandstand - DVR90 [m]<br />
1.0<br />
0.8<br />
0.6<br />
0.4<br />
0.2<br />
0.0<br />
-0.2<br />
-0.4<br />
1.0<br />
0.8<br />
0.6<br />
0.4<br />
0.2<br />
0.0<br />
-0.2<br />
-0.4<br />
Måling - Kalundborg Havn [m]<br />
Model - Kalundborg Havn [m]<br />
00:00<br />
2004-06-18<br />
00:00<br />
06-20<br />
Måling - Kalundborg Havn [m]<br />
Model - Kalundborg Havn [m]<br />
00:00<br />
2004-11-05<br />
3.2 EKSISTERENDE FORHOLD<br />
Sommervandstand - Kalundborg Havn<br />
00:00<br />
11-07<br />
00:00<br />
06-22<br />
00:00<br />
11-09<br />
00:00<br />
06-24<br />
Vintervandstand - Kalundborg Havn<br />
00:00<br />
11-11<br />
00:00<br />
06-26<br />
00:00<br />
11-13<br />
Figur 3.2 Kalibrering af strømningsmodel. Øverst er 10 dage i juni 2004, og<br />
nederst 10 dage i november 2004.<br />
Af nedenstående figurer fremgår strømningsbilleder i Kalundborg<br />
havn i forbindelse <strong>med</strong> stærk indadgående og udadgående strøm i november<br />
2004. Der er billeder både <strong>med</strong> og uden Ny Vesthavn.
Strømmen er primært vinddrevet, og der kan kun ske en relativt begrænset<br />
vindstuvning i fjorden pga. afstanden fra Storebælt til Kalundborg<br />
Havn. I forbindelse <strong>med</strong> flere dage <strong>med</strong> hård vind fra vest,<br />
vil der således hurtigt indstille sig en vandstand i havnen, og vandføringen<br />
igennem et snit på tværs af fjorden vil derefter være næsten nul<br />
(m 3 /s). Vinden vil drive en overfladestrøm mod øst, men der vil være<br />
en returstrøm mod vest på større dybder, primært i sejlrenden, som<br />
balancerer vandføringen. Hvis der ikke var en returstrøm, ville vandstanden<br />
stige fortløbende i bunden af fjorden.<br />
Samme strømningsproces finder sted i forbindelse <strong>med</strong> længere varende<br />
østenvind. Blot vil der være en vestgående strøm i overfalden og<br />
en østgående strøm på større dybder. På de todimensionale strømningsbilleder<br />
nedenfor illustreres fænomenet ved, at strømhastigheden<br />
i fjordens sejlrende næsten altid er modsatrettet strømhastigheden ved<br />
brinkerne.<br />
Endvidere bemærkes, at middelstrømhastighed er størst langs kysten<br />
pga. lavere vanddybde.<br />
Strømhastighederne er størst ved Gisseløre Tange, hvor fjorden er<br />
mest snæver. Her kan strømhastighederne blive op til 15-20 cm/s.<br />
15
(meter)<br />
(meter)<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0 1000 2000 3000 4000<br />
(meter)<br />
0<br />
0 1000 2000 3000 4000<br />
(meter)<br />
11/03/04 08:00:00<br />
16<br />
Strømhastighed [m/s]<br />
Above 0.18<br />
0.16 - 0.18<br />
0.14 - 0.16<br />
0.12 - 0.14<br />
0.1 - 0.12<br />
0.08 - 0.1<br />
0.06 - 0.08<br />
0.04 - 0.06<br />
0.02 - 0.04<br />
0 - 0.02<br />
Below 0<br />
Figur 3.3 Strømhastigheder og -retninger i forbindelse <strong>med</strong> vind fra øst d. 3. november 2004. Øverst ses strømmønsteret under eksisterende forhold, nederst ses<br />
fremtidige strømforhold ved de samme randbetingelser.
(meter)<br />
(meter)<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0 1000 2000 3000 4000<br />
(meter)<br />
0<br />
0 1000 2000 3000 4000<br />
(meter)<br />
11/05/04 10:40:00<br />
17<br />
Strømhastighed [m/s]<br />
Above 0.18<br />
0.16 - 0.18<br />
0.14 - 0.16<br />
0.12 - 0.14<br />
0.1 - 0.12<br />
0.08 - 0.1<br />
0.06 - 0.08<br />
0.04 - 0.06<br />
0.02 - 0.04<br />
0 - 0.02<br />
Below 0<br />
Figur 3.4 Strømhastigheder og -retninger i forbindelse <strong>med</strong> vind fra vest d. 5. november 2004. Øverst ses strømmønsteret under eksisterende forhold, nederst ses<br />
fremtidige strømforhold ved de samme randbetingelser.
3.3 MILJØPÅVIRKNINGER<br />
Projektets påvirkning af strøm og vandstand i fjorden kan have betydning<br />
for vandudskiftning, samt spredning af sedimenter og opløst stof.<br />
Spredning af sedimenter og opløst stof beskrives i afsnit 4. Nærværende<br />
afsnit fokuserer på vandudskiftning.<br />
Vandudskiftning i fjorden påvirkes, hvis anlægsprojekter udvider eller<br />
reducerer vandvolumenet i fjorden, eller hvis anlægget påvirker<br />
strømningsmønstret i fjorden og der<strong>med</strong> fjordens vandføringsevne.<br />
Ny Vesthavn indeholder et element af volumenudvidelse ved uddybning<br />
og volumenreduktion ved opfyldning. Uddybningen udgør sammenlagt<br />
ca. 1,1 mio. m 3 og opfyldningen til kote +0,0 udgør sammenlagt<br />
ca. 1,65 mio. m 3 . Projektet <strong>med</strong>fører der<strong>med</strong> en netto opfyldning<br />
og fortrængning af 0,55 mio. m 3 vand.<br />
Til sammenligning har fjorden er vandvolumen under kote 0,0 på ca.<br />
632 mio. m 3 og havnen (indenfor Gisseløre Tange) har et vandvolumen<br />
på 12 mio. m 3 .<br />
Set i det lys fortrænger Ny Vesthavn ca. 1 ‰ af vandvolumenet i fjorden<br />
hvilket <strong>med</strong>føre en ubetydelig reduktion af vandets opholdstid.<br />
Ændringen af vandudskiftningen skyldes der<strong>med</strong> udelukkende anlægets<br />
påvirkning af strømningsmønstrene og har der<strong>med</strong> primært en<br />
effekt øst for Ny Vesthavn.<br />
3.4 MILJØPÅVIRKNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
I anlægsfasen vil ændringen af strømningsmønstre og anlæggets fortrængning<br />
af vandvolumenet ske gradvist. Men der er ikke noget i<br />
anlægsfasen, som påvirker vandudskiftningen mere end det endelige<br />
anlæg, jf. driftsfasen.<br />
3.5 MILJØPÅVIRKNINGER I DRIFTFASEN<br />
For at vurdere effekten på vandudskiftningen i driftsfasen ses på vandføringen<br />
(fluxen) igennem et øst-vest gående snit fra spidsen af Gisseløre<br />
Tange og mod Kaj 15, se Figur 3.5.<br />
Der er et vandvolumen på 5,30 mio. m 3 indenfor snittet jf. Figur 3.5.<br />
Ved at beregne den akkumulere sydgående flux gennem snittet i løbet<br />
af 27 dage kan den gennemsnitlige opholdstid for 5,30 mio. m 3 beregnes.<br />
Resultatet fremgår af Tabel 3.1, og viser at den gennemsnitlige<br />
opholdstid er 9 timer og 23 min i en juni måned og 9 timer og 5 min i<br />
en november måned, før etablering af Ny Vesthavn. Efter etablering af<br />
Ny Vesthavn forlænges opholdstiden <strong>med</strong> 13 min (0,65 %) i en juni<br />
18
måned og 14 min (0,69 %) i en november måned. Effekten heraf vurderes<br />
at være negligeabel..<br />
Fremt. forhold, Juni 2004 Eks Forhold, Juni 2004<br />
Volumen<br />
indenfor<br />
Varighed<br />
Vand-<br />
Volumen<br />
indenfor<br />
snit [m 3 ]<br />
Varighed<br />
Vand-<br />
Udsk.<br />
Akk. flux<br />
Dato [m 3 ] Dage/m 3<br />
snit [m 3 Akk. flux<br />
] Udsk. [m 3 ] Dage/m3<br />
19-06-2004 8,27E+06 8,25E+06<br />
16-07-2004 1,10E+08 1,11E+08<br />
27dage 1,02E+08 2,64E-07 5300000 09:36:15 1,03E+08 2,62E-07 5300000 09:23:11<br />
Fremt. forhold, Nov 2004 Eks forhold, Nov 2004<br />
Akk. flux<br />
Dato [m 3 ] Dage/m 3<br />
Volumen<br />
indenfor<br />
snit [m 3 Varighed<br />
Vand- Akk. flux<br />
] Udsk. [m 3 Volumen<br />
indenfor<br />
] Dage/m3 snit [m 3 Varighed<br />
Vand-<br />
] Udsk.<br />
05-11-2004 7,29E+06 7,31E+06<br />
02-12-2004 1,10E+08 1,11E+08<br />
27 dage 1,03E+08 2,62E-07 5300000 09:18:44 1,04E+08 2,60E-07 5300000 09:04:59<br />
Tabel 3.1 Gennemsnitlig varighed af vandudskiftning indenfor snittet på Figur<br />
3.5.<br />
Figur 3.5 Snit for beregning af vandudskiftning i Kalundborg inderhavn. Volumenet<br />
under kote 0,0 i det mørke område er 5,3 mio. m 3<br />
19
20<br />
4 Sedimentspredning<br />
I forbindelse <strong>med</strong> uddybning, klapning af uddybningsmaterialer og<br />
jordopfyldning i det nye havneområde, vil der ske et spild og spredning<br />
af de håndterede materiale til omgivelserne. I den forbindelse er<br />
der specielt fokus på håndtering af de organiske materialer (Gytjen)<br />
som potentielt kan transporteres langt af strømmen.<br />
4.1 METODE<br />
Spredningen af sediment beregnes ved hjælp af MIKE 21 PA modulet,<br />
der beskriver den suspenderede sedimenttransport ved en Lagrangsk<br />
model, hvor sedimentpartiklerne transporteres <strong>med</strong> det 2 dimensionale<br />
strømningsfelt beregnet af MIKE 21 HD modulet (j.f. foregående kapitel).<br />
Foruden denne advektion spredes partiklerne som følge af vilkårlige<br />
processer i to dimensioner. Modellen tillader aflejring og resuspension<br />
af partikler såvel som vilkårlig horisontal dispersion. Når<br />
sedimentet er frigivet fra spildkilden er materialet repræsenteret som<br />
enkeltpartikler. Modelparametrene er baseret på empiriske relationer,<br />
der beskriver aflejringshastigheder, aflejring og erosion.<br />
Der ses på spredningen i forbindelse <strong>med</strong> både uddybning og opfyldning<br />
af de forskellige områder, og der foretages separat modellering af<br />
gytje, sand og ler, som har forskellige karakteristika i modelbeskrivelsen.<br />
Resultaterne fra spredningsmodellerne er præsenteret som overskridelsesværdier<br />
af nogle fastsatte grænseværdier for både koncentrationen<br />
af sediment i vandet og den aflejrede nettomængde af sediment på<br />
bunden. Grænseværdierne er baseret på erfaringer fra brobyggerierne<br />
på Storebælt og Øresund, hvor der var igangsat store miljøovervågningsprogrammer<br />
for at sikre det marine plante- og dyreliv<br />
4.2 DISPONERING AF MÆNGDER<br />
Figur 4.1 viser en oversigt over de områder hvorfra der er planlagt<br />
uddybning og opfyldningsaktiviteter. Aktiviteterne refererer til en<br />
etapeudbygning i tre faser:
1. Etablering af færgelejer (gul) <strong>med</strong> dertilhørende bundudskiftning,<br />
uddybning i gytje og opfyldning bag spuns.<br />
2. Etablering af massegodskaj (rød) <strong>med</strong> dertilhørende uddybning<br />
i gytje henholdsvis moræneler til etablering af sejlrende <strong>med</strong><br />
differentierede dybder på -15 m og -11 m og endelig opfyldning<br />
bag spuns.<br />
3. Etablering af containerkaj <strong>med</strong> dertilhørende uddybning i moræneler.<br />
Figur 4.1 Oversigt over graveområder<br />
Gravearbejdet på søterritoriet forventes at blive udført i 3 faser <strong>med</strong> en<br />
række underaktiviteter som angivet i Tabel 4.1.<br />
21
22<br />
Etape Aktivitet Materiale Mængde<br />
(m 3 )<br />
Varighed<br />
(dg)<br />
1.1 Uddybning og klapning Gytje 105.000 11<br />
1.2 Sandindfyldning i bunden Sand 105.000 11<br />
1.3 Indbygning bag stenkastning<br />
og spuns<br />
2.1 Uddybning til kote -15 m<br />
i sejlrende<br />
2.2 Uddybning til kote -15 m<br />
foran spuns<br />
2.3 Sandindfyldning i bunden<br />
ved kajhjørne<br />
Sand 465.000 23 (2)<br />
Gytje 786.000 39 (2)<br />
Moræneler 321.000 16 (2)<br />
Sand 10.000 1<br />
2.4 Indbygning bag spuns Sand 1.460.000 49 (3)<br />
3.1 Uddybning og klapning Moræneler 150.000 15<br />
3.2 Uddybning og indbygning<br />
bag spuns<br />
Moræneler 70.000 7<br />
3.3 Indbygning bag spuns Sand 120.000 12<br />
Tabel 4.1 Oversigt over graveaktiviteter og teoretiske mængder. (2/3) angiver<br />
at der forudsættes anvendt 2 eller 3 fartøjer til aktiviteten.<br />
Sammensætningen af materiale viser, at der generelt skal uddybes<br />
store mængder gytje og moræneler, mens landvinding hovedsageligt<br />
foretages ved opfyldning <strong>med</strong> sand. Så vidt forureningsgraden tillader<br />
det, genanvendes moræneleret som fyld. Gytje og forurenet ler bortskaffes<br />
på godkendt klapplads udenfor Kalundborg Fjord, og indgår<br />
ikke i nærværende studie.<br />
Ved uddybning i gytje og moræneler påtænkes anvendt en spandkæde<br />
uddybningsfartøj eller et suge-/skæreuddybningsfartøj <strong>med</strong> afgasningsanlæg<br />
for at minimere spildet til omgivelserne, mens opfyldning<br />
sker <strong>med</strong> splitpram. Med baggrund i erfaringerne fra Århus Havn forudsættes<br />
det, at der anvendes materiel, som uafhængigt af materialetypen<br />
kan afgrave henholdsvis indfylde i rater på 10.000 m 3 per døgn<br />
per fartøj. Graveaktiviteter, der involvere store mængder, er forudsat<br />
udført <strong>med</strong> flere samtidige uddybningsfartøjer, således at den største<br />
sandindfyldningsetape (2.4) á 1,5 mio m 3 kan på udføres på omkring<br />
49 døgn.
