Tomatgartner prøvedyrker jordbær - Gartneribladene
Tomatgartner prøvedyrker jordbær - Gartneribladene
Tomatgartner prøvedyrker jordbær - Gartneribladene
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Alfred Pedersen & Søn<br />
<strong>Tomatgartner</strong><br />
<strong>prøvedyrker</strong><br />
<strong>jordbær</strong><br />
LÆS OM: GØDEVANDING TIL ÆBLER OG PÆRER • SORTER AF PASTINAK<br />
NR. 6. JUNI 2010
250<br />
Seminis Løg<br />
Nye gode sorter til det danske marked.<br />
Sunnito<br />
Mere info ring till:<br />
Seminis, Ivan Brendstrup 4013 3458<br />
Tidlig: BARITO F1,<br />
kan lagres til nytår. Storfalden.<br />
Wiebulls Horto, Geert Lodberg 4014 0772<br />
Middeltidlig: PREMITO F1,<br />
kan lagres til marts. Få halsløg.<br />
Hovedsæson: SUNNITO F1,<br />
fint rundt løg, som kan lagres til april.<br />
Sen: BENNITO F1, rundt<br />
storfaldent løg,<br />
som kan lagres til maj-juni.<br />
eller<br />
Danske sætteløg – kontakt Geert Lodberg<br />
Monsanto Holland BV.<br />
www.seminis.com<br />
© MONSANTO HOLLAND BV. All rights reserved. 02/2010<br />
INDHOLD<br />
FRUGT OG BÆR<br />
252 Gødevand til æbler og pærer<br />
254 Jordbær side om side med tomater<br />
256 Bekæmpelse af lagersygdomme i æbler<br />
258 Kokos som dyrkningsmedie<br />
260 Erfamøde for økologiske frugtavlere<br />
262 Alle Pometets pæretræer fældet<br />
263 Udtynding af blommer<br />
264 Forsøg med usprøjtede solbær<br />
266 Danske Bær fortsætter udviklingen<br />
GRØNSAGER<br />
268 Sorter af pastinak<br />
270 Gamle danske sorter af kålroe<br />
281 Løggråskimmel - biologi og håndtering<br />
282 Holdbarhed af broccoli<br />
285 Kålklubben - still going strong!<br />
285 Ny forening for gulerodsavlere<br />
286 Pillerede organiske gødninger<br />
BÅDE OG...<br />
288 Motivation af medarbejderne<br />
289 Viden om råvarer - nye kartofler<br />
290 Tilføj mere værdi til produktet<br />
291 Ti regler om branding<br />
293 Nyt fra Grøn Plantebeskyttelse<br />
295 Stor debat om grænseværdier<br />
297 Ny rådgivningsleder<br />
297 Arrangementer<br />
Alfred Pedersen & Søn<br />
<strong>Tomatgartner</strong><br />
<strong>prøvedyrker</strong><br />
<strong>jordbær</strong><br />
LÆS OM: GØDEVANDING TIL ÆBLER OG PÆRER • SORTER AF PASTINAK<br />
NR. 6. JUNI 2010<br />
9. ÅRGANG<br />
JUNI 2010<br />
NR. 6<br />
Polske Lukas plukker <strong>jordbær</strong> i<br />
værksthus hos tomatgartneriet<br />
Alfred Pedersen & Søn i<br />
Bellinge syd for Odense.<br />
Læs artikel side 254.<br />
Foto: Annemarie Bisgaard.
252<br />
Gødevanding er ideel<br />
at anvende for at få en<br />
god vækstafslutning<br />
med en blomsterknop<br />
i enden af årsskuddet.<br />
266<br />
’Danske Bær A.m.b.a.<br />
fortsætter udviklingen<br />
af erhvervets produkter,<br />
selv om Danish<br />
Berry Board er under<br />
afvikling’. Det fortæller<br />
daglig leder Svend<br />
Jensen.<br />
270<br />
I et demonstrationsprojekt<br />
er 21 gamle<br />
danske sorter af kålroe<br />
sammenlignet. Blandt<br />
disse findes dyrkningsværdige<br />
sorter med<br />
interessante råvareegenskaber.<br />
282<br />
I innovationsprojektet<br />
’Produkttilpasset pakning<br />
af frisk frugt og<br />
grønt’ har forskerne<br />
undersøgt, hvor hurtigt<br />
broccoli bliver gul<br />
efter høst og hvilke<br />
faktorer, som spiller<br />
ind.<br />
Frugt & Grønt<br />
Erhvervsbladet for frugt-, bær- og<br />
grønsagsavlere.<br />
Udgiver: GartneriRådgivningen<br />
- en del af Dansk Landbrugsrådgivning,<br />
Agro Food Park 15, Skejby, 8200 Århus N,<br />
www.gartneriraadgivningen.dk.<br />
Artikler: Artikler i Frugt & Grønt dækker ikke<br />
nødvendigvis synspunkter i Brancheudvalget<br />
for Frugt & Grønt.<br />
Redaktion: Ansvarshavende redaktør:<br />
Annemarie Bisgaard, Toftlundvej 7B, 7430 Ikast,<br />
tlf +45 97 14 04 04, fax +45 97 14 04 00,<br />
amb@vfl.dk.<br />
Fagredaktør (grønsager), Stig F. Nielsen,<br />
Agro Food Park 15, 8200 Århus N, sfn@vfl.dk,<br />
tlf +45 87 40 54 48, fax +45 87 40 50 87.<br />
Annoncer: Annoncekonsulent Morten Nielsen.<br />
Hvidkærvej 29, 5250 Odense SV.<br />
Telefon +45 87 40 66 03, Telefax +45 66 17 17 15.<br />
Mail: mon@vfl.dk.<br />
Frist for indlevering af annoncer er<br />
den 10. i måneden før udgivelse.<br />
Abonnement: Kontakt Anne Lise Mikkelsen,<br />
tlf. 87 40 66 32, alm@vfl.dk<br />
Indland: 695 kr. + porto (180 kr.) + moms.<br />
Udland: 695 kr. + porto (280 kr.).<br />
Unge under udd.: 345 kr. + porto (180 kr.) + moms.<br />
Layout og tryk: Mark & Storm Grafisk<br />
Oplag 1.425. Eftertryk er kun tilladt efter aftale.<br />
Bladet er afleveret til postvæsenet den 27/5/10.<br />
ISSN 1601-6114<br />
LEDER<br />
Vi er hemmelighedsfulde<br />
Den 7. juni 2006 var en stor dag for dansk<br />
producerede solbær, ribs og kirsebær. Det var<br />
nemlig dagen for dannelsen af ’Danish Berry<br />
Board’ - et historisk samarbejde i bærbranchen<br />
mellem Ørskov Frugt, Ørbæk Most,<br />
Brancheudvalget for Frugt og Grønt, Danske<br />
Bær samt Agrana Juice. Formålet var at profilere, værdiforøge og<br />
øge afsætningen af dansk producerede bær. Det skulle være slut<br />
med at holde det hemmeligt, at vore bær har alle de gode og sunde<br />
egenskaber. Det vakte opmærksomhed fra andre grene af landbruget,<br />
fordi samarbejdet var en unik mulighed for, at en hel branche<br />
kunne samles om at profilere sine produkter.<br />
I de forgangne fire år har vi arbejdet intenst på at finde en form til<br />
profilering af vore bær, for rimelig små penge. Nogle kan mene, at<br />
det har taget for lang tid, men når der er mange aktører, er det vigtigt,<br />
at alle er enige, og at finansieringen af tiltagene er på plads.<br />
Fra begyndelsen stod det dog klart, at det ville blive et langt sejt<br />
træk, og at vi ikke ville nå løsninger på rekordtid.<br />
Der er blevet lavet en strategiplan frem til 2012 samt kreativt oplæg<br />
til kampagner for solbær, ribs og kirsebær. Første step var<br />
kampagnen for solbær ’Små men store’ i januar 2010 med en pressekampagne,<br />