4.2.1 Materialets beskaffenhed og potentielle effekter<br />
4.2.1.1 Sand<br />
Hoveddelen af det materiale som benyttes til landvinding er sand, som<br />
typisk klappes fra pram og bundfældes meget hurtigt. Derfor spredes<br />
det minimalt i forhold til udlægningsstedet. Normalt bruges grovere<br />
sand til anlægsarbejder <strong>med</strong> en diameter på mindst d50 = 0,2 mm. Iht.<br />
faglitteraturen (Fredsøe & Sumer, 1992) er faldhastigheden for sandet<br />
i størrelsesordenen 20 mm/s, hvilket betyder, at sandet vil være ca. 8<br />
min om at falde 10 m. Ved strømhastigheder i størrelsesordenen 0,1<br />
m/s vil sandet kunne transporteres blot 50 m væk. Der er således ikke<br />
større potentielle effekter forbundet <strong>med</strong> sandarbejderne.<br />
4.2.1.2 Moræneler<br />
Moræneleret vil opføre sig på samme måde som sandet, dvs. som partikulært<br />
materiale, men <strong>med</strong> en langt mindre korndiameter. Boreprøverne<br />
i området viser at den karakteristiske korndiameter er omkring<br />
40 m, svarende til en faldhastighed på 1-2 mm/s. Den langt mindre<br />
diameter betyder, at leret forbliver i suspension meget længere end<br />
sand, og at det der<strong>med</strong> også transporteres længere væk fra uddybningsområderne<br />
og aflejres i områder <strong>med</strong> ringe strømhastighed. Dvs.<br />
i sejlrenden og de lavt vandet områder langs Gisseløre Tange og den<br />
sydlige kyst vest for Asnæsværket. Uddybningen i moræneleret kan<br />
således give anledning til synlige sedimentfaner, der skygger for<br />
bundplanter, og en nettosedimentation der kan dækker eventuel bundvegetation.<br />
4.2.1.3 Gytje<br />
En betydelig del af det afgravede materiale er gytje, som er en naturlig<br />
forekommende postglacial aflejring, og har således ikke været omlejret<br />
siden det sedimenterede. Materialet er karakteriseret ved at:<br />
Det er finkornet og <strong>med</strong> en vægtfylde meget tæt på vands<br />
Det er meget løst lejret<br />
Vandindholdet er sandsynligvis iltfrit <strong>med</strong> et vist indhold af<br />
reducerende stoffer især fosfor (P) og nitrat (N)<br />
Det indeholder store mængder organisk materiale, hvoraf en<br />
del sandsynligvis er humusstoffer som farver vandet brunt<br />
Disse egenskaber ved gytjen gør, at der i forbindelse <strong>med</strong> gravearbejdet<br />
er stor risiko for spild, der vil <strong>med</strong>føre nogle midlertidige effekter:<br />
23
24<br />
Det partikulære materiale vil kun sedimentere meget langsomt,<br />
hvorved det vil spredes langt udenfor anlægsområdet<br />
Det organiske materiale opløses i vandet og forbliver i vandfasen,<br />
hvorved vandet vil farves brunt indtil det optyndes eller<br />
løber ud af fjorden.<br />
Både partikulært og opløst materiale vil, når koncentrationen<br />
af opslæmmet materiale er tilstrækkelig høj, skygge for bundplanter<br />
og der<strong>med</strong> give ringere vækstbetingelser. En sedimentering<br />
af det finkornede materiale vil desuden dække over<br />
eventuel bundvegetation og bundlevende dyr. Ved for høj koncentration<br />
af opslæmmet materiale kan fisk søge væk fra sedimentfaner<br />
fra gravarbejdet.<br />
Uddybningen i sejlrenden vil betyde et øget iltforbrug når gytjen<br />
opslemmes i vandet. I værste fald kan gytjen forværre iltforholdene<br />
lokalt i en kortere periode efter anlægsfasen afhængigt<br />
af de gældende vejrforhold. Ved nedbrydningen af det organiske<br />
materiale vil der samtidig frigives næringssalte. Frigivelse<br />
af næringssalte kan i visse tilfælde forværre iltforholdene<br />
lokalt. Dette er nærmere beskrevet i hovedrapportens, kapitel<br />
15 vedr. marinbiologiske forhold.<br />
4.2.2 Spildscenarier og kritiske aktiviteter<br />
Spildet under de enkelte operationer i forbindelse <strong>med</strong> etableringen af<br />
havnen afhænger af, hvor meget og hvor hurtigt der afgraves, samt af<br />
hvorledes mængderne håndteres.<br />
Overordnet kræver de tre materialetyper og tilhørende aktiviteter tre<br />
forskellige gravemetoder:<br />
Opfyldningen <strong>med</strong> sand vil foregå <strong>med</strong> sandpumpere eller<br />
splitpramme, der leverer opfyldningssand fra et godkendt<br />
sandindvindingsområde på søterritoriet. Disse metoder er<br />
kendte fra etableringen af Øresundsforbindelsen og etableringen<br />
af Århus Havn og de anvendte fartøjer kan erfaringsmæssigt<br />
levere 10.000 m 3 per døgn. Til de største opfyldningsetaper<br />
vil der sandsynligvis anvendes 2-3 fartøjer således at produktionsraten<br />
maksimalt når op på 30.000 m 3 per døgn.<br />
Uddybning i gytje vil foregå <strong>med</strong> et større slæbesuge fartøj<br />
<strong>med</strong> eget lastrum og overløb hvorfra overskudsvand fra uddybningen<br />
ledes tilbage i fjorden. Overløbet fra lastrummet vil<br />
indeholde lette sedimenter og opløst materiale, hvilket indebæ-
er at lettere sedimenter og organisk stof spildes øverst i vandsøjlen.<br />
Fartøjet, der uddybede i sejlrenden i 2001, var udstyret<br />
<strong>med</strong> afgasningsanlæg, som minimerede tilbageledningen af<br />
vand og sediment. Ifølge Rohde Nielsen vil spildet fra denne<br />
type fartøj være i størrelsesordenen 5-10 % afhængigt af hvor<br />
fint sedimentet er. Produktionsraten vil være 10.000 m 3 per<br />
døgn per fartøj.<br />
Uddybning i moræneler vil ske <strong>med</strong> spandkædemaskine eller<br />
hydraulisk grab, der losser til splitpram, som derefter sejles til<br />
klapplads syd for Asnæs spids. Alternativt som ved uddybning<br />
i gytjen hvis leret er tilstrækkelig blødt. Produktionskapaciteten<br />
regnes <strong>med</strong> at være 10.000 m 3 per døgn per uddybningsfartøj<br />
<strong>med</strong> en tilhørende spildprocent på 5 %.<br />
De antagne spild i procenter for sand (2 %), moræneler (5 %) og gytje<br />
(10 %) har baggrund i erfaringerne fra tidligere anlægsarbejder i Danmark,<br />
Sund & Bælt Holding (Sund & Bælt Holding, 1999).<br />
Oversigt over samlede mængder og tilhørende spild findes nedenstående<br />
i Tabel 4.2<br />
Materialetype Mængde (m 3 ) Antaget spild (m 3 )<br />
Gytje 891.000 89.100<br />
Moræneler 541.000 27.050<br />
Sand 2.160.000 43.200<br />
Total 3.592.000 159.350<br />
Tabel 4.2 Oversigt over afgravningsmængder og tilhørende spild.<br />
De kritiske aktiviteter som giver anledning til størst påvirkning på<br />
miljøet, er dels aktiviteter, hvor der håndteres en stor mængde <strong>med</strong> et<br />
tilhørende højt spild, og dels aktiviteter hvor der håndteres fint materiale.<br />
Lette og finere materialer som gytje og ler giver anledning til en<br />
større spredning og der<strong>med</strong> påvirkning af et større område, hvorimod<br />
sand giver en kraftigere og mere koncentreret påvirkning.<br />
Etape 2 anses for at være den kritiske etape, da der i denne periode<br />
håndteres langt de største mængder og alle tre materialetyper håndteres.<br />
Derudover belyses etape 1.2 da bundudskiftningen foregår i et<br />
område <strong>med</strong> større strømhastigheder.<br />
Etape 3 vurderes ikke at være kritisk, da der er tale om langt mindre<br />
mængder end etape 1 og 2 og vil derfor ikke blive belyst nærmere.<br />
25
26<br />
Dels udgør sandet en mindre risiko og dels er konsekvenserne belyst<br />
ved spredningsberegning af etape 2.2 og 2.4.<br />
Der skal derfor gennemføres spredningsberegninger for aktiviteterne<br />
listet i Tabel 4.3.<br />
Etape Materiale Mængde<br />
(m 3 )<br />
Varighed<br />
(døgn)<br />
Produktionsrate<br />
(m 3 /døgn)<br />
Spildrate<br />
(m 3 /døgn)<br />
1.2 Sand 105.000 11 10.000 500<br />
2.1 Gytje 786.000 39 (2) 20.000 2000<br />
2.2 Moræneler 321.000 16 (2) 20.000 1000<br />
2.4 Sand 1.460.000 49 (3) 30.000 1500<br />
Tabel 4.3 Oversigt over kritiske aktiviteter.<br />
4.3 SPREDNINGSMODELLERING<br />
Spredningen af sediment beregnes ved hjælp af Mike 21 PA modulet,<br />
der beskriver den suspenderede sedimenttransport ved en Lagrangsk<br />
model, hvor sedimentpartiklerne transporteres <strong>med</strong> det 2 dimensionale<br />
strømningsfelt beregnet af HD modulet. Foruden denne advektion<br />
spredes partiklerne som følge af vilkårlige processer i to dimensioner.<br />
Modellen tillader aflejring og resuspension af partikler såvel som vilkårlig<br />
horisontal dispersion. Når sedimentet er frigivet fra spildkilden<br />
er materialet repræsenteret som enkeltpartikler. Modelparametrene er<br />
baseret på empiriske relationer, der beskriver aflejringshastigheder,<br />
aflejring og erosion.<br />
4.3.1 Beskrivelse af numerisk model<br />
Modellering af strømforhold er beskrevet i kapital 3. Det interessante<br />
område <strong>med</strong> hensyn til sedimentspredning er nærområdet af Kalundborg<br />
Havn og Ny Vesthavn, se Figur 4.2 og Figur 4.3.<br />
Sandopfyldningen i etape 1.2 og 2.4 modelleres <strong>med</strong> de eksisterende<br />
forhold svarende til Figur 4.2, mens uddybning i gytje og moræneler<br />
modelleres <strong>med</strong> den eksisterende bathymetri efter etableringen af den<br />
ny vesthavn svarende til forholdene i Figur 4.3.
Figur 4.2 Eksisterende forhold, og vanddybder iht. eksisterende søkort. Liniekilden A-B dækker<br />
opfyldning og liniekilderne C-J dækker bundudskiftningen under vestlige pier i færgeterminalen.<br />
Figur 4.3 Fremtidige forhold, men vanddybder iht. eksisterende søkort .<br />
Kilderne 1-3 dækker uddybning i gytje og 4-5 dækker uddybning i moræneler.<br />
Spredningen af sedimentet er modelleret ved at tilføje en række kilder,<br />
som afgiver en konstant mængde materiale per sekund. Ved uddybning<br />
er kilderne påført som punktkilder, mens opfyldning er modelleret<br />
som en række liniekilder for at opnå en mere realistisk spredning af<br />
sedimentet svarende til splitprammenes rute. Kilderne er kalibreret<br />
27
28<br />
således, at de over modelleringsperioden tilfører en totalmængde svarende<br />
til det, som frigives i graveperioden.<br />
Strømforholdene er kortlagt for to perioder. En sommerperiode, der er<br />
benyttet ved spredningsberegning af det organiske indhold i gytjen,<br />
fordi det kritiske her er en høj koncentration, som opnår i en sommerperiode<br />
<strong>med</strong> svagere strømforhold. Og en vinterperiode <strong>med</strong> stærkere<br />
strømforhold, der er benyttet, hvor den største spredning er kritisk.<br />
Dvs., hvor det størst mulige areal er påvirket af en nettosedimentation.<br />
Varigheden af graveperioderne er skalleret ved at øge kildestyrkerne<br />
således at en spredningsberegning kan holdes indenfor en modelvarighed<br />
på 1 måned.<br />
I Tabel 4.4 er vist en oversigt over modelkørslerne.<br />
Tape Materiale Modelvarighed<br />
(døgn)<br />
Periode Kilde Ydre<br />
forhold<br />
1.2 Sand 11 Vinter 26 kg/s Figur 4.2<br />
2.1 Gytje 20 Sommer /<br />
Vinter<br />
3,7 kg/s Figur 4.3<br />
2.2 Moræneler 16 Vinter 11,6 kg/s Figur 4.3<br />
2.4 Sand 24 Vinter 180 kg/s Figur 4.2<br />
Tabel 4.4 Oversigt over spredningsmodeller.<br />
4.3.1.1 Sedimentegenskaber<br />
4.3.1.2 Sand<br />
Sand betegnes geoteknisk som et friktionsmateriale, og der<strong>med</strong> et partikulært<br />
materiale som modelleres <strong>med</strong> en karakteristisk korndiameter.<br />
Til opfyldningen påtænkes anvendt marint sand, der typisk betegnes<br />
som fint sand <strong>med</strong> en diameter på d50 = 0,2 mm. Rumvægte og densiteter<br />
er baseret på erfaringer <strong>med</strong> sand anvendt som fyld fra tidligere<br />
havneprojekter i Danmark.<br />
4.3.1.3 Moræneler<br />
Moræneler betegnes geoteknisk som et kohæsionsmateriale, dvs. at<br />
det vil typisk graves op i større stykker. Af hensyn til spredningsberegningerne<br />
modelleres sandet som et fint partikulært materiale <strong>med</strong><br />
en karakteristisk diameter på 40 m bestemt ved laboratorieforsøg<br />
<strong>med</strong> boreprøver fra projektområdet. Spildet udgør 5 % af totalmængden.
4.3.1.4 Gytje<br />
Gytje betegnes geoteknisk som et fint partikulært materiale <strong>med</strong> et vist<br />
indehold af organisk materiale. Baseret på laboratorieprøverne fra<br />
boringerne i området varierer indholdet af organisk materiale fra 8 til<br />
12 %. Gytjen opdeles derfor i to fraktioner som modelleres på forskellig<br />
vis: En siltfraktion, der består af partikler, som kan karakteriseres<br />
ved en diameter og faldhastighed, og en organisk fraktion, der typisk<br />
ikke har en partikelstørrelse, og som der<strong>med</strong> skal håndteres som opløst<br />
stof i modellen.<br />
Den organiske fraktion udgør i middel 10 % af totalmængden, men da<br />
dette opløses i vandfasen vil en stor del af det organiske materiale<br />
være opløst ved overløb fra lastrummet. Der regnes <strong>med</strong>, at 50 % af<br />
det organiske materiale spildes i forbindelse <strong>med</strong> uddybningen og de<br />
resterende 50 % spildes i forbindelse <strong>med</strong> klapningen.<br />
Siltfraktionen udgør 90 % af totalmængden og modelleres som leret<br />
<strong>med</strong> en karakteristisk diameter på 40 m, en densitet på 2400 kg/m 3 ,<br />
og en faldhastighed på 1,5 mm/s. Spildet udgør 5 % af totalmængden.<br />
På grund af det store relative vandindhold (>100 %) er vådrumvægten<br />
af gytjen meget lille 1300 kg/m 3 og der<strong>med</strong> bliver den tørre rumvægt<br />
blot 484 kg/m 3 . Det totale volumen af gytje, som skal uddybes,<br />
er786.000 m 3 , svarende til en mængde på 380.000 tons, hvoraf der<br />
spildes 19.000 tons organisk materiale og 19.000 tons silt.<br />
Oversigt over sedimentegenskaber er vist i Tabel 4.5.<br />
Parameter Sand Moræneler Gytje<br />
Korndiameter d50 [mm] 0,2 0,04 0,04<br />
Shields parameter cr [-] 0,06 0,2 0,2<br />
Faldhastighed Wf [mm/s] 20 1,5 1,5<br />
Densitet s [kg/m3] 2.650 2.400 2.400<br />
Vanddensitet w [kg/m3] 1.020 1.022 1.022<br />
Tør rumvægt d [kg/m3] 1.800 2.000 484<br />
Våd rumvægt b [kg/m3] 2.000 2.000 1.300<br />
Tabel 4.5 Sedimentegenskaber<br />
29
30<br />
4.4 MILJØPÅVIRKNINGER I ANLÆGSFASEN<br />
Resultaterne fra spredningsmodellerne er præsenteret som overskridelsesværdier<br />
af nogle fastsatte grænseværdier for både sedimentkoncentrationen<br />
i vandet og den aflejrede sedimentmængde på bunden.<br />
Hyppighederne er angivet som procent af gravetiden for den enkelte<br />
etape.<br />
De fastsatte grænseværdier er baseret på erfaringer fra brobyggerierne<br />
på Storebælt og Øresund. Til vurdering af effekterne af sedimentkoncentrationen<br />
i vandet er anvendt grænseværdierne vist i Tabel 4.6. Den<br />
aflejrede sedimentmængde på bunden påvirker ålegræsset, men der<br />
findes ingen erfaringstal for, hvor stor en nettosedimentation, der<br />
hæmmer væksten. For muslingelarver hæmmes væksten ved en grænseværdi<br />
på 15 kg/m2 svarende til en sedimenttykkelse på under 5-10<br />
mm, men ålegræsset kan klare en meget højere nettosedimentation, da<br />
dette bøjer af <strong>med</strong> strømmen og for det sediment, som måtte aflejres<br />
på planterne. For ålegræsset vil det derfor hovedsageligt være en<br />
eventuel skyggevirkning, som giver anledning hæmmet vækst.<br />
Grænseværdi Effekt<br />
4 g/m 3<br />
10 g/m 3<br />
15 kg/m 2<br />
Sedimentet er synligt<br />
Sigtedybden er ca. 2,5 m og fisk kan søge væk<br />
Muslingelarvers væksten hæmmes,<br />
15 kg/m 2 < 5-10 mm sediment per m 2<br />
Tabel 4.6 Grænseværdier for effekter af sediment i vandet (Sund & Bælt Holding,<br />
1999)<br />
4.4.1 Effekt af Etape 1.2 – Bundudskiftning<br />
Spredningen i forbindelse <strong>med</strong> bundudskiftningen i etape 1.2 er vist i<br />
Figur 4.4. Spredningsberegningen viser, at sandet forbliver i anlægsområdet<br />
og har således ingen effekt på omkringliggende områder.
Figur 4.4 Nettosedimentation af sand for Etape 1.2 - bundudskiftning.<br />
4.4.2 Effekt af Etape 2.1 – Uddybning i Gytje<br />
Uddybning af gytje illustreres ved: 1) Nettosedimentation og 2) koncentrationer<br />
af siltfraktionen og 3) koncentrationer af organisk materiale.<br />
4.4.2.1 Siltfraktion<br />
Nettosedimentationen samt overskridelseshyppigheder af lerkoncentrationer<br />
over 10 g/m 3 er vist i Figur 4.5 og Figur 4.6. Generelt<br />
aflejres sedimentet på vanddybder større end 10 m, dvs. i sejlrende<br />
samt i mindre grad i de to områder vest for og øst for Ny Vesthavn.<br />
Grænseværdien på 15 kg/m 2 er alene overskredet i sejlrenden og anlægsområdet.<br />
Det er samtidig i disse områder, der vil forekomme<br />
størst koncentration af opslemmet materiale. Udenfor disse områder<br />
vil grænseværdien på 4 g/m 3 kun være overskredet i optil maksimalt 8<br />
dage. Tabel 4.7 viser hvor store arealer der påvirkes af siltfraktionen.<br />
31
32<br />
Total sedimenteret<br />
nettomængde<br />
(kg/m 2 )<br />
Lag<br />
tykkelse<br />
(mm)<br />
Areal<br />
(ha)<br />
Overskridelseshyppighed<br />
(%)<br />
Antal<br />
dage<br />
Areal<br />
(ha)<br />
0-10 0-5 183 0-10 0-4 237<br />
10-20 5-10 35 10-20 4-8 23<br />
20-30 10-15 14 20-30 8-12 14<br />
30-50 15-25 10 30-40 12-16 9<br />
50-75 25-37.5 2 40-50 16-20 6<br />
75-100 37.5-50 0 50-60 20-23 3<br />
100-150 50-75 0 60-70 23-27 1<br />
150-250 75-125 0 70-80 27-31 0,2<br />
250-500 125-250 0 80-90 31-35 0,1<br />
> 500 > 250 0 > 90 > 35 0,0<br />
Tabel 4.7 Oversigt over nettosedimentation og overskridelseshypigheder af<br />
koncentrationer over 4 g/m 3 for siltfraktionen ved Etape 2.1 – Uddybning i gytje.<br />
Figur 4.5 Nettosedimentation af ler/siltfraktionen for Etape 2.1 – Uddybning i Gytje.
Figur 4.6 Overskridelseshyppigheder af lerkoncentrationer over 4 g/m 3 for Etape 2.1 – Uddybning i gytje.<br />
4.4.2.2 Organisk fraktion i gytjen<br />
Den organiske fraktion spredes langt mere end siltfraktionenen som<br />
vist i Figur 4.7, og hele den indre del af Kalundborg Fjord påvirkes af<br />
belastningen, men intensiteten og varigheden af belastningen varierer<br />
meget. Ifølge Tabel 4.8 er koncentrationen af organisk materiale over<br />
10 g/m 3 i hele den indre del af fjorden, der udgør et areal på 425 ha,<br />
blot i mindre end 5 % af graveperioden på 39 dage, dvs. mindre end 2<br />
dage. Det er blot et areal på 15 ha, som er påvirket af koncentrationer<br />
større end 10 g/m 3 i mere end 18 dage. Dette areal udgøres af de indre<br />
bassiner i havnen, uddybningsområdet samt hovedvandtransport åren<br />
ud af fjorden.<br />
Det organiske materiale bundfældes ikke (eller blot meget langsomt)<br />
og koncentrationen falder blot ved fortynding <strong>med</strong> renere vand eller<br />
når vandet udskiftes. Figur 4.8 til Figur 4.10 viser øjeblikskoncentrationen<br />
af organisk materiale umiddelbart efter uddybningen stoppes, 15<br />
timer efter og 4 dage efter. Koncentrationen i uddybningsområdet og<br />
selve fjorden falder meget hurtigt på grund af vandudskiftningen, og<br />
er i løbet af 1 dag ikke længere synlig i selve fjorden. Der er dog en<br />
rest i de indre havnebassiner, som fortyndes eller skylles ud efterhånden<br />
som tiden går. Figur 4.10 viser en situation <strong>med</strong> udskylning af<br />
organisk materiale, der forekommer 4 dage efter uddybningen er stoppet.<br />
I forbindelse <strong>med</strong> udskylning føres materialet fra de indre havnebassiner<br />
til andre områder som f.eks. området bag Gisseløre Odde, j.f<br />
Figur 4.10. Når vindforholdene skifter føres materialet tilbage til de<br />
indre havnebassiner. Varigheden er knap 2 dage. Der vil forekomme<br />
flere af disse kortvarige hændelser indtil vandet i havnen er tilstrække-<br />
33
34<br />
ligt rent eller det organiske materiale er henfaldet. Hændelser af denne<br />
korte varighed vil ikke have nogen effekt på bundvegetationen<br />
Overskridelseshyppighed<br />
(%)<br />
Antal<br />
dage<br />
Areal<br />
(ha)<br />
0-5 0-2 425<br />
5-10 2-4 124<br />
10-15 4-6 83<br />
15-20 6-8 70<br />
20-25 8-10 36<br />
25-30 10-12 21<br />
30-35 12-14 12<br />
35-40 14-16 8<br />
40-45 16-18 6<br />
> 45 > 18 15<br />
Tabel 4.8 Oversigt over overskridelseshyppigheder af koncentrationer <strong>med</strong><br />
organisk materiale over 10 g/m 3 ved Etape 2.1 – Uddybning i gytje.<br />
Figur 4.7 Overskridelseshyppigheder af koncentrationer af organisk materiale over 10 g/m 3 for Etape 2.1<br />
– Uddybning i gytje.