hvor op mod 1,6 mio. læsere havde mulighed for at<br />
se vort budskab om solbærs fortræffeligheder. Der var events med<br />
uddeling af solbærtoddy i København, Odense og Århus. En rigtig<br />
fin kampagne, der gav stor opmærksomhed om solbær.<br />
Da Danish Berry Board her i foråret skulle have finansieringen på<br />
plads for det kommende års kampagne, hvor også virksomheder<br />
skulle inddrages for at få gang i produktudviklingen, var der enighed<br />
rundt om bordet om finansieringen, men ikke om tidshorisonten.<br />
En sådan kampagne giver mening, hvis den rækker frem over flere<br />
år, så der bliver sammenhæng og perspektiv i det, vi laver. En horisont<br />
på kun ét år giver ikke den ønskede effekt og værdi for vores<br />
penge.<br />
Det er derfor med stor beklagelse, at det blev besluttet at nedlægge<br />
Berry Board den 29. april 2010. Det er ærgerligt, at de kræfter<br />
samt penge, der er brugt til at forberede dette projekt, nu ser<br />
ud til at være spildt. Det er ærgerligt for hele vort erhverv, at vi ikke<br />
kunne stå sammen, og at vi tror, vi kan afsætte vore produkter<br />
uden nogen form promotion. Der er mig bekendt ikke andre produkter,<br />
der ’sælger sig selv’.<br />
Det er mit håb, at der kan findes andre samarbejder, som kan samle<br />
resterne op fra Danish Berry Board, så vi ikke fortsætter med at<br />
lade blåbær og tranebær have eneret på at være de gode, sunde<br />
bær. Vi dyrker nogle af verdens bedste og sundeste produkter, det<br />
er bare ærgerligt, at vi holder det hemmeligt for forbrugerne.<br />
Mogens Christensen<br />
Formand Danish Berry Board<br />
Direktør Agrana Juice<br />
251
ÆBLER<br />
VÆKSTAFSLUTNING – Styring af vækst i æbler og pærer med gødevand og rodbeskæring giver gode muligheder for at nå vækstafslutning<br />
på det rigtige tidspunkt. Her er væksten afsluttet i juli, og det øger chancen for at få en blomsterknop i enden af dette årsskud.<br />
Sommergødskning med<br />
gødevand til æbler og pærer<br />
Gødevanding giver gode<br />
muligheder for at forsyne<br />
træerne med de rigtige<br />
næringsstoffer på optimale<br />
tidspunkter. Desuden er<br />
gødevanding ideel til at opnå<br />
en god vækstafslutning<br />
med en blomsterknop i<br />
enden af årsskuddet.<br />
TEKST OG FOTO:<br />
LENE BAARTS<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
LBA@VFL.DK<br />
I de fleste plantager ser det i skrivende<br />
stund ud til, at man kan forvente store<br />
mængder frugt på træerne. Især æble -<br />
træerne har mange blomsterknopper. Der<br />
er også en del plantager, hvor pæresorten<br />
Clara Frijs har godt med blomsterknopper,<br />
og ikke mindst her er det vigtigt at tilpasse<br />
gødningen til frugtmængden. Gødevanding<br />
gør denne opgave betydeligt lettere.<br />
Mange blomsterknopper trods stor høst<br />
Efter sidste sæsons store høstudbytter<br />
kunne man i løbet af vinterperioden være<br />
lidt tvivlende med hensyn til antallet af<br />
blomsterknopper til sæson 2010. Hvis du<br />
gav gødning, inden du fik øje på de svulmende<br />
blomsterknopper, er det tænkeligt,<br />
at gødningsniveauet kom til at ligge til<br />
den lave side.<br />
Gød efter behov<br />
Men også selvom der er gødsket efter planen,<br />
kan det være nødvendigt at supplere<br />
med gødning hen over sommeren. Hvis du<br />
gødevander, har du gode muligheder for at<br />
regulere gødningstildelingen efter træernes<br />
og frugternes behov gennem sæsonen.<br />
Sørg for at have en plan for tidspunkt og<br />
mængde af næringsstof til de forskellige<br />
sorter og parceller og følg planen nøje.<br />
Husk at gødning givet i gødevand er tilgængeligt<br />
for træerne med det samme og<br />
dermed er en hel del mere effektivt end<br />
gødning givet på jorden. Der gødes ikke<br />
med lige så store mængder i vandet som<br />
på jorden.<br />
Husk også at holde styr på hvor meget<br />
næringsstof, der kommer ud med syren,<br />
især i områder med hårdt vand, altså vand<br />
med højt bikarbonatindhold.<br />
Timing af næringsstoffer<br />
I den første del af sæsonen kan der med<br />
fordel gives fosfor i gødevandet i form af<br />
fosforsyre. Den samlede mængde, der<br />
bringes ud, afhænger naturligvis af, hvor<br />
meget fosfor du har givet i den faste gødning.<br />
Fosfor betyder noget for celledelingen,<br />
og dermed indirekte for frugtstørrelsen,<br />
men fosfor har også betydning for<br />
rodudvikling og for dannelsen af dækfarve<br />
i æbler.<br />
I Clara Frijs er det ret så vigtigt at få fosfor<br />
ud i tilstrækkelig mængde, da en af udfor-<br />
252 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
dringerne i denne sort er at få frugtstørrelsen<br />
med, når udbyttet er højt.<br />
Ekstra kvælstof kan ligeledes med fordel<br />
bringes ud i gødevandet i form af salpetersyre.<br />
Fordelen er, at det er hurtigt tilgængeligt.<br />
Kvælstof i fast gødning kan nogle år<br />
ligge længe på jorden og vente på regn.<br />
Calcium under celledeling<br />
I celledelingsperioden er det en god idé at<br />
give calcium, da træerne på dette tidspunkt<br />
transporterer calcium fra rødderne<br />
til frugterne. Det gælder særligt, hvis du<br />
har lavt indhold af calcium i vandet. I samme<br />
periode bør du ikke give gødningsstoffer,<br />
som hindrer optagelsen af calcium.<br />
Det betyder for eksempel, at du skal holde<br />
kalium væk fra gødevandet. Tilsæt ikke<br />
fosforsyre, da det udfælder i blanding med<br />
calcium.<br />
Kalium efter celledeling<br />
Efter celledelingen, når frugten skal til at<br />
vokse, skal der tildeles kalium. Mængden<br />
afhænger af jordbundstallene og af, hvor<br />
meget der er givet i fast gødning. Men det<br />
vigtigste er sorten, frugtmængden og parcellens<br />
historie med hensyn til frugt-<br />
De spanske <strong>jordbær</strong> druknede<br />
størrelse, problemer med priksyge, fasthed<br />
med mere.<br />
Husk, at du ikke skal give lige så meget kalium<br />