Figur 4.8 Øjebliksbillede af koncentrationen af organisk materiale ved slutning af Etape 2.1 – Uddybning i<br />
gytje.<br />
Figur 4.9 Øjebliksbillede af koncentrationen af organisk materiale 15 timer efter slutning af Etape 2.1 –<br />
Uddybning i gytje. Situation ved vestenvind.<br />
35
36<br />
Figur 4.10 Øjebliksbillede af koncentrationen af organisk materiale 4 dage efter slutning af Etape 2.1 –<br />
Uddybning i gytje. Situation <strong>med</strong> udløb af Kalundborg Fjord ved østenvind.<br />
4.4.3 Effekt af Etape 2.2 – Uddybning i Moræneler<br />
Resultaterne af spredningsberegningen <strong>med</strong> uddybning i moræneler er<br />
vist på Figur 4.11 til Figur 4.13. Spredningsberegningen viser, at langt<br />
den største del af sedimentet aflejres i området langs kajen foran den<br />
ny vesthavn, og en langt mindre del aflejres dels i fjorden på vanddybder<br />
større end 10 m og dels i det kystnære område mellem den ny<br />
vesthavn og Asnæsværket. I dette område holder sedimentationen sig<br />
under 10 kg/m 2 dog <strong>med</strong> et lille område <strong>med</strong> en sedimentation på 50-<br />
75 kg/m 2 og spredte områder <strong>med</strong> 10-20 kg/m 2 .<br />
Koncentrationen af opslæmmet ler er tilsvarende høj i de samme områder<br />
hvor sedimentationen foregår, se Figur 4.12, men i løbet af 6<br />
timer efter afslutningen af graveperioden falder koncentrationen tilbage<br />
til normalniveauet.
Total sedimenteret<br />
nettomængde<br />
(kg/m 2 )<br />
Lag<br />
tykkelse<br />
(mm)<br />
Areal<br />
(ha)<br />
Overskridelseshyppighed<br />
(%)<br />
Antal<br />
dage<br />
37<br />
Areal<br />
(ha)<br />
0-10 0-5 83 0-10 0-2 104<br />
10-20 5-10 12 10-20 2-3 5<br />
20-30 10-15 6 20-30 3-5 3<br />
30-50 15-25 6 30-40 5-6 2<br />
50-75 25-37,5 5 40-50 6-8 1<br />
75-100 37,5-50 3 50-60 8-10 1<br />
100-150 50-75 3 60-70 10-11 2<br />
150-250 75-125 3 70-80 11-13 2<br />
250-500 125-250 2 80-90 13-14 1<br />
> 500 > 250 1 > 90 > 14 0<br />
Tabel 4.9 Oversigt over nettosedimentation og overskridelseshypigheder af<br />
koncentrationer over 10 g/m 3 for ler ved Etape 2.2 – Uddybning i moræneler.<br />
Figur 4.11 Nettosedimentation af ler for Etape 2.2 – Uddybning i moræneler.
38<br />
Figur 4.12 Overskridelseshyppigheder af lerkoncentrationer over 10mg/l for Etape 2.2 – Uddybning i<br />
moræneler.<br />
Figur 4.13 Øjebliksbillede af lerkoncentrationen 1 dag før slutning af Etape 2.2 – Uddybning i moræneler.<br />
4.4.4 Effekt af Etape 2.4 – Opfyldning<br />
Resultaterne af spredningsberegning af opfyldningen til etablering af<br />
nye havnearealer (etape 2.4) er vist i Figur 4.14. Spredningsberegningen<br />
viser, at sandet forbliver i anlægsområdet og har således ingen<br />
effekt på omkringliggende områder.
Figur 4.14 Nettosedimentation af sand for Etape 2.4 – Opfyldning.<br />
4.4.5 Opsummering af effekter i anlægsfasen<br />
Med hensyn til sedimentation af opgravede materialer vil dette kun<br />
have effekt på bundvegetationen i anlægsområdet, dvs. arealer der<br />
benyttes til etablering af nye havnearealer samt sejlrenden. Sandet<br />
bundfældes meget hurtigt og har ingen effekt, mens leret og siltfraktioen<br />
i gytjen kun i ringe grad påvirker områder udenfor anlægsområdet.<br />
Gisseløre Odde påvirkes ikke og det er blot nogle mindre områder<br />
langs den sydvendte kyst henholdsvis vest for og øst for den planlagte<br />
ny vesthavn, der påvirkes i ringe grad. Påvirkningen <strong>med</strong> sedimenteret<br />
materiale vest for den ny vesthavn er mindre end 5 kg/m 2 dvs. ikke<br />
synligt, mens påvirkningen øst for generelt er mindre end 10 kg/m 2<br />
<strong>med</strong> 10-20 kg/m 2 i spredte områder og et enkelt område <strong>med</strong> 50-75<br />
kg/m 2 . Dette svarer til en gennemsnitlig lagtykkelse på 5-10 mm og<br />
maksimalt 40 mm.<br />
Med hensyn til koncentrationer af opslæmmet materiale vil der i anlægsfasen<br />
være en effekt på bundvegetationen, og fisk kan søge væk<br />
fra sedimentfaner, som en engangshændelse. Effekten af opslæmmet<br />
sand og ler / silt materiale vil begrænse sig til anlægsperioden og vil,<br />
lig den ovenfor beskrevne nettosedimentation, påvirke de samme områder.<br />
Når graveperioden er ovre vil påvirkningen være tilbage ved<br />
normaltilstanden. Effekten af det organiske materiale i gytjen vil påvirke<br />
et større område, hvor især afgravningsområdet og de indre havnebassiner<br />
kan være belastet af koncentrationer større end 10 g/m 3 i<br />
mere end 18 dage. Når afgravningsperioden slutter, vil koncentrationerne<br />
af organisk materiale i fjorden i løbet af 1-2 dage falde til normalniveauet,<br />
og tilbage kan der vil være en høj koncentration i de indre<br />
havnebassiner. Dette vil efterhånden fortyndes, og vil blive skyllet<br />
39
40<br />
ud efterhånden som vandet i fjorden udskiftes. Misfarvningen af vandet<br />
i dele af inderhavnen vil kunne vare i 1-2 måneder efter uddybning,<br />
hvis det er i en sommerperiode og ca. 1 måned efter uddybning,<br />
hvis det er om vinteren.<br />
Alt i alt vil påvirkningerne begrænse sig til de pågældende graveperioder<br />
på nær en vis koncentration af organisk materiale i de indre havnebassiner,<br />
der <strong>med</strong> tiden skylles ud. Det er hovedsageligt anlægsområdet<br />
(inkl. områder der skal uddybes), som påvirkes, på nær det kystnære<br />
område mellem den Ny Vesthavn og Asnæsværket.<br />
Konsekvenserne af påvirkningerne er, at fisk i graveperioderne vil<br />
undvige sedimentfaner. En egentlig påvirkning af bundvegetationen,<br />
på grund af sedimentation, vil ske i anlægsområdet og sandsynligvis<br />
det mindre kystnære område mellem den Ny Vesthavn og Asnæsværket,<br />
hvor der gennemsnitligt vil sedimenteres 5-10 mm.
5 Referencer<br />
DHI, (2002) ”MIKE 21 (v2002) HD Reference Manual”<br />
Kort & Matrikelstyrelsen, Søkort kortblad s/25000 145, v. 9.2005.13<br />
Kort & Matrikelstyrelsen (1987-2001) 4 cm kort.<br />
Sund & Bælt Holding (1999) ”Storebælt og Miljøet”<br />
Fredsøe & Sumer (1992) ”Mechanics of Coastal Sediment Transport”<br />
Advanced Series on Ocean Engineering - Volume 3, World Scientific<br />
41
42<br />
Appendiks 1<br />
// Created : 2006-03-21 12:51:20<br />
// DLL id : E:\PROGRA~1\COMMON~1\DHI\MikeZero\pfs2004.dll<br />
// PFS version : Mar 19 2007 20:13:39<br />
[FemEngineSW]<br />
[DOMAIN]<br />
Touched = 1<br />
discretization = 2<br />
number_of_dimensions = 2<br />
number_of_meshes = 1<br />
file_name = |.\Bathy\bathy4.mesh|<br />
coordinate_type = 'PROJCS["ED_1950_UTM_Zone_32N",GEOGCS<br />
["GCS_European_1950",DATUM["D_European_1950",SPHEROID["International_<br />
1924",6378388,297]],PRIMEM["Greenwich",0],UNIT<br />
["Degree",0.017453292519943295]],PROJECTION<br />
["Transverse_Mercator"],PARAMETER["False_Easting",500000],PARAMETER<br />
["False_Northing",0],PARAMETER["Central_Meridian",9],PARAMETER<br />
["Scale_Factor",0.9996],PARAMETER["Latitude_Of_Origin",0],UNIT<br />
["Meter",1]]'<br />
minimum_depth = -0.4<br />
datum_depth = 0<br />
number_of_layers = 10<br />
vertical_mesh_type = 1<br />
layer_thickness = 0.1, 0.1, 0.1, 0.1, 0.1, 0.1, 0.1, 0.1, 0.1,<br />
0.1<br />
sigma_c = 0.1<br />
theta = 2<br />
b = 0<br />
type_of_mesh = 0<br />
type_of_gauss = 3<br />
[BOUNDARY_NAMES]<br />
Touched = 0<br />
MzSEPfsListItemCount = 1<br />
[CODE_2]<br />
Touched = 0<br />
name = 'Code 2'<br />
EndSect // CODE_2<br />
EndSect // BOUNDARY_NAMES<br />
[GIS_BACKGROUND]<br />
Touched = 0<br />
file_name = ||<br />
EndSect // GIS_BACKGROUND<br />
EndSect // DOMAIN<br />
[TIME]<br />
Touched = 1<br />
start_time = 2006, 1, 1, 12, 0, 0<br />
time_step_interval = 90<br />
number_of_time_steps = 360<br />
EndSect // TIME<br />
[MODULE_SELECTION]<br />
Touched = 1<br />
mode_of_hydrodynamic_module = 0<br />
mode_of_spectral_wave_module = 2<br />
mode_of_transport_module = 0<br />
mode_of_mud_transport_module = 0<br />
mode_of_eco_lab_module = 0<br />
mode_of_sand_transport_module = 0<br />
mode_of_particle_tracking_module = 0<br />
EndSect // MODULE_SELECTION<br />
[SPECTRAL_WAVE_MODULE]
mode = 2<br />
[SPACE]<br />
number_of_mesh_geometry = 1<br />
EndSect // SPACE<br />
[EQUATION]<br />
Touched = 1<br />
formulation = 2<br />
time_formulation = 2<br />
JONSWAP_factor_1 = 0.92<br />
JONSWAP_factor_2 = 0.83<br />
EndSect // EQUATION<br />
[TIME]<br />
Touched = 1<br />
start_time_step = 0<br />
time_step_factor = 1<br />
time_step_factor_AD = 1<br />
EndSect // TIME<br />
[SPECTRAL]<br />
Touched = 1<br />
type_of_frequency_discretization = 2<br />
number_of_frequencies = 25<br />
minimum_frequency = 0.055<br />
frequency_interval = 0.02<br />
frequency_factor = 1.1<br />
type_of_directional_discretization = 1<br />
number_of_directions = 16<br />
minimum_direction = 0<br />
maximum_direction = 180<br />
separation_of_wind_sea_and_swell = 0<br />
threshold_frequency = 0.125<br />
maximum_threshold_frequency = 0.5959088268863617<br />
EndSect // SPECTRAL<br />
[SOLUTION_TECHNIQUE]<br />
Touched = 1<br />
error_level = 0<br />
maximum_number_of_errors = 200<br />
minimum_period = 0.1<br />
maximum_period = 25<br />
initial_period = 8<br />
method = 1<br />
number_of_iterations = 500<br />
tolerance1 = 1e-006<br />
tolerance2 = 0.001<br />
relaxation_factor = 0.1<br />
number_of_levels_in_transport_calc = 32<br />
number_of_steps_in_source_calc = 1<br />
maximum_CFL_number = 1<br />
dt_min = 0.01<br />
dt_max = 30<br />
type_overall = 0<br />
file_name_overall = |.\convergence_overall.dfs0|<br />
input_format = 1<br />
coordinate_type = ''<br />
input_file_name = ||<br />
number_of_points = 0<br />
type_domain = 0<br />
file_name_domain = |.\convergence_domain.dfsu|<br />
output_frequency = 5<br />
EndSect // SOLUTION_TECHNIQUE<br />
[DEPTH]<br />
Touched = 1<br />
type = 0<br />
minimum_depth = 0.01<br />
format = 0<br />
soft_time_interval = 0<br />
constant_level = 0<br />
file_name = ||<br />
43
44<br />
item_number = 1<br />
item_name = ''<br />
EndSect // DEPTH<br />
[CURRENT]<br />
Touched = 1<br />
type = 0<br />
type_of_blocking = 1<br />
factor_blocking = 0.1<br />
format = 0<br />
soft_time_interval = 0<br />
constant_x_velocity = 0<br />
constant_y_velocity = 0<br />
file_name = ||<br />
item_number_for_x_velocity = 1<br />
item_number_for_y_velocity = 1<br />
item_name_for_x_velocity = ''<br />
item_name_for_y_velocity = ''<br />
EndSect // CURRENT<br />
[WIND]<br />
Touched = 1<br />
type = 1<br />
format = 1<br />
constant_speed = 20<br />
constant_direction = 270<br />
file_name = |.\wind_vs_waves_290dgn.dfs0|<br />
item_number_for_speed = 1<br />
item_number_for_direction = 2<br />
item_name_for_speed = 'wind speed'<br />