i gødevandet, som du ville givet på<br />
jorden. Det kan være en fordel at vælge en<br />
anden kaliumkilde end kaliumnitrat, da der<br />
ofte skal en del salpetersyre ud med gødevandet.<br />
Derfor er der konstant risiko for at<br />
få for meget kvælstof ud.<br />
Vækstafslutning med gødevand<br />
Det er vigtigt at få træer med mange<br />
blomster godt fra start, så væksten startes<br />
tidligt og kan hjælpe til med junifaldet.<br />
Derefter skal træernes vækst bremses, så<br />
årstilvæksten kan afslutte med en blomsterknop<br />
som endeknop. Gødevandingen<br />
er et fantastisk styreredskab sammen med<br />
rodbeskæring til at sikre, at dette sker på<br />
det rigtige tidspunkt.<br />
Efter vækstafslutning gødes med kalium<br />
og kvælstof efter behov, især tages der her<br />
hensyn til frugtudviklingen. Regulér og<br />
kontrollér konstant mængderne af næ -<br />
ringsstoffer. Der skal specielt tages hensyn<br />
til frugtstørrelsen i æbler, som ved overdreven<br />
eller forkert brug af vand og gødning<br />
nemt kan blive for stor.<br />
I den spanske <strong>jordbær</strong>højborg Huelva kan avlerne se tilbage på en<br />
meget kedelig sæson. Lige fra sæsonstart i januar var der store problemer<br />
med høsten, som skyldtes dårligt vejr. Kraftige regnskyl og<br />
storme hærgede i begyndelsen af året hen over området ved Huelva<br />
og anrettede meget store skader på både <strong>jordbær</strong>- og hindbærarealer.<br />
Ikke kun skader på selve kulturen men også alvorlige skader på<br />
tunneler. Udbyttet i de tidlige hindbær blev reduceret med omkring<br />
50 procent og i de tidlige <strong>jordbær</strong> med 40 procent.<br />
Men også i de følgende uger var Sydspanien flere gange ramt af<br />
voldsom regn, og i begyndelsen af marts regnede det så voldsomt<br />
igen, at der atter blev skader på planter, plasthuse og også infrastrukturen.<br />
Stærkt ramt var især området omkring Moguer, øst for<br />
Huelva. De manglende solskinsdage gav en sen blomstring, og derfor<br />
var høsten også forsinket. Det våde vejr gav anledning til mange problemer<br />
med svampesygdomme.<br />
Midtvejs blev den økonomiske skade gjort op til 150 mio. euro.<br />
Spanien er den vigtigste leverandør af <strong>jordbær</strong> til det nordeuropæiske<br />
marked, men markedet blev ikke tilstrækkelig forsynet i år,<br />
skriver Obstbau. Det var svært at skaffe <strong>jordbær</strong> andre steder fra på<br />
det tidspunkt. Frankrig var også ramt af dårligt vejr, og Italiens <strong>jordbær</strong><br />
går fortrinsvis til hjemmemarkedet.<br />
Kilde: Obstbau 4, 2010.<br />
Serbien eksporterer mange hindbær<br />
Serbien er Europas største producent af frosne hindbær. I 2009 eksporterede<br />
landet cirka 70.000 ton eller 19 procent flere end året før.<br />
Det største marked for de frosne serbiske hindbær er Tyskland, der<br />
aftager godt en tredjedel. Frankrig er det næststørste marked. Polen<br />
og England er små aftagere, men med stigende interesse for frosne<br />
hindbær, skriver Foodnews.<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 253<br />
ÆBLER<br />
I Clara Frijs er det til gengæld vigtigt, at du<br />
på intet tidspunkt lader frugten tørste,<br />
hvis det gælder om at få størrelsen øget.<br />
Bare få dage med vandmangel i celledelingen<br />
betyder tab af frugtstørrelse.<br />
Gødning erstatter ikke udtynding<br />
Du kan naturligvis nå en vis kompensation<br />
for for stor frugtmængde ved at øge gødningsmængden,<br />
men det går kun til en vis<br />
grænse.<br />
For mange frugter resulterer i lavere sukkerindhold<br />
i frugten, dårligere dækfarve og<br />
dermed meget lavere kvalitet – i værste<br />
fald industrifrugt.<br />
Efter høst<br />
Efter høst skal træer, som har haft stor<br />
bæring, fyldes op til næste sæson. Derfor<br />
udarbejdes også en gødningsplan til efterhøst<br />
perioden. Gødskning på dette tidspunkt<br />
er en god metode til at få vekselbærende<br />
parceller tilbage til at bære hvert<br />
år.<br />
Denne sene plan suppleres normalt med<br />
en kvælstofbaseret plan for bladgødskning<br />
for at få bedst mulig blomsterknopkvalitet<br />
året efter.l<br />
Tidlige <strong>jordbær</strong> i England<br />
De første engelske <strong>jordbær</strong> af sorten Sonata blev solgt i<br />
Tescos 15 forretninger i Kent den 18. marts. Det er 10 dage<br />
tidligere end sidste år. Jordbærrene bragte et tidligt forår<br />
med ind i forretningerne, idet salget af sommertøj i den uge<br />
steg 15 procent, siger Tesco til magasinet Foodnews. Jordbærrene<br />
var dyrket af S&A Produce i Kent, der er den<br />
største avler med <strong>jordbær</strong> i væksthus i England. Her kontrolleres<br />
produktionen med lys og varme. Sonata er tidligere<br />
i bæring end Elsanta, som S&A Produce normalt dyrker.<br />
Tesco har Englands største markedsandel på <strong>jordbær</strong> og<br />
sælger omkring 27 procent af hele den engelske produk -<br />
tion, der efterhånden strækker sig over 10 måneder. De<br />
første <strong>jordbær</strong> i år solgte Tesco for 33 kroner per bakke.<br />
Kæmpe eksport af<br />
frosne <strong>jordbær</strong> fra Kina<br />
Kinas eksport af frosne <strong>jordbær</strong> steg markant i årets begyndelse.<br />
I januar 2010 eksporterede Kina 58 procent flere<br />
<strong>jordbær</strong> end i samme måned året før. Ikke mindre end<br />
14.530 ton frosne <strong>jordbær</strong> blev det til på en måned. Prisen<br />
lå i gennemsnit på knapt 4,50 kroner per kilo, hvilket er 22<br />
procent lavere end året før. Det skriver Foodnews.<br />
Den mængdemæssige største aftager af de frosne kinesiske<br />
<strong>jordbær</strong> er Holland med 23 procent. Også Tyskland aftager<br />
store mængder frosne <strong>jordbær</strong> fra Kina. Thailands import af<br />
frosne bær fra Kina er på vej op.<br />
Modsat går det med Kinas samlede eksport af frosne hindbær.<br />
Den er faldet med 16 procent, skønt eksporten af frosne<br />
hindbær til Rusland er steget med 37 procent.
JORDBÆR<br />
Jordbær side om side<br />
med tomater<br />
MORGENHØST - Der høstes <strong>jordbær</strong> fra klokken seks til ni om morgenen, hvorefter de afhentes og er klar i Dansk Supermarkeds butikker<br />
næste dag. Plukningen sker på de samme vogne, der også anvendes til tomathøst. Her er det Karol fra Polen, der kan sidde ned til arbejdet,<br />
da renderne er i en forholdsvis lav højde.<br />
I Danmark er der kun en<br />
håndfuld avlere, der dyrker<br />
<strong>jordbær</strong> i væksthus. For en<br />
frilandsavler er overgangen<br />
fra friland til væksthus stor.<br />
Men sådan er det ikke hos<br />
tomatgartneriet Alfred<br />
Pedersen & Søn, der forsøger<br />
med <strong>jordbær</strong> for første gang.<br />
Her er de dus med dyrkning<br />
af planter under glas.<br />
TEKST OG FOTO: ANNEMARIE BISGAARD<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
AMB@VFL.DK<br />
Røde tomater. Røde peberfrugter. Og nu<br />
også røde <strong>jordbær</strong>. Gartneriet Alfred Pedersen<br />
og Søn, der er landskendt for ’Katri-<br />
ne & Alfreds tomater’, har nu også slået sig<br />
på <strong>jordbær</strong>produktion i et af gartneriets<br />
mange væksthuse.<br />
Hvorfor nu det?<br />
- Vi havde et ledigt areal uden kontraktproduktion<br />
her i foråret. Det fik os til at<br />
spekulere på, hvad vi skulle bruge det til.<br />
En snak med kæderne resulterede i et forslag<br />
om <strong>jordbær</strong> fra Dansk Supermarked,<br />
fordi de har oplevet, at kvaliteten her kan<br />
være meget svingende, fortæller produk -<br />
tionschef Poul Erik Lund under et interview<br />
i gartneriets kontor.<br />
- Forslaget om <strong>jordbær</strong> var helt uventet.<br />
Grundlæggende er vi jo et tomatgartneri,<br />
og vi har aldrig tænkt på <strong>jordbær</strong> som en<br />
mulighed.<br />
Gartneriet tog forslaget til sig og afprøver<br />
nu en <strong>jordbær</strong>produktion i mindre skala<br />
for at få nogle erfaringer. Produktionschefen<br />
ser umiddelbart <strong>jordbær</strong>kulturen som<br />
en attraktiv produktion for et væksthusgartneri,<br />
fordi den ikke er så energikrævende<br />
om vinteren, og den er ikke arbejdsintensiv<br />
i hele vækstperioden.<br />
Ramt af krisen<br />
Mads Pedersen, der er ejer og daglig leder<br />
af tomatgartneriet i Bellinge syd for<br />
Odense, kommer ind på kontoret og slutter<br />
sig til mødet. Han forklarer, hvorfor der<br />
pludselig var et areal til disposition i gartneriet:<br />
- Vi står i en finanskrise, hvor kunderne<br />
shopper en lille smule nedad. Det betyder,<br />
at de billige tomater i højere grad ryger i<br />
indkøbskurven.<br />
Da vi længe har levet af produkter til den<br />
kræsne forbruger, altså den dyrere vare, er<br />
vi ramt af krisen. Men nød lærer som bekendt<br />
nøgen kvinde at spinde, og derfor<br />
må vi være mere fleksible med, hvad vi udnytter<br />
vores areal til, fastslår Mads Pedersen.<br />
- En ting er sikkert: Vi vil ikke producere<br />
til det frie marked; kun en fast mængde<br />
til en fast pris, så vi ved, hvad vi kan regne<br />
med.<br />
Ud fra <strong>jordbær</strong>budgettet har han beregnet,<br />
hvad prisen til Dansk Supermarked<br />
som minimum skal være. Prisen røber han<br />
ikke.<br />
254 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
Stor planteafstand<br />
Jordbærarealet hos Gartneriet Alfred Pedersen<br />
& Søn er på knapt 4.000 kvadratmeter.<br />
Der står i alt 20.500 planter i sække<br />
med 10 planter per sæk i et af tomathusene.<br />
Der er 10 planter per løbende meter.<br />
Renderne til <strong>jordbær</strong>sækkene er de eksisterende<br />
fra tomatproduktionen. De er<br />
hævet op i 90 centimeters højde.<br />
- Egentlig burde renderne være placeret i<br />
omkring 130 centimeters højde, så man<br />
kan stå op at plukke, men da vi skal bruge<br />
renderne til tomater bagefter, har vi lavet<br />
et kompromis, forklarer Poul Erik Lund.<br />
Også afstanden mellem renderne i gartneriet<br />
er beregnet til tomater.<br />
- Vi har to meters afstand, selv om den<br />
egentlig kun burde være omkring 110 centimeter<br />
til <strong>jordbær</strong>, men da det blot er en<br />
prøveproduktion, ville vi ikke bruge kræfter<br />
på at ændre den.<br />
Høst i otte uger<br />
Planterne blev plantet som trayplanter i<br />
sække med en blanding af spagnum, perlite<br />
og kokos i uge seks. Plukningen begyndte<br />
den 16. april, og høsten forventes at vare<br />
otte uger, altså til omkring grundlovsdag.<br />
- Vi har budgetteret med et udbytte på<br />
500 gram per plante. De allerførste <strong>jordbær</strong><br />
var meget store, men dem var vi desværre<br />
nødt til at kassere, da aftalen med<br />
Dansk Supermarked er, at der skal være<br />
mindst otte bær i en bakke, fortæller Poul<br />
Erik Lund, der er overrasket over, hvor godt<br />
danske <strong>jordbær</strong> smager i april-maj måned.<br />
MADS PEDERSEN - Danmarks største tomatgartner<br />
dyrker nu også <strong>jordbær</strong>; i alt fald som<br />
en prøveproduktion med 20.500 planter i år.<br />
Væksthuset er et lyst Venlo hus bygget til tomater.<br />
ELSANTA – Jordbærrene plukkes direkte i en<br />
flad plastbakke med minimum otte bær og<br />
250 gram per bakke. Sælges i Dansk Supermarked<br />
under varemærket ’Min Danske<br />
Gartner’.<br />
- Vi plukker bærrene direkte i plastbakken,<br />
og bakkevægten kontrolleres, før der sættes<br />
låg på. Jordbærrene sælges under mærket<br />
’Min Danske Gartner’, som er et nyt<br />
varemærke i Dansk Supermarked fra i år.<br />
Langdistance rådgivning<br />
Gartnerne på det store, fynske tomatgartneriet<br />
har mange års erfaring med styring<br />
af klima, CO2, luftfugtighed og varme til<br />
væksthusgrønsager, men <strong>jordbær</strong> er en<br />
ukendt kultur.<br />
- Vores dygtige gartnere har tjek på alt det<br />