item_name_for_direction = 'wind dir'<br />
soft_time_interval = 0<br />
formula = 1<br />
type_of_drag = 1<br />
linear_growth_coefficient = 0.0015<br />
type_of_air_sea_interaction = 0<br />
background_Charnock_parameter = 0.01<br />
Charnock_parameter = 0.01<br />
alpha_drag = 0.00063<br />
beta_drag = 6.600000000000001e-005<br />
EndSect // WIND<br />
[ICE]<br />
Touched = 1<br />
type = 0<br />
format = 3<br />
c_cut_off = 0.33<br />
file_name = ||<br />
item_number = 1<br />
item_name = ''<br />
EndSect // ICE<br />
[TRANSFER]<br />
Touched = 1<br />
type = 1<br />
type_triad = 0<br />
alpha_EB = 0.25<br />
EndSect // TRANSFER<br />
[WAVE_BREAKING]<br />
Touched = 1<br />
type = 1<br />
type_of_gamma = 1<br />
alpha = 1<br />
gamma_steepness = 1<br />
type_of_effect_on_frequency = 0<br />
type_of_roller = 0<br />
roller_propagation_factor = 1<br />
roller_dissipation_factor = 0.15<br />
roller_density = 1000<br />
[GAMMA]<br />
Touched = 1
type = 1<br />
format = 0<br />
constant_value = 0.8<br />
file_name = ||<br />
item_number = 1<br />
item_name = ''<br />
type_of_soft_start = 2<br />
soft_time_interval = 0<br />
reference_value = 0<br />
type_of_time_interpolation = 1<br />
EndSect // GAMMA<br />
EndSect // WAVE_BREAKING<br />
[BOTTOM_FRICTION]<br />
Touched = 1<br />
type = 3<br />
constant_fc = 0<br />
type_of_effect_on_frequency = 1<br />
[FRICTION_COEFFICIENT]<br />
Touched = 1<br />
type = 1<br />
format = 0<br />
constant_value = 0.0775<br />
file_name = ||<br />
item_number = 1<br />
item_name = ''<br />
type_of_soft_start = 2<br />
soft_time_interval = 0<br />
reference_value = 0<br />
type_of_time_interpolation = 1<br />
EndSect // FRICTION_COEFFICIENT<br />
[FRICTION_FACTOR]<br />
Touched = 1<br />
type = 1<br />
format = 0<br />
constant_value = 0.0212<br />
file_name = ||<br />
item_number = 1<br />
item_name = ''<br />
type_of_soft_start = 2<br />
soft_time_interval = 0<br />
reference_value = 0<br />
type_of_time_interpolation = 1<br />
EndSect // FRICTION_FACTOR<br />
[NIKURADSE_ROUGHNESS]<br />
Touched = 1<br />
type = 1<br />
format = 0<br />
constant_value = 0.04<br />
file_name = ||<br />
item_number = 1<br />
item_name = ''<br />
type_of_soft_start = 2<br />
soft_time_interval = 0<br />
reference_value = 0<br />
type_of_time_interpolation = 1<br />
EndSect // NIKURADSE_ROUGHNESS<br />
[SAND_GRAIN_SIZE]<br />
Touched = 1<br />
type = 1<br />
format = 0<br />
constant_value = 0.00025<br />
file_name = ||<br />
item_number = 1<br />
item_name = ''<br />
type_of_soft_start = 2<br />
soft_time_interval = 0<br />
reference_value = 0<br />
45
46<br />
type_of_time_interpolation = 1<br />
EndSect // SAND_GRAIN_SIZE<br />
EndSect // BOTTOM_FRICTION<br />
[REFLECTION]<br />
Touched = 1<br />
type = 0<br />
coordinate_type = 'PROJCS["ED_1950_UTM_Zone_32N",GEOGCS<br />
["GCS_European_1950",DATUM["D_European_1950",SPHEROID["International_<br />
1924",6378388,297]],PRIMEM["Greenwich",0],UNIT<br />
["Degree",0.017453292519943295]],PROJECTION<br />
["Transverse_Mercator"],PARAMETER["False_Easting",500000],PARAMETER<br />
["False_Northing",0],PARAMETER["Central_Meridian",9],PARAMETER<br />
["Scale_Factor",0.9996],PARAMETER["Latitude_Of_Origin",0],UNIT<br />
["Meter",1]]'<br />
input_format = 2<br />
file_name = ||<br />
EndSect // REFLECTION<br />
[WHITECAPPING]<br />
Touched = 1<br />
type = 1<br />
[dissipation_cdiss]<br />
Touched = 1<br />
type = 1<br />
format = 0<br />
constant_value = 4.5<br />
file_name = ||<br />
item_number = 1<br />
item_name = ''<br />
type_of_soft_start = 2<br />
soft_time_interval = 0<br />
reference_value = 0<br />
type_of_time_interpolation = 1<br />
EndSect // dissipation_cdiss<br />
[dissipation_delta]<br />
Touched = 1<br />
type = 1<br />
format = 0<br />
constant_value = 0.5<br />
file_name = ||<br />
item_number = 1<br />
item_name = ''<br />
type_of_soft_start = 2<br />
soft_time_interval = 0<br />
reference_value = 0<br />
type_of_time_interpolation = 1<br />
EndSect // dissipation_delta<br />
EndSect // WHITECAPPING<br />
[INITIAL_CONDITIONS]<br />
Touched = 1<br />
type = 1<br />
type_additional = 1<br />
type_of_spectra = 1<br />
fetch = 100000<br />
max_peak_frequency = 0.4<br />
max_Phillips_constant = 0.0081<br />
shape_parameter_sigma_a = 0.07000000000000001<br />
shape_parameter_sigma_b = 0.09<br />
peakednes_parameter_gamma = 3.3<br />
file_name_m = ||<br />
item_number_m0 = 1<br />
item_number_m1 = 1<br />
item_name_m0 = ''<br />
item_name_m1 = ''<br />
file_name_A = ||<br />
item_number_A = 1<br />
item_name_A = ''<br />
EndSect // INITIAL_CONDITIONS
[BOUNDARY_CONDITIONS]<br />
Touched = 1<br />
MzSEPfsListItemCount = 1<br />
[CODE_1]<br />
EndSect // CODE_1<br />
[CODE_2]<br />
Touched = 1<br />
type = 1<br />
format = 0<br />
constant_values = 1, 8, 270, 5<br />
file_name = ||<br />
item_numbers = 1, 1, 1, 1<br />
item_names = '', '', '', ''<br />
type_of_soft_start = 1<br />
soft_time_interval = 0<br />
reference_values = 0, 8, 270, 5<br />
type_of_time_interpolation = 1, 1, 1, 1<br />
type_of_space_interpolation = 1<br />
EndSect // CODE_2<br />
EndSect // BOUNDARY_CONDITIONS<br />
[OUTPUTS]<br />
Touched = 1<br />
MzSEPfsListItemCount = 2<br />
number_of_outputs = 2<br />
[OUTPUT_1]<br />
Touched = 1<br />
include = 1<br />
title = 'area'<br />
file_name = |.\res\SW_calib_290dgn.dfsu|<br />
type = 1<br />
format = 2<br />
flood_and_dry = 2<br />
coordinate_type = 'PROJCS["ED_1950_UTM_Zone_32N",GEOGCS<br />
["GCS_European_1950",DATUM["D_European_1950",SPHEROID["International_<br />
1924",6378388,297]],PRIMEM["Greenwich",0],UNIT<br />
["Degree",0.017453292519943295]],PROJECTION<br />
["Transverse_Mercator"],PARAMETER["False_Easting",500000],PARAMETER<br />
["False_Northing",0],PARAMETER["Central_Meridian",9],PARAMETER<br />
["Scale_Factor",0.9996],PARAMETER["Latitude_Of_Origin",0],UNIT<br />
["Meter",1]]'<br />
zone = 0<br />
input_file_name = ||<br />
input_format = 1<br />
interpolation_type = 1<br />
first_time_step = 0<br />
last_time_step = 360<br />
time_step_frequency = 20<br />
number_of_points = 1<br />
[POINT_1]<br />
name = 'Point 1'<br />
x = 596651.0045656015<br />
y = 6134238.74271418<br />
EndSect // POINT_1<br />
[LINE]<br />
npoints = 3<br />
x_first = 535307.6972792409<br />
y_first = 6019679.525428359<br />
x_last = 657994.3118519619<br />
y_last = 6248797.96<br />
EndSect // LINE<br />
[AREA]<br />
number_of_points = 4<br />
[POINT_1]<br />
x = 534080.8311335137<br />
y = 6017388.341082643<br />
EndSect // POINT_1<br />
[POINT_2]<br />
47
48<br />
x = 534080.8311335137<br />
y = 6251089.144345717<br />
EndSect // POINT_2<br />
[POINT_3]<br />
x = 659221.1779976891<br />
y = 6251089.144345717<br />
EndSect // POINT_3<br />
[POINT_4]<br />
x = 659221.1779976891<br />
y = 6017388.341082643<br />
EndSect // POINT_4<br />
EndSect // AREA<br />
[INTEGRAL_WAVE_PARAMETERS]<br />
Touched = 0<br />
type_of_spectrum = 1<br />
minimum_frequency = 0.055<br />
maximum_frequency = 0.5959088268863617<br />
separation_of_wind_sea_and_swell = 3<br />
threshold_frequency = 0.125<br />
maximum_threshold_frequency = 0.125<br />
hm0_minimum = 0.01<br />
type_of_h_max = 3<br />
duration = 10800<br />
[Total_wave_parameters]<br />
Significant_wave_height = 1<br />
Maximum_wave_height = 0<br />
Peak_wave_period = 1<br />
Wave_period_t01 = 0<br />
Wave_period_t02 = 1<br />
Wave_period_tm10 = 0<br />
Peak_wave_direction = 0<br />
Mean_wave_direction = 1<br />
Directional_standard_deviation = 0<br />
Wave_velocity_components = 1<br />
Radiation_stresses = 0<br />
EndSect // Total_wave_parameters<br />
[Wind_sea_parameters]<br />
Significant_wave_height = 0<br />
Maximum_wave_height = 0<br />
Peak_wave_period = 0<br />
Wave_period_t01 = 0<br />
Wave_period_t02 = 0<br />
Wave_period_tm10 = 0<br />
Peak_wave_direction = 0<br />
Mean_wave_direction = 0<br />
Directional_standard_deviation = 0<br />
Wave_velocity_components = 0<br />
Radiation_stresses = 0<br />
EndSect // Wind_sea_parameters<br />
[Swell_parameters]<br />
Significant_wave_height = 0<br />
Maximum_wave_height = 0<br />
Peak_wave_period = 0<br />
Wave_period_t01 = 0<br />
Wave_period_t02 = 0<br />
Wave_period_tm10 = 0<br />
Peak_wave_direction = 0<br />
Mean_wave_direction = 0<br />
Directional_standard_deviation = 0<br />
Wave_velocity_components = 0<br />
Radiation_stresses = 0<br />
EndSect // Swell_parameters<br />
EndSect // INTEGRAL_WAVE_PARAMETERS<br />
[INPUT_PARAMETERS]<br />
Touched = 0<br />
Surface_elevation = 0<br />
Water_depth = 0
Current_velocity_components = 0<br />
Wind_speed = 0<br />
Wind_direction = 0<br />
Ice_concentration = 0<br />
EndSect // INPUT_PARAMETERS<br />
[MODEL_PARAMETERS]<br />
Touched = 0<br />
Wind_friction_speed = 0<br />
Roughness_length = 0<br />
Drag_coefficient = 0<br />
Charnock_constant = 0<br />
Friction_coefficient = 0<br />
Breaking_parameter_gamma = 0<br />
Courant_number = 0<br />
Time_step_factor = 0<br />
Length = 0<br />
Area = 0<br />
Threshold_period = 0<br />
Roller_area = 0<br />
Roller_dissipation = 0<br />
EndSect // MODEL_PARAMETERS<br />
[SPECTRAL_PARAMETERS]<br />
Touched = 0<br />
wave_energy = 1<br />
wave_action = 0<br />
zeroth_moment_of_wave_action = 0<br />
first_moment_of_wave_action = 0<br />
EndSect // SPECTRAL_PARAMETERS<br />
EndSect // OUTPUT_1<br />
[OUTPUT_2]<br />
Touched = 1<br />
include = 1<br />
title = 'posA'<br />
file_name = |.\res\Hs_posA_wind_uncouple_Charnock0_<br />
01.dfs0|<br />
type = 1<br />
format = 0<br />
flood_and_dry = 2<br />
coordinate_type = 'PROJCS["ED_1950_UTM_Zone_32N",GEOGCS<br />
["GCS_European_1950",DATUM["D_European_1950",SPHEROID["International_<br />
1924",6378388,297]],PRIMEM["Greenwich",0],UNIT<br />
["Degree",0.017453292519943295]],PROJECTION<br />
["Transverse_Mercator"],PARAMETER["False_Easting",500000],PARAMETER<br />
["False_Northing",0],PARAMETER["Central_Meridian",9],PARAMETER<br />
["Scale_Factor",0.9996],PARAMETER["Latitude_Of_Origin",0],UNIT<br />
["Meter",1]]'<br />
zone = 0<br />
input_file_name = ||<br />
input_format = 1<br />
interpolation_type = 2<br />
first_time_step = 0<br />
last_time_step = 360<br />
time_step_frequency = 10<br />
number_of_points = 1<br />
[POINT_1]<br />
name = 'PosA'<br />
x = 630166<br />
y = 6171110<br />
EndSect // POINT_1<br />
[LINE]<br />
npoints = 3<br />
x_first = 535307.6972792409<br />
y_first = 6019679.525428359<br />
x_last = 657994.3118519619<br />
y_last = 6248797.96<br />
EndSect // LINE<br />
49
50<br />
[AREA]<br />
number_of_points = 4<br />
[POINT_1]<br />
x = 534080.8311335137<br />
y = 6017388.341082643<br />
EndSect // POINT_1<br />
[POINT_2]<br />
x = 534080.8311335137<br />
y = 6251089.144345717<br />
EndSect // POINT_2<br />
[POINT_3]<br />
x = 659221.1779976891<br />
y = 6251089.144345717<br />