tekniske i væksthuset. De skal bare lære,<br />
hvilke krav <strong>jordbær</strong>planter stiller. Vi kontaktede<br />
derfor konsulenter hos DLV i Holland,<br />
som hjalp os i gang med produktionen. Nu<br />
hvor produktionen kører, sender vi data per<br />
e-mail til Holland hver uge, som konsulenterne<br />
kommenterer, og indtil videre har vi<br />
kun haft et enkelt konsulentbesøg. Det fungerer<br />
udmærket med denne langdistance<br />
rådgivning, synes Poul Erik Lund.<br />
Rammerne er sat på forhånd: Et lyst Venlohus,<br />
vandingssystem beregnet til tomater<br />
og stor rækkeafstand, så dem tager konsulenterne<br />
højde for i deres beregninger.<br />
Flere <strong>jordbær</strong><br />
Da det er første gang tomatgartneriet forsøger<br />
sig med <strong>jordbær</strong>, skal det vise sig,<br />
om udbytte, kvalitet, afsætning og økonomi<br />
holder.<br />
- Hvis kunden er tilfreds med produktet,<br />
vil jeg ikke afvise, at vi fortsætter med<br />
<strong>jordbær</strong>, enten i vore eksisterende væksthuse<br />
eller i lejede. I så fald skal dyrkningsforholdene<br />
indrettes specifikt til <strong>jordbær</strong>,<br />
så vi kan have <strong>jordbær</strong> i huset hele året.<br />
Men nu må vi først se, om vi når målet i år,<br />
fastslår Mads Pedersen.l<br />
FAKTA<br />
JORDBÆR<br />
Alfred Pedersen<br />
& Søn ApS<br />
Gartneriet Alfred Pedersen & Søn<br />
blev grundlagt i 1948 af Katrine og<br />
Alfred Pedersen. De startede med<br />
snitblomster, senere blev det til<br />
agurker, og i 1976 kom tomaterne<br />
til. I dag er det sønnen Mads Pedersen,<br />
der er daglig leder og ejer af<br />
gartneriet.<br />
Gartneriet har eget kraftvarmeværk,<br />
som producerer el til de fynske forbrugere.<br />
Spildvarmen anvender gartneriet<br />
til 90 procent af varmebehovet<br />
i væksthusene. Det samme gør<br />
CO2 fra den rensede røggas.<br />
Tal om gartneriet<br />
12,5 hektar kvadratmeter under<br />
glas, heraf<br />
- 10,4 hektar med tomater, otte forskellige<br />
typer.<br />
- 9.200 kvadratmeter snackpeber.<br />
- 7.500 kvadratmeter agurker, to<br />
forskellige typer.<br />
- 4.000 kvadratmeter <strong>jordbær</strong>.<br />
135 ansatte i sæsonen.<br />
Sverige og Tyrkiet<br />
Alfred Pedersen & Søn ejer også tomatgartneri<br />
i Sverige på otte hektar<br />
og er med i et joint venture samarbejde<br />
om et tomatgartneri i Tyrkiet.<br />
Tomaterne herfra eksporteres primært<br />
til Rusland, men også til Danmark.<br />
Ketchup og supper<br />
Midt i juni lancerer Alfred Pedersen<br />
& Søn en serie af forædlede produkter<br />
i Coop butikkerne, blandt andet<br />
to varianter af ketchup, suppe, pesto<br />
og syltede, grønne tomater.<br />
Pig City<br />
Gartneriejer Mads Pedersen og svineproducent<br />
Søren Hansen, Galten,<br />
arbejder sammen om det meget<br />
omtalte, nytænkende projekt Pig<br />
City med gartneri, svinestald, slagteri<br />
og miljøanlæg under samme tag.<br />
Den årlige produktion bliver på<br />
1.100 ton tomater og 20.000 slagtesvin.<br />
Der skal bygges 52.000 kvadratmeter<br />
i to plan med de nyeste<br />
teknologier indenfor miljø, klima og<br />
dyrevelfærd.<br />
Projektet, der lige nu er under behandling<br />
af myndighederne, forventes<br />
at løbe op i 100 mio. kroner. Læs<br />
mere på www.fremtidsgaarde.dk.<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 255
ÆBLER<br />
Bekæmpelse af<br />
lagersygdomme i æbler<br />
Lagersygdomme på æbler<br />
kan give store tab, og i<br />
Danmark er der kun ét<br />
godkendt middel, Delan, til<br />
bekæmpelsen. Forsøg fra<br />
2009 viser, at Signum er<br />
et effektivt middel mod<br />
Gloesporium, og en permanent<br />
off-label godkendelse<br />
af Signum anbefales derfor<br />
til bekæmpelse af denne<br />
lagersvamp.<br />
TEKST: KLAUS PAASKE<br />
INSTITUT FOR PLANTEBESKYTTELSE OG SKADEDYR<br />
KLAUS.PAASKE@AGRSCI.DK<br />
FOTO: MAGNUS GAMMELGAARD<br />
En række svampesygdomme kan give store<br />
tab under lagring af visse æblesorter. De<br />
mest almindelige er Gloeosporium, gul<br />
monilia og lagerskurv, men også gråskimmel,<br />
frugttræskræft og Penicillium kan forekomme.<br />
Der er stor forskel i sorternes<br />
modtagelighed over for de enkelte svampesygdomme.<br />
Forebyggelse<br />
Angreb kan forebygges ved en række kulturtekniske<br />
foranstaltninger såsom beskæring,<br />
fjernelse af infektionskilder, optimalt<br />
høsttidspunkt og skånsom håndtering.<br />
Lagring i kontrolleret atmosfære<br />
(ULO) og behandling med SmartFresh kan<br />
ikke bekæmpe lagersvampe, men vil forsinke<br />
udviklingen.<br />
En alternativ metode til at bekæmpe lagersvampe<br />
på æbler er dypning i varmt<br />
vand efter plukningen, men inden lagring.<br />
Metoden er dog ikke brugbar mod alle<br />
svampesygdomme, ligesom der er risiko<br />
for at skade æblerne ved for høj temperatur,<br />
og der mangler endnu en del forskning,<br />
inden metoden er færdigudviklet.<br />
Kun Delan i Danmark<br />
Da vi ikke har tradition for at anvende kemiske<br />
midler efter høst, skal bekæmpelse<br />
ske i plantagen inden plukningen. Dette<br />
kræver regelmæssige sprøjtninger fra cirka<br />
medio juli og indtil plukning, hvor midler-<br />
GLOESPORIUM - Aroma er en æblesort, der er meget modtagelig for lagersvampen Gloe -<br />
sporium. Smitten sker i plantagen inden plukning, hvorefter sygdommen udvikler sig under<br />
lagringen, hvor den kan brede sig til ellers sunde æbler.<br />
nes sprøjtefrist sætter begrænsningen for,<br />
hvornår sidste sprøjtning kan udføres. Tidligere<br />
kunne man anvende captanholdige<br />
midler, Topsin, Euparen Multi og Toppcor<br />
mod lagersygdomme, men ingen af disse<br />
er længere godkendt. Kun Delan WG er i<br />
øjeblikket godkendt til dette formål, men<br />
virkningen er ofte utilstrækkelig. Det er<br />
heller ikke hensigtsmæssigt, at der kun er<br />
godkendt et enkelt middel, der samtidig<br />
anvendes hyppigt mod skurv i den øvrige<br />
del af vækstsæsonen.<br />
Midler i andre lande<br />
I andre lande i Nordvesteuropa kan man<br />
stadig anvende captanholdige midler og<br />
Topsin samt det relativt nye middel Flint<br />
mod lagersvampe. Desuden har man midlet<br />
Bellis, der indeholder de samme aktivstoffer<br />
som Signum, men blandingsforholdet<br />
er anderledes. Derfor kan effektivitetsdata<br />
for Bellis ikke direkte overføres til<br />
Signum. Derimod kan restdata anvendes,<br />
såfremt den anvendte mængde aktivstof<br />
ikke overskrider, hvad der er godkendt for<br />
Bellis. Den godkendte dosering for Bellis er<br />
0,8 liter per hektar, svarende til 200 gram<br />
boscalid og 100 gram pyraclostrobin per<br />
hektar. Det betyder, at der kan anvendes<br />
0,75 kilo Signum per hektar, hvilket vil udbringe<br />
200 gram boscalid og 50 gram pyraclostrobin<br />
per hektar. Mængden af pyraclostrobin<br />
er således kun det halve af, hvad<br />
der udbringes ved anvendelse af Bellis,<br />
hvilket må forventes at have en indflydelse<br />
på effektiviteten.<br />
Signum off-label i 2009<br />
Ved DJF Flakkebjerg i 2008 startede vi en<br />
erhvervsfinansieret forsøgsserie for at<br />
skaffe den fornødne effektivitetsdokumentation<br />
til at få Signum godkendt i<br />
Danmark mod lagersygdomme i æbler. På<br />
basis af det første års resultater blev der i<br />
2009 søgt og givet en off-label godkendelse<br />
for Signum til bekæmpelse af lagersygdomme<br />
i æbler og pærer, men på<br />
grund af den begrænsede effektivitetsdokumentation<br />
var godkendelsen tidsbegrænset<br />
til sæsonen 2009, og en fornyelse<br />
blev gjort betinget af, at der blev fremskaffet<br />
yderligere effektivitetsdokumentation.<br />
Forsøg i Aroma<br />
Der er i 2008 og 2009 gennemført fire erhvervsfinansierede<br />
forsøg og fire forsøg<br />
for Bayer CropScience. Forsøgene er begge<br />
256 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
år udført hos de samme avlere i sorten<br />
Aroma, der regnes for meget modtagelig<br />
for Gloeosporium. Forsøgene blev sprøjtet<br />
af avlerne som normalt frem til begyndelsen<br />
af juli, hvorefter forsøgsbehandlingerne<br />
blev påbegyndt - fire gange med cirka<br />
14 dages mellemrum indtil 14 dage før det<br />
forventede plukketidspunkt. Der blev plukket<br />
100 visuelt sunde æbler per parcel,<br />
som blev pakket separat i trækasser og efterfølgende<br />
stillet på kølelager.<br />
Virkningen af behandlingerne er bedømt<br />
ved opgørelser primo december, februar<br />
og april, hvor antal frugter med lagersygdomme<br />
blev talt, og svampens art blev så<br />
vidt muligt bestemt.<br />
Procent bekæmpelse<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Erhvervsfinansierede forsøg<br />
Det primære formål med forsøgene var at<br />
sammenligne effektiviteten af Signum<br />
med Bellis, og – såfremt denne viser sig tilstrækkelig<br />
– at få Signum godkendt på<br />
baggrund af de restdata og erfaringer, der<br />
foreligger med Bellis fra andre lande. I forsøgene<br />
indgik desuden Merpan, der indeholder<br />
captan, fordi der er forventning om,<br />
at det vil blive søgt godkendt igen. Topsin<br />
indgik også, da midlet tidligere var godkendt<br />
i æbler mod lagersygdomme, og da<br />
Topsin er optaget på EU Anneks 1, er der<br />
en potentiel mulighed for en ny godkendelse,<br />
såfremt der fremskaffes den nødvendige<br />
dokumentation.<br />
Forsøg 1-2008 Forsøg 2-2008 Forsøg 1-2009 Forsøg 2-2009 Gennemsnit<br />
Procent angreb<br />
i ubehandlet 33,0 9,8 10,8 7,0 15,1<br />
Figur 1. Procent bekæmpelse af Gloesporium i de fire forsøg, som erhvervet har finansieret.<br />
Procent bekæmpelse<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Merpan 2,25 Signum 0,75 kg Bellis 0,8 kg Topsin 0,7 kg<br />
Forsøg 3-2008 Forsøg 4-2008 Forsøg 3-2009 Forsøg 4-2009 Gennemsnit<br />
Procent angreb<br />
i ubehandlet 37,0 8,5 10,3 7,5 15,8<br />
Toppcor 1,0 kg Luna Experience 0,313 l Luna Experience 0,469 l Luna Experience 0,625 l<br />
Figur 2. Procent bekæmpelse af Gloesporium i de fire forsøg, som Bayer CropScience har<br />
fået lavet.<br />
FAKTA<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 257<br />
ÆBLER<br />
Soft scald<br />
I 2009-forsøgene fandt vi ved opgørelserne,<br />
især den anden som blev<br />
lavet omkring 1. februar, 20-30 procent<br />
æbler med symptomer som på<br />
billedet. Efter konsultation af diverse<br />
eksperter og søgning i litteraturen er<br />
symptomerne bestemt til at være<br />
angreb af soft scald, der skyldes fysiologiske<br />
årsager. Ifølge litteraturen<br />
opstår soft scald, når æblerne høstes<br />
efter en periode med meget tørt vejr<br />
og lægges på kølelager umiddelbart<br />
efter plukningen. Og dette passer jo<br />
godt med, at det i efteråret 2009 var<br />
både tørt og varmt, og at æblerne<br />
blev lagt på køl samme dag som<br />
plukningen. Der var ingen forskelle i<br />
angrebsgraden mellem ubehandlet<br />
og de forskellige behandlinger. Ifølge<br />
litteraturen kan skaderne forebygges<br />
ved, at æblerne køles langsomt ned<br />
over en periode på cirka en uge eller<br />
ved at foretage en vanding med<br />
sprinkler en-to dage før plukning.<br />
SOFT SCALD.<br />
Signum virker godt<br />
I figur 1 er vist procent bekæmpelse i de fire<br />
forsøg. I forsøg 1-2008 var der et ret<br />
kraftigt angreb på 33 procent i ubehandlet.<br />
Desværre er resultatet af dette forsøg<br />
kun baseret på en enkelt gentagelse, da de<br />
tre øvrige gik tabt på grund af et uheld på<br />
lageret. I forsøg 2-2008 og de to forsøg i<br />
2009 kom der kun et begrænset angreb på<br />
7-11procent i ubehandlet.<br />
Alle behandlingerne har givet en statistisk<br />
sikker bekæmpelse af Gloeosporium. I forsøg<br />