EndSect // POINT_3<br />
[POINT_4]<br />
x = 659221.1779976891<br />
y = 6017388.341082643<br />
EndSect // POINT_4<br />
EndSect // AREA<br />
[INTEGRAL_WAVE_PARAMETERS]<br />
Touched = 0<br />
type_of_spectrum = 1<br />
minimum_frequency = 0.055<br />
maximum_frequency = 0.5959088268863617<br />
separation_of_wind_sea_and_swell = 3<br />
threshold_frequency = 0.125<br />
maximum_threshold_frequency = 0.125<br />
hm0_minimum = 0.01<br />
type_of_h_max = 3<br />
duration = 10800<br />
[Total_wave_parameters]<br />
Significant_wave_height = 1<br />
Maximum_wave_height = 0<br />
Peak_wave_period = 0<br />
Wave_period_t01 = 0<br />
Wave_period_t02 = 1<br />
Wave_period_tm10 = 0<br />
Peak_wave_direction = 0<br />
Mean_wave_direction = 1<br />
Directional_standard_deviation = 0<br />
Wave_velocity_components = 0<br />
Radiation_stresses = 0<br />
EndSect // Total_wave_parameters<br />
[Wind_sea_parameters]<br />
Significant_wave_height = 0<br />
Maximum_wave_height = 0<br />
Peak_wave_period = 0<br />
Wave_period_t01 = 0<br />
Wave_period_t02 = 0<br />
Wave_period_tm10 = 0<br />
Peak_wave_direction = 0<br />
Mean_wave_direction = 0<br />
Directional_standard_deviation = 0<br />
Wave_velocity_components = 0<br />
Radiation_stresses = 0<br />
EndSect // Wind_sea_parameters<br />
[Swell_parameters]<br />
Significant_wave_height = 0<br />
Maximum_wave_height = 0<br />
Peak_wave_period = 0<br />
Wave_period_t01 = 0<br />
Wave_period_t02 = 0<br />
Wave_period_tm10 = 0<br />
Peak_wave_direction = 0<br />
Mean_wave_direction = 0<br />
Directional_standard_deviation = 0
Wave_velocity_components = 0<br />
Radiation_stresses = 0<br />
EndSect // Swell_parameters<br />
EndSect // INTEGRAL_WAVE_PARAMETERS<br />
[INPUT_PARAMETERS]<br />
Touched = 0<br />
Surface_elevation = 0<br />
Water_depth = 0<br />
Current_velocity_components = 0<br />
Wind_speed = 0<br />
Wind_direction = 0<br />
Ice_concentration = 0<br />
EndSect // INPUT_PARAMETERS<br />
[MODEL_PARAMETERS]<br />
Touched = 0<br />
Wind_friction_speed = 0<br />
Roughness_length = 0<br />
Drag_coefficient = 0<br />
Charnock_constant = 0<br />
Friction_coefficient = 0<br />
Breaking_parameter_gamma = 0<br />
Courant_number = 0<br />
Time_step_factor = 0<br />
Length = 0<br />
Area = 0<br />
Threshold_period = 0<br />
Roller_area = 0<br />
Roller_dissipation = 0<br />
EndSect // MODEL_PARAMETERS<br />
[SPECTRAL_PARAMETERS]<br />
Touched = 0<br />
wave_energy = 1<br />
wave_action = 0<br />
zeroth_moment_of_wave_action = 0<br />
first_moment_of_wave_action = 0<br />
EndSect // SPECTRAL_PARAMETERS<br />
EndSect // OUTPUT_2<br />
EndSect // OUTPUTS<br />
EndSect // SPECTRAL_WAVE_MODULE<br />
EndSect // FemEngineSW<br />
51
Bilag 12<br />
Socioøkonomisk vurdering
BILAG 12 – <strong>VVM</strong> for kalundborg Ny Vesthavn<br />
Kalundborg Havn<br />
NY VESTHAVN<br />
Socio-økonomisk vurdering<br />
29. januar 2008<br />
1. Baggrund<br />
Det overordnede formål <strong>med</strong> at anlægge en Ny Vesthavn er:<br />
at skabe en reel platform for at videreudvikle forretningsområderne<br />
”færgehavn” og ”håndtering af gods i en international<br />
samhandel” for den kommunale selvstyrehavn Kalundborg<br />
Havn; og<br />
at fastholde, og udvikle det nuværende antal arbejdspladser<br />
hos erhvervsvirksomhederne på Kalundborg Havn og deres<br />
underleverandører.<br />
Videreudvikling af forretningsområderne på havnen har betydning for<br />
såvel den direkte beskæftigelse i virksomhederne på havnen, og for de<br />
afledede forretningsområder, så som underleverandører, serviceerhverv<br />
og detailhandel i Kalundborg Kommune i øvrigt.<br />
Denne socio-økonomiske vurdering er udarbejdet, som et bidrag til<br />
<strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n for den Ny Vesthavn, der placeres vest for<br />
Asnæsværket. Den nye havn anlægges i 3 faser:<br />
Fase 1 – terminal for Mols-Linien (marts 2008-juli 2009)<br />
Fase 2 – massegodshavn (2013)<br />
Fase 3 – container feeder terminal (efter 2014)<br />
Fase 3 er ikke omfattet af vurderingen af de socioøkonomiske forhold<br />
i dette notat.<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag12_socio-økonomi.doc<br />
NIRAS Konsulenterne A/S<br />
Åboulevarden 80<br />
Postboks 615<br />
DK-8100 Århus C<br />
Telefon 8732 3334<br />
Fax 8732 3333<br />
E-mail niraskon@niraskon.dk<br />
CVR-nr. 20940395
2. Afgrænsning af emnet for nærværende notat<br />
Dette notat sætter fokus på de sociale forhold (beskæftigelse) og erhvervslivet<br />
(indvirkning på og betydning for bymiljøet). Der tages<br />
afsæt i det såkaldte O-alternativ – dvs. at den nuværende situation er<br />
udgangspunktet, og at det er ændringerne i forhold hertil, som er i<br />
fokus.<br />
Der <strong>med</strong>tages oplysninger om trafikafvikling/belastning i forhold til<br />
færgeruten Kalundborg-Århus, som danner baggrund for <strong>VVM</strong><strong>redegørelse</strong>n.<br />
Der er ikke set nærmere på de afledte effekter af de foreslåede<br />
trafikale anlæg til erstatning for Skovvejen (rute 23) – herunder<br />
gennemførelse af den skitserede ringvejsforbindelse – som Kalundborg<br />
Kommune har fremlagt over for Vejdirektoratet.<br />
I forhold til de miljøafledte sociale forhold er der i dette notat foretaget<br />
den afgrænsning, at de ikke <strong>med</strong>tages. Det drejer sig f.eks. om<br />
konsekvenser for fiskeri, indvirkning for Asnæsværket og påvirkningen<br />
i forhold til de rekreative interesser (fritidsbrugere, friluftsliv og<br />
natur).<br />
Der er imidlertid ingen tvivl om at udflytningen af Mols-Liniens terminal<br />
vil have en væsentlig positiv effekt, da det vil betyde en markant<br />
aflastning af Østre Havnevej samt give anledning til langt færre<br />
situationer, hvor lyst- og fritidssejlere i inderhavnen kommer på tværs<br />
af sejlads på færgeruten Kalundborg-Århus.<br />
3. Aktuel situation for Kalundborg Havn<br />
Efter den senest udvidelse ind i det nyopfyldte bagland for Kaj 4 og 5<br />
råder Mols-Linien nu over ca. 40.000 m² excl. pierarealet. På dette<br />
område er der:<br />
Ca. 224 trailer pladser<br />
Ca. 1416 m opmarchbane<br />
I den udarbejdede Masterplan for Kalundborg Havn, er det en af delkonklusionerne,<br />
at Mols-Linien akut mangler plads, da kapaciteten af<br />
trailerpladserne er opbrugt (uafhængig af prognoserne for den fremtidige<br />
forventede antal enheder, der fragtes <strong>med</strong> Kalundborg-Århus<br />
ruten).<br />
Derudover angiver Mols-Linien at have problemer ved nogle afgange<br />
ved billettering <strong>med</strong> kø langt ned ad Østre Havnevej <strong>med</strong> deraf følgende<br />
gener for bytrafikken. Dette kunne løses på kort sigt, hvis Mols-<br />
Linien fik en opmarchbane på det tilstødende DSB areal, startende<br />
umiddelbart efter jernbane krydsningen ved rundkørslen.<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag12_socio-økonomi.doc<br />
2
Siden fremlæggelsen af Masterplanen er det blevet endnu mere påtrængende<br />
at øge arealet, der kan anvendes af Kalundborg Havn, da<br />
den sidste mulighed for at disponere over ledige arealer, er realiseret.<br />
4. Påvirkning af sociale forhold (beskæftigelse)<br />
Set i forhold til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n foretages en vurdering af, hvorvidt<br />
der er tale om en positiv eller en negativ effekt betragtet ud fra de sociale<br />
forhold.<br />
4.1 Beskæftigelse – fase 1<br />
I anlægsperioden, der er skønnet til 17 måneder, vil der i alt være tale<br />
om ca. 30.000 timers beskæftigelse præsteret under selve anlægsarbejdet,<br />
hvilket svarer til ca. 19,5 årsværk (1 årsværk = 1540 timer).<br />
Den gennemsnitlige beskæftigelse svarer til ca. 14 personer på byggepladsen.<br />
En del af perioden vil beskæftigelsen svare til 22-25 mand pr.<br />
måned. Hertil kommer afledt hos rådgivere og underleverandører af<br />
maskinel, materiale mv.<br />
4.2 Beskæftigelse – fase 2<br />
I anlægsperioden, der er skønnet til 22 måneder, vil der være tale om<br />
ca. 30.000 timers beskæftigelse præsteret under selve anlægsarbejdet,<br />
hvilket svarer til ca. 19,5 årsværk.<br />
Den gennemsnitlige beskæftigelse svarer til ca. 11 personer. En del af<br />
perioden vil beskæftigelsen svare til ca. 20 mand pr. måned. Hertil<br />
kommer afledt hos rådgivere og underleverandører af maskinel, materiale<br />
mv.<br />
4.3 Afledt beskæftigelse –Ny Vesthavn<br />
I første omgang vil anlæg af terminal for Mols-Linien ikke <strong>med</strong>føre<br />
nye arbejdspladser, da der vil være mulighed for <strong>med</strong> det samme personale<br />
som nu at gennemføre en mere effektiv godshåndtering pga.<br />
terminalens udformning og trafikal tilgængelighed. Frem til 2009-10<br />
forventes en forøgelse svarende til 10-12 %.<br />
Med den forventede udvikling i godshåndteringen på yderligere ca. 15<br />
% i perioden 2010-2016, vil der – som terminalen også er dimensioneret<br />
efter – blive tale om indsættelse af yderligere en færge. Det vurderes,<br />
at der til den tid bliver tale om ansættelse af 7-10 personer yderligere.<br />
Efter anlæg af massegodshavn forventes der – ud fra de foreliggende<br />
overvejelser i masterplan for Kalundborg Havn – at blive tale om op<br />
25-30 % øget godshåndtering.<br />
Med anlæg af en dybvandskaj i en længde af 600 m bliver der tale om<br />
et attraktivt anlæg, som hurtigt vil kunne være grundlag for nye aktivi-<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag12_socio-økonomi.doc<br />
3
teter. Det vurderes, at der vil være tale om afledt beskæftigelse svarende<br />
til 30-33 personer.<br />
4.4 Afledt beskæftigelse – arealer ved kaj 3 E og kaj 5<br />
Ved fraflytningen af Mols-Linien fra kaj 3 E vil der opstå mulighed<br />
for at omlægge aktiviteterne på arealet ved kaj 3 E og kaj 5 til andre<br />
formål. Da det ikke vides hvilke aktiviteter, der vil foregå på disse<br />
arealer, er der ikke foretaget yderligere vurderinger heraf.<br />
4.5 Afledt beskæftigelse i lokalsamfundet<br />
Der vil uundgåeligt være tale om afsmittende effekter på lokalsamfundet,<br />
således at der vil kunne realiseres yderligere et antal arbejdspladser.<br />
I sig selv vurderes anlæg af Ny Vesthavn ikke at have betydning i<br />
forhold til bosætning.<br />
Imidlertid kan ændringen i antallet af arbejdspladser i den efterfølgende<br />
driftssituation have en positiv effekt i forhold til efterspørgslen<br />
efter boliger.<br />
Dog er der ingen tvivl om, at der for de boliger, der i dag er påvirket<br />
af støj i forbindelse <strong>med</strong> kørsel til og fra Mols-Liniens terminal ved<br />
kaj 3 E, vil ske en reduktion af støjniveauet. Det falder imidlertid uden<br />