1-2008 med det kraftigste angreb har<br />
Merpan givet 70 procent bekæmpelse,<br />
mens Bellis og Signum har givet cirka 50<br />
procent bekæmpelse. Dette resultat skal<br />
vurderes med forbehold, da det som<br />
nævnt kun er baseret på en enkelt gentagelse.<br />
I gennemsnit af de fire forsøg har Merpan<br />
givet den bedste bekæmpelse på 84 procent,<br />
lidt bedre end Signum og Bellis med<br />
cirka 75 procent bekæmpelse, mens Topsin<br />
kun har givet knapt 64 procent bekæmpelse.<br />
>>>
DYRKNINGSSUBSTRAT<br />
Konklusionen er, at virkningen af Signum<br />
mod Gloeosporium har været på samme<br />
niveau som Bellis, og det giver grundlag for<br />
at anbefale, at der gives en permanent offlabel<br />
godkendelse for Signum til bekæmpelse<br />
af Gloeosporium. Der fandtes kun<br />
enkelte æbler med angreb af gul monilia,<br />
og niveauet er utilstrækkeligt til, at der<br />
kan drages nogen konklusion om Signums<br />
virkning mod denne svampesygdom.<br />
Nyt middel fra Bayer<br />
Bayer har et nyt aktivstof, fluopyram, under<br />
udvikling til anvendelse i en række for-<br />
Kokos er et miljøvenligt, alternativt dyrkningsmedie<br />
til rockwool og spagnum. Skal<br />
man tro litteraturen, er kokossubstrat et<br />
dyrkningsmedie, der er i fremgang på<br />
grund af substratets gode luft- og vandholdende<br />
egenskaber. I Holland anvendes<br />
kokos til potteroser. I England dyrker jord-<br />
skellige kulturer. I denne forsøgsserie er<br />
det afprøvet i blanding med tebuconazol,<br />
der kendes fra Folicur, til bekæmpelse af<br />
lagersygdomme i æbler. Produktets navn<br />
forventes at blive Luna Experience. Forsøgene<br />
var placeret de samme steder som<br />
de erhvervsfinansierede forsøg, og da<br />
sprøjtninger og bedømmelser er udført på<br />
de samme tidspunkter, er resultaterne<br />
sammenlignelige.<br />
I denne forsøgsserie indgik Toppcor som<br />
referencebehandling, og virkningen af dette<br />
middel var markant dårligere end virkningen<br />
af Luna Experience i den højeste<br />
bæravlerne i stigende grad table top <strong>jordbær</strong><br />
med kokos som dyrkningsmedie i sække<br />
eller potter. Kokos er et af de substrater,<br />
der vil blive brugt mere og mere, men det<br />
kræver et par års erfaringer for at lære,<br />
hvordan den bedste effekt opnås, skriver<br />
det engelske magasin The Fruit Grower. I<br />
dosering. Der var en klar forskel mellem<br />
virkningen af den laveste og de øvrige to<br />
doseringer. Forsøg 3-2008 (figur 2) med<br />
det kraftige angreb på 37 procent i ubehandlet<br />
var beliggende på samme lokalitet<br />
som forsøg 1-2008 (figur 1) med Signum.<br />
Ligesom dette er resultatet kun baseret på<br />
en enkelt gentagelse, men det er bemærkelsesværdigt,<br />
at der blev opnået 78 procent<br />
bekæmpelse med Luna Experience.<br />
Det er på nuværende tidspunkt ukendt,<br />
hvornår Bayer CropScience vil søge om<br />
godkendelse af Luna Experience i Danmark.<br />
l<br />
Kokos som dyrkningsmedie vinder frem<br />
PRODUKTER - Kokossubstrat i lille plantesæk, 19 x 23 x 6 centimeter, der kan anvendes til<br />
hindbær, tomater, agurker, peber med flere. Ved siden af ligger en kokos-ukrudtsmåtte<br />
lavet af pressede kokosfibre bundet sammen med latex.<br />
Holland og Belgien anvendes kokos ekstensivt<br />
til <strong>jordbær</strong>produktion i potter og til<br />
potteplanter. Den relative høje pris for materialet<br />
har gjort udbredelsen langsom. I<br />
Danmark anvender blandt andre Jiffy kokos<br />
i nogle af deres briketter, og firmaet Jollity<br />
Farm har specialiseret sig i forhandling af<br />
måtter, ruller, plantesække i forskellige<br />
størrelser, alt fremstillet af ren kokos.<br />
Lav ledningsværdi<br />
Spanske forsøg med forskellige produkter<br />
af kokossubstrat til containerplanter viser,<br />
at kokos har en meget stor porøsitet og<br />
dermed et meget højt luftindhold, men<br />
den totale vandholdende kapacitet i kokos<br />
er lavere end i spagnum. Kokossubstrat er<br />
svagt sur og kræver derfor kun lidt eller ingen<br />
kalkning, afhængig af kulturen. Produkter<br />
fra Jollity Farm har eksempelvis en<br />
pH-værdi på 5,8-6,8. Fra naturen side er<br />
der et lavt indhold af kvælstof, calcium og<br />
magnesium, men et højt indhold af fosfor,<br />
kalium, klorid og natrium. Alle opløselige<br />
salte vaskes ud i forbindelse med produktionen,<br />
så salgsproduktet har en lav ledningsværdi,<br />
eksempelvis under 300 µS per<br />
centimeter.<br />
Biprodukt<br />
Kokossubstrat er lavet af skallen af kokosnødder<br />
og er et biprodukt fra kokosnødindustrien<br />
i blandt andet Indien og Sri Lanka.<br />
De lange fibre fra skallerne bruges til reb,<br />
måtter og net. Tilbage bliver et mindre fibrøst<br />
materiale, der tidligere blev kasseret.<br />
Nu forarbejder man det til et dyrkningssubstrat.<br />
Kokossubstrat fylder ikke meget i<br />
tørret, presset tilstand. Rumfanget kan reduceres<br />
op til 15-18 gange, men når der<br />
tilføres vand, genskabes det oprindelige<br />
rumfang i løbet af en times tid. Kokossubstrat<br />
er ikke så tungt som spagnum, og<br />
transporten er derfor forbundet med forholdsvis<br />
lave omkostninger.l<br />
258 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
TELDOR<br />
beskytter dine<br />
bær og sikrer et højt<br />
udbytte og høj<br />
kvalitet.<br />
Giver bedre<br />
kvalitet med<br />
bær der holder<br />
længere<br />
Et godt råd: Anvend Teldor som<br />
sidste sprøjtning, så får<br />
bærrene en bedre holdbarhed<br />
– til glæde for dig og<br />
dine kunder!<br />
Har du spørgsmål til vores produkter<br />
til specialafgrøder så send en e-mail til:<br />
kirsten.friis@bayercropscience.com<br />
Så lidt som muligt, så meget som nødvendigt. Læs altid etiketten før brug. Medlem af Dansk Planteværn. 2010.