for nærværende notats opdrag at vurdere evt. ændringer i støjniveauet.<br />
4.6 Samlet vurdering af de sociale forhold<br />
Det er vurderingen - ud fra en multiplikator, der erfaringsmæssigt<br />
ligger på ca. 1 i forbindelse <strong>med</strong> anlæg og ca. 0,4 i forbindelse <strong>med</strong><br />
drift – at det samlede antal årsværk vil udgøre ca. 80 i anlægsfaserne i<br />
alt og ved overgangen til drift 52-60 pr. år.<br />
5. Påvirkning af erhvervsliv<br />
På nuværende tidspunkt er der trafikale problemer på Østre Havnevej.<br />
Samtidig er der knaphed på areal til brug for Mols-Liniens terminal.<br />
Det har betydning for trafikafviklingen og effektiviteten i store dele af<br />
erhvervshavnen.<br />
Set i forhold til den kommunale fysiske planlægning vil flytningen af<br />
Mols-Linien betyde, at opmarcharealer og tilkørselsområde ved Østre<br />
Havnevej kan inddrages i forbindelse <strong>med</strong> overvejelser om alternativ<br />
anvendelse i forbindelse <strong>med</strong> forstærkningen af detailhandel og bebyggelse.<br />
I konsekvens af evtuelle forbedrede trafikale forhold (ringvejsforbindelse/omlægning<br />
af Skovvejen) kan der ske en fredeliggørelse af dele<br />
af Sydhavnsvej samt ikke mindst Slagelsevej/Holbækvej. Det vil åbne<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag12_socio-økonomi.doc<br />
4
for overvejelse om byomdannelse f.eks. i forlængelse af en evt. ændret<br />
udnyttelse af arealerne ved Kalundborg Station.<br />
Anlægget af de nye vejstrækninger, der skal facilitere Ny Vesthavn,<br />
vil også have en positiv effekt for de virksomheder, der er placeret i<br />
erhvervsarealerne ved Skovvejen og grænsende op til Sydhavnen.<br />
Dels fordi det giver en forbedret trafikal tilgængelighed; dels fordi<br />
trafikafviklingen forbedres. Det vil således have en særdeles positiv<br />
effekt for erhvervslivet i Kalundborg og omegn.<br />
Massegodshavnen er det areal, hvor de nye aktiviteter kommer til at<br />
foregå. Samtidig vil massegodshavnen også være det område, hvortil<br />
der vil ske udflytning af aktiviteter, der fordrer en større kajdybde end<br />
den til rådighed i den øvrige del af havnen som f.eks. godshåndtering<br />
af gods til/fra oversøiske destinationer. Dels i forlængelse af den nuværende<br />
massegods, som primært udgøres af korn; og dels som nye<br />
aktiviteter inden for biomasse.<br />
Med anlæg af Ny Vesthavn vil den prognosticerede udvikling i godsomsætningen<br />
over Kalundborg Havn komme tidligere inden for rækkevidde<br />
end forventet, da der vil være en tiltrækningseffekt i kraft af<br />
de nye faciliteter. Det forventes at have en positiv effekt svarende til<br />
en øget omsætning på 100-140 mio. kr. pr. år for de virksomheder, der<br />
har forretningsaktiviteter i erhvervshavnen.<br />
Hertil kommer den omsætning, der genereres via de forbedrede forhold<br />
i bymidten/centerområdet.<br />
6. Trafikafvikling/belastning<br />
Kalundborg Havn udgør en af Danmarks største færgehavne <strong>med</strong> en<br />
årlig godsomsætning på mere end 3,6 mio. tons. Alene for Kalundborg-Århus<br />
(Mols-Linien) er der tale om ca. 3 mio. tons i 2005, som<br />
primært udgøres af lastvognstrailere.<br />
Den forventede udvikling i antallet af enheder, der transporteres <strong>med</strong><br />
Mols-Linien på Kalundborg-Århus ruten er:<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag12_socio-økonomi.doc<br />
5
Resumé af trafikprognose for Mols-Linien<br />
Lav prognose<br />
Færgegods (enheder)<br />
2004 2005 2006* 2010 2015 2020 2025<br />
1 Personbiler 133.472 115.781 118.097 127.832 141.136 155.826 172.044<br />
2 Busser 571 638 651 704 778 859 948<br />
3 Lastvogne u. hænger 5.493 5.540 5.651 6.117 6.753 7.456 8.232<br />
4 Lastvogne m. hænger 13.091 10.116 9.610 6.592 5.921 6.537 7.217<br />
5 Sættevogne m. forvogn 55.058 49.411 46.446 30.862 27.721 30.606 33.791<br />
6 Sættevogne u. forvogn 99.391 113.152 119.941 167.137 191.840 211.807 233.852<br />
7 Campingvogne 9.787 7.298 7.444 8.058 8.896 9.822 10.844<br />
Subtotal 4+5+6 167.540 172.679 175.998 204.590 225.481 248.949 274.860<br />
Vækstrate % 3,1 1,9 7,9 2,0 2,0 2,0<br />
Middel prognose<br />
Færgegods (enheder)<br />
2004 2005 2006* 2010 2015 2020 2025<br />
1 Personbiler 133.472 115.781 119.254 134.222 155.600 180.383 209.113<br />
2 Busser 571 638 657 740 857 994 1.152<br />
3 Lastvogne u. hænger 5.493 5.540 5.762 6.740 8.201 9.977 12.139<br />
4 Lastvogne m. hænger 13.091 10.116 9.711 7.905 7.960 9.228 10.698<br />
5 Sættevogne m. forvogn 55.058 49.411 47.435 37.770 38.037 44.095 51.118<br />
6 Sættevogne u. forvogn 99.391 113.152 121.073 197.265 235.393 272.885 316.348<br />
7 Campingvogne 9.787 7.298 7.517 8.460 9.808 11.370 13.181<br />
Subtotal 4+5+6 167.540 172.679 178.219 242.940 281.390 326.208 378.165<br />
Vækstrate % 3,1 3,2 22,2 3,0 3,0 3,0<br />
Høj prognose<br />
Færgegods (enheder)<br />
2004 2005 2006* 2010 2015 2020 2025<br />
1 Personbiler 133.472 115.781 120.412 140.865 171.384 208.515 253.690<br />
2 Busser 571 638 664 776 944 1.149 1.398<br />
3 Lastvogne u. hænger 5.493 5.540 5.762 6.740 8.201 9.977 12.139<br />
4 Lastvogne m. hænger 13.091 10.116 10.116 9.104 9.438 11.483 13.971<br />
5 Sættevogne m. forvogn 55.058 49.411 48.917 40.344 41.389 50.357 61.267<br />
6 Sættevogne u. forvogn 99.391 113.152 123.901 232.624 294.013 357.712 435.211<br />
7 Campingvogne 9.787 7.298 7.590 8.879 10.803 13.143 15.991<br />
Subtotal 4+5+6 167.540 172.679 182.934 282.073 344.841 419.552 510.449<br />
Vækstrate % 3,1 5,9 28,1 4,0 4,0 4,0<br />
Kilde: Tabel 4.10 i Masterplan for Kalundborg Havn.<br />
Antallet af overførte enheder lastbiler/løstrailere afspejler, at Kalundborg<br />
Havn løfter en betydelig rolle i forhold til infrastrukturen mellem<br />
Øst- og Vestdanmark – ikke mindst i forhold til godsbetjening af Jylland<br />
nord for Horsens.<br />
Motorvejsnettet er samtidig i stigende grad belastet af den tunge lastvognstrafik.<br />
Vejdirektoratet har tilkendegivet, at der er kapacitetsproblemer<br />
bl.a. i Trekantområdet. Forventningen er, at kapacitetsproblemerne<br />
vil være voksende; og derfor at det vil være transportøkonomisk<br />
attraktivt at øge godsomsætningen via Kalundborg-Århus.<br />
De strammere regler på transportområdet vedr. chaufførernes køre-<br />
/hviletider, arbejdstidsregulativet o.lign. er også en væsentlig forudsætning<br />
for udviklingen mht. lastvogne og løstrailere. Hertil kommer,<br />
at løstrailere i stigende omfang – set i en transportkæde-betragtning –<br />
har betydning for distributionen af dagligvarer.<br />
Samfunds- og miljøøkonomisk har det betydning, at sejladstiden for<br />
Kalundborg-Århus færgeruten kan formindskes <strong>med</strong> 10-15 minutter<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag12_socio-økonomi.doc<br />
6
pr. afgang, og at der kan ske en hurtigere losning/lastning. En af de<br />
positive konsekvenser er, at regulariteten kan øges, og at der kan indsættes<br />
større færger.<br />
Desuden reduceres generne i inderhavnen, hvor der nu skal tages vidtgående<br />
hensyn til færgedriften. Det har betydning i forhold til såvel<br />
skibstrafikken som fritidssejlere.<br />
Det indebærer endvidere en trafikal aflastning af dimensioner, som<br />
ændrer trafikafviklingen ad Østre Havnevej radikalt. Tilsvarende gælder<br />
også for Sydhavnsvej. Alt andet lige vil det have en positiv effekt<br />
på trafiksikkerheden og en positiv effekt i form af reduceret trafikstøj<br />
og udledning af bilos.<br />
I 2005 er der overført ca. 180.000 lastbiler/løstrailere. Det svarer til<br />
ca. 350.000 lastbilsenheder (det statistiske begreb enheder for lastbiler,<br />
trailere og hængere, hvor f.eks. en trailer defineres som 2 enheder).<br />
Det forventes øget frem til 2010 svarende til ca. 210-290.000<br />
lastbiler/løstrailere (svarende til ca. 500.000 enheder). Frem til 2015<br />
forventes det afhængigt af vækstrate yderligere øget til ca. 240.-<br />
355.000 lastbiler/løstrailere (svarende til ca. 600.000 enheder).<br />
Den øvrige mængde af gods – her primært massegods – forventes at<br />
stige fra ca. 600.000 t pr. år (2005) til ca. 800.000 t pr. år (2015). I<br />
transportkæden forventes alt gods til/fra havnene transporteret af lastbiler.<br />
\\arhkfs01\data\sag\07\456.01\Project documentation\<strong>VVM</strong> Redegørelse\Udkast til <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>\Bilag12_socio-økonomi.doc<br />
7
Kalundborg Havn A/S<br />
Baltic Plads<br />
4400 Kalundborg<br />
DATO JOURNAL NR. SAGSANSVARLIG<br />
Kirsten Thue Larsen<br />
UDKAST<br />
KALUNDBORG KOMMUNE HAR VALGT AT OFFENTLIGGØRE ET UDKAST TIL<br />
<strong>VVM</strong>-TILLADELSEN SAMTIDIG MED OFFENTLIGHEDSFASEN FOR FORSLAG<br />
TIL KOMMUNEPLANTILLÆG, LOKALPLAN OG <strong>VVM</strong>-REDEGØRELSE. DETTE ER<br />
VALGT FOR AT GØRE BORGERE OG INTERESSEORGANISATIONER BEKENDT<br />
MED <strong>VVM</strong>-TILLADELSEN OG DE TILKNYTTEDE VILKÅR.<br />
UDKAST TIL ENDELIG <strong>VVM</strong>-TILLADELSE VIL BLIVE FORELAGT FOR KOMMU-<br />
NALBESTYRELSEN TIL GODKENDELSE I EFTERÅRET 2008, FORUDSAT AT<br />
KOMMUNALBESTYRELSEN EFTER OFFENTLIGHEDSFASEN BESLUTTER AT<br />
GENNEMFØRE PROJEKTET.<br />
<strong>VVM</strong>-TILLADELSEN VIL EFTER KOMMUNALBESTYRELSENS GODKENDELSE I<br />
EFTERÅRET 2008 KUNNE PÅKLAGES TIL NATURKLAGENÆVNET JF. NEDEN-<br />
STÅENDE.<br />
<strong>VVM</strong>-tilladelse/landanlæg til etablering af Ny Vesthavn<br />
Kommunalbestyrelsen har på møde den XX (efteråret 2008) vedtaget tillæg<br />
nr. 25 til Kalundborg Kommunes Kommuneplan 2000 – 2012 ”Ny Vesthavn”,<br />
der fastsætter retningslinier og rammer for udbygning og anlæg af<br />
Ny Vesthavn på et område, beliggende på Asnæs umiddelbart vest for<br />
Asnæsværket.<br />
Som opfølgning herpå <strong>med</strong>deler Kalundborg Kommune her<strong>med</strong> <strong>VVM</strong>tilladelse<br />
til etablering af Ny Vesthavn. Tilladelsen er udarbejdet på baggrund<br />
af dette kommuneplantillæg <strong>med</strong> tilhørende <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong> ”Kalundborg<br />
Ny Vesthavn, marts 2008”, der beskriver havneprojektet og dets<br />
miljøkonsekvenser.<br />
Tilladelsen er <strong>med</strong>delt i henhold til § 2, stk. 3, nr. 2 i Miljøministeriets bekendtgørelse<br />
nr. 1335 af 6. december 2006 om vurdering af visse offentlige<br />
og private anlægs virkning på miljøet (<strong>VVM</strong>) i <strong>med</strong>før af lov om planlægning.<br />
<strong>VVM</strong>-tilladelsen gives på følgende vilkår:<br />
Generelt<br />
1. Ny Vesthavn skal anlægges i overensstemmelse <strong>med</strong> retningslinier,<br />
rammebestemmelser og <strong>redegørelse</strong> i Kommuneplantillæg nr. 25.<br />
Plan, Byg og Miljø<br />
Højvangen 9<br />
4470 Svebølle<br />
www.kalundborg.dk<br />
Telefon 59 53 44 00<br />
Telefax 59 53 49 13<br />
plan.byg.miljo@kalundborg.dk
2. Ny Vesthavn og aktiviteter knyttet hertil skal etableres i overensstemmelse<br />
<strong>med</strong> de oplysninger om anvendelse, beliggenhed, udnyttelse og<br />
udformning, som er lagt til grund for Kalundborg Kommunes vurdering<br />
af projektets miljømæssige konsekvenser i <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n.<br />
3. Ændringer af anlægget i forhold til de forudsætninger, som er beskrevet<br />
i <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n, skal forelægges Kalundborg Kommune til vurdering<br />
i henhold til <strong>VVM</strong>-reglerne. Ændringer må ikke iværksættes før Kalundborg<br />
Kommune har vurderet, at disse ligger indenfor de forudsætninger,<br />
der danner grundlag for <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n.<br />
4. Bygherren skal, inden anlægsarbejder påbegyndes, gennemføre undersøgelser<br />
af, om der på strækningen fra krydset Hareskovvej/Asnæsvej<br />
og frem til Ny Vesthavn er lokaliteter, hvor øget trafik <strong>med</strong> større maskiner,<br />
indebærer en særlig risiko for trafikuheld. Redegørelse for gennemførte<br />
undersøgelser skal sammen <strong>med</strong> forslag til eventuelle afværgeforanstaltninger,<br />
som Bygherre agter at iværksætte for at reducere risiko<br />
for trafikuheld, fremsendes til Kalundborg Kommune mindst 1 måned,<br />
inden anlægsarbejdet planlægges påbegyndt.<br />
Anlægsarbejdet må ikke igangsættes, før eventuelle nødvendige afværgeforanstaltninger<br />
er udført.<br />
5. Bygherren skal, inden færgehavnen kan tages i brug, foretage undersøgelser<br />
af, hvorledes trafik til og fra færgehavnen kan afvikles i tilfælde<br />
af, at Asnæsvej afspærres i henholdsvis kortere eller længere perioder.<br />
Redegørelsen for den gennemførte undersøgelse skal sammen <strong>med</strong> forslag<br />
til alternative trafikafviklinger ved henholdsvis kortere og længere<br />
tids afspærring af Asnæsvej fremsendes til Kalundborg Kommune mindst<br />
1 måned, inden færgehavnen planlægges ibrugtaget.<br />
Kalundborg Kommune vil på baggrund heraf og i samarbejde <strong>med</strong> andre<br />
relevante myndigheder udarbejde en plan for alternativ trafikafvikling i<br />
tilfælde af uheld, som berører trafikken på Asnæsvej.<br />
6. Al form for belysning i såvel anlægs- som driftsfasen skal indrettes på en<br />
sådan måde, at det ikke <strong>med</strong>fører gener, som Kalundborg Kommune<br />
vurderer som væsentlig for omgivelserne.<br />
Anlægsfasen<br />
7. Bygherren skal senest 1 måned inden anlægsfasen opstartes fremsende<br />
en plan til Kommunen, der redegør for de etaper <strong>med</strong> tilknyttede aktiviteter,<br />
som projektet gennemføres i.<br />
8. Bygherren skal mindst 1 måned før opstart af hver etape indsende en<br />
anmeldelse til miljømyndigheden (Kommunen). I anmeldelsen skal redegøres<br />
for etapens aktiviteter, længde og eventuelle støj- og støvgener,<br />
som arbejderne kan afstedkomme samt de foranstaltninger, som<br />
Bygherre har foretaget eller agter at foretage for at forebygge eller afhjælpe<br />
forurening eller gener for omgivelserne, herunder fordeling af<br />
driftstid på dag-, aften- og nattetimer. Kalundborg Kommune kan som<br />
opfølgning herpå fastsætte vilkår <strong>med</strong> henblik på at mindske støj- og<br />
støvgener fra aktiviteterne.
9. Bygherre skal senest 1 måned efter anlægsfasens afslutning orientere<br />
Kalundborg Kommune herom.<br />
10. Bygherre skal senest 3 måneder efter afslutning af anlægsfasen foranledige,<br />
at anlæg, udstyr m.v. til brug ved etablering af havneanlægget er<br />
fjernet.<br />
Planlægning, Massegodshavn og containerhavn<br />
11. Bygherre skal som led i detaillokalplan for massegodshavn og containerhavn<br />
fremsende beregninger til Kalundborg Kommune, der sandsynliggør,<br />
at virksomheder på havneområdet kan overholde støjgrænseværdier<br />
ved boliger i det åbne land på 55/45/40 dB(A) og ved udlagte boligområder<br />
på 45/40/35 dB(A) i dag-, aften- og nattimer samt oplysninger<br />
om eventuelle støjdæmpende tiltag i form af zonering, støjdæmpning eller<br />
lign., som vil blive gennemført som led heri.<br />
Kort <strong>redegørelse</strong> for Ny Vesthavn<br />
Kalundborg Kommune har i samarbejde <strong>med</strong> Kalundborg Havn igangsat et<br />
omfattende planlægningsarbejde som led i realiseringen af en Ny Vesthavn i<br />
Kalundborg, beliggende på Asnæs umiddelbart vest for Asnæsværket og<br />
Nordvest for Statoil. Den nye havn skal dels rumme nye færgelejer for Mols<br />
Linien og dels container- og massegodshavn <strong>med</strong> havnerelaterede erhverv.<br />
Udbygningen af Ny Vesthavn er planlagt gennemført i to faser:<br />
Fase 1: Anlæg af færgehavn (område I) og adgangsvej til Ny Vesthavn<br />
(område IV) er planlagt gennemført i 2008 - 2009.<br />
Fase 2: Anlæg af massegodshavn (område II) og containerhavn<br />
(område III) er planlagt gennemført i 2012 – 2013.<br />
I <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n er der bl.a. redegjort for de miljømæssige konsekvenser<br />
af projektet på mennesker, fauna og flora, jordbund, vand, luft, klima<br />
og landskab, materielle goder og kulturarv, og samspillet mellem disse faktorer.<br />
Som led i udarbejdelsen af <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n er der jf. afsnit 21 i<br />
<strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n identificeret en række afværgeforanstaltninger, som kan<br />
iværksættes, for at mindske de miljømæssige konsekvenser, som etablering<br />
af Ny Vesthavn foranlediger.<br />
Nogle af de identificerede afværgeforanstaltninger er indarbejdet i forslag til<br />
lokalplan nr. 500 for Ny Vesthavn, eksempelvis krav om etablering af et 20<br />
meter bredt beplantningsbælte, en gang- og cykelsti langs adgangsvejen og<br />
frem til stranden vest for Ny Vesthavn samt krav til områdets anvendelse og<br />
bebyggelsers ydre fremtræden under hensyntagen til funktion og visuel påvirkning.<br />
Andre afværgeforanstaltninger, eksempelvis krav om etablering af erstatningsbiotop,<br />
vil blive indarbejdet som betingelser i dispensation fra naturbeskyttelseslovens<br />
§ 3 til opfyldning af beskyttet sø indenfor projektområdet.<br />
Øvrige afværgeforanstaltninger, som er vurderet væsentlige, er indarbejdet<br />
i denne <strong>VVM</strong>-tilladelse.<br />
Begrundelse for <strong>VVM</strong>-tilladelsen<br />
<strong>VVM</strong>-tilladelsen er udarbejdet som opfølgning på, at Kommunalbestyrelsen<br />
ved vedtagelsen af tillæg nr. 25 til Kalundborg Kommunes Kommuneplan
2000 – 2012 ”Ny Vesthavn” har besluttet, at havneprojektet ”Ny Vesthavn”<br />
ønskes realiseret.<br />
Kommunalbestyrelsen har <strong>med</strong> vedtagelsen af Kommuneplantillæg, lokalplan<br />
og tilhørende <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>n fundet, at projektets miljømæssige<br />
virkninger er acceptable.<br />
De opstillede vilkår og forudsætninger for <strong>VVM</strong>-tilladelsen sikrer, at ”Ny<br />
Vesthavn” etableres i overensstemmelse <strong>med</strong> Kommuneplantillægget og<br />
den tilhørende <strong>VVM</strong>-<strong>redegørelse</strong>.<br />
Andre tilladelser<br />
<strong>VVM</strong>-tilladelsen erstatter ikke tilladelser og godkendelser efter anden lovgivning.<br />
Igangsættelse og realiseringen af havneprojektet - Ny Vesthavn -<br />
forudsætter, at nødvendige tilladelser og godkendelser efter lovgivningen er<br />
indhentet, eksempelvis <strong>VVM</strong>-tilladelse til aktiviteter på søterritoriet, udførelse<br />
af arkæologiske prøvegravninger i henhold til museumsloven samt byggetilladelse<br />
til udførelse af anlægs- og byggearbejder.<br />
Offentliggørelse<br />
<strong>VVM</strong>-tilladelse vil blive offentliggjort i Kalundborg Folkeblad den XX 2008.<br />
Klagevejledning<br />
<strong>VVM</strong>-tilladelsen kan påklages til Naturklagenævnet af Miljøministeren og i<br />
øvrigt af enhver <strong>med</strong> retlig interesse i sagens udfald samt af landsdækkende<br />
foreninger og organisationer, der som hovedformål har beskyttelse af<br />
natur og miljø eller varetagelse af væsentlige brugerinteresser inden for<br />
arealanvendelse (planlovens § 58 og 59).<br />
Klagen kan omfatte såvel retlige spørgsmål som vurderingen af, om <strong>VVM</strong>tilladelsen<br />
bør <strong>med</strong>deles samt vilkårene for <strong>VVM</strong>-tilladelsen.<br />
En eventuel klage skal være skriftlig og sendes direkte til Naturklagenævnet,<br />
Frederiksborggade 15, 1360 København K eller som e-post til<br />
nkn@nkn. Klagen skal være Naturklagenævnet i hænde inden 4 uger fra<br />
afgørelsens offentliggørelse den XX 2008, det vil sige senest den XX 2008.<br />
Det er en betingelse for Naturklagenævnets behandling af en klage, at der<br />
indbetales et gebyr på 500 kr. Nævnet vil efter modtagelsen af klagen sende<br />
en opkrævning til klageren på gebyret. Naturklagenævnet vil ikke begynde<br />
behandlingen af klagen, før gebyret er modtaget. Gebyret tilbagebetales,<br />
hvis klageren får helt eller delvist <strong>med</strong>hold. Vejledning om klageregler<br />
og gebyrordning kan findes på Naturklagenævnets hjemmeside<br />
www.nkn.dk.<br />
Hvis afgørelsen ønskes indbragt for domstolene skal søgsmål være anlagt<br />
senest 6 måneder fra datoen for offentliggørelsen.<br />
<strong>VVM</strong>-tilladelsens gyldighed<br />
Tilladelsen bortfalder, hvis den ikke er udnyttet inden 3 år efter, at den er<br />
<strong>med</strong>delt, jf. planlovens § 56.<br />
Hvis der bliver klaget over <strong>VVM</strong>-tilladelsen, får De besked herom fra Naturklagenævnet.<br />
En eventuel klage over <strong>VVM</strong>-tilladelsen har ikke opsættende<br />
virkning. Det betyder, at samtlige krav i tilladelsen skal efterkommes, såfremt<br />
tilladelsen udnyttes.
Bygge- og anlægsarbejder kan påbegyndes, når tilladelser i henhold til lovgivningen<br />
er indhentet. Ved eventuel klage indebærer påbegyndelse af<br />
bygge- og anlægsarbejder ikke nogen indskrænkning i klagemyndigheders<br />
ret til at ændre eller ophæve <strong>VVM</strong>-tilladelsen.<br />
Naturklagenævnet kan bestemme, at klage har opsættende virkning, og at<br />
<strong>VVM</strong>-tilladelsen ikke må udnyttes, før klagemyndighedens afgørelse foreligger.<br />
Er et bygge- eller anlægsarbejde iværksat, kan nævnet påbyde dette<br />
standset.<br />
Med venlig hilsen