ØKOLOGI<br />
ØKO-ERFAMØDE – En halv snes frugtavlere var med på GartneriRådgivningens kursusdag hos Poul Rytter (i den hvide jakke), Harndrup Skov<br />
Frugtplantage på Østfyn den 6. maj. Her diskuterer avlerne angreb af frugttrækræft med den hollandske økologikonsulent Marc Trapman<br />
(t.h.) og konsulent Kirsten Stentebjerg-Olesen i sorten Rubens.<br />
Økologiske frugtavlere<br />
suger ny viden til sig<br />
Kravene til kvaliteten af<br />
æbler og pærer er store –<br />
også når det gælder de<br />
økologiske. Frugtavlernes<br />
kompetencer skal derfor<br />
udvikles. Det sker på kurser<br />
i marken, hvor en hollandsk<br />
økologikonsulent sidste<br />
gang gav gode råd.<br />
TEKST OG FOTO: ANNEMARIE BISGAARD<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
AMB@VFL.DK<br />
Økologisk frugtavl er en vanskelig størrelse<br />
– sådan rent dyrkningsmæssigt. Alligevel<br />
trodser godt en snes danske erhvervsæble-<br />
og pæreavlere besværlighederne.<br />
De tror på økologien og holder mo-<br />
det oppe af god afsætning. 12 økologiske<br />
æbleavlere deltager i år i et af Gartneri-<br />
Rådgivningens kurser, der løber over fire<br />
dage i sæsonen. Konsulent Kirsten Stentebjerg-Olesen<br />
er kursusleder, og hun sørger<br />
for, at kompetencerne udvikles ved både<br />
at tage kursisterne med på tur til udlandet<br />
og invitere specialister fra ind- og udland<br />
til at komme med oplæg.<br />
Tabel 1<br />
På den anden kursusdag i år dannede Poul<br />
Rytters plantage i Harndrup Skov på Vestfyn<br />
rammerne om indlæringen.<br />
Sorter<br />
Poul Rytter dyrker 11 hektar med æbler og<br />
pærer. Tre af dem er omlagt til økologi, og<br />
de sidste otte er omlagt i løbet af 2011.<br />
Plantagen rummer mange forskellige sor-<br />
Oversigt over tilladte fungicider til økologisk frugtavl i Europa<br />
og udvalgte lande.<br />
Verden EU Land<br />
IFOAM 1<br />
Anneks I Anneks IIB Holland Belgien Danmark<br />
EEG EEG<br />
91/414 2092/91<br />
Kobber Ja Ja Ja Nej Ja Nej<br />
Svovl Ja Ja Ja Ja Ja Ja<br />
Kalksvovl Ja Ja Ja Midlertidig Nej Nej<br />
Kaliumbikarbonat Ja Ja Ja Midlertidig Nej Nej<br />
’Stenmel’ Ja Ja Nej ? Nej Nej<br />
Kaliumfosfit Nej Nej Nej Nej Nej Nej<br />
1. IFOAM er den internationale sammenslutning af økologiske organisationer. Kilde: Marc Trapman.<br />
260 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
ter. En del af sorterne er plantet med henblik på integreret produktion.<br />
Det gælder for eksempel pæresorten Clara Frijs, der angribes<br />
voldsomt af skurv, og æblesorten Rubens der let får frugttrækræft.<br />
Disse sorter vil udgå af det fremtidige sortiment i den<br />
økologiske Harndrup Skov Frugtplantage.<br />
Hollandske erfaringer<br />
Inviteret til dette eftermiddagskursus var den hollandske, private<br />
økologikonsulent Marc Trapman. Han øste ud af sine mangeårige<br />
erfaringer med økologisk frugtavl og gik særligt i dybden med bekæmpelse<br />
af skurv, der er den alvorligste sygdom i æbler - også i<br />
de økologiske.<br />
I Danmark er det kun svovl, der er tilladt til bekæmpelse af skurv<br />
i økologiske plantager, hvorimod der andre steder i verden er andre<br />
regler og andre midler som kobber, svovlkalk og bikarbonat til<br />
rådighed, se tabel 1.<br />
Svovl før og efter regn<br />
- Det er vigtigt, at svovl bruges på det rigtige tidspunkt, for at<br />
virkningen er optimal. Svovl virker rigtig godt før og under sporernes<br />
spiring, men ikke når svampens hyfer er etableret inde i<br />
bladet, sagde Marc Trapman.<br />
- Derfor er det en god ide at sprøjte med 4-6 kilo svovl i hver anden<br />
række lige før regn på tørre blade og i de øvrige hver anden<br />
rækker med 2-4 kilo svovl per hektar lige efter regn – inden infektion<br />
– på våde blade.<br />
Når svovl anvendes på tørre blade, sørger regnen for at vaske sporerne<br />
af. Når svovl anvendes på våde blade under eller lige efter<br />
regn, så ødelægger svovlen sporernes spiring på de våde blade.<br />
Bikarbonat mod skurv<br />
Kaliumbikarbonat er et andet middel, der virker mod skurv. Midlet<br />
er ikke tilladt i Danmark, men der er måske en chance for, at<br />
det kan blive godkendt, fordi det er skrevet ind i Grøn Vækst pakken.<br />
- Hollandske forsøg viser, at kaliumbikarbonat er mest effektivt,<br />
når det bruges 24 timer efter, infektionen er startet. I forsøgene<br />
blev der anvendt 0,5 og 1,0 procent bikarbonat svarende til henholdsvis<br />
5 og 10 kilo per hektar, fortalte Marc Trapman.<br />
Virkningen på skurv i forsøget var da 78-83 procent – lidt bedre<br />
end en forebyggende behandling med en lav dosering af Captan<br />
på 0,15 procent. Men kaliumbikarbonat har til gengæld en dårlig<br />
regnfasthed, idet midlet er regnet af efter to millimeter nedbør.<br />
I Holland har avlerne fundet ud af, at bikarbonat nemt og bekvemt<br />
kan bringes ud ved sprinklervanding. Og det er også lovligt.<br />
Omkring 100 hektar økologiske æbleplantager behandles i dag på<br />
KRÆFT – Æblesorten Rubens angribes let af frugttrækræft og er derfor<br />
ikke egnet til økologisk dyrkning. Større sår renskæres med en<br />
kniv.<br />
ØKOLOGI<br />
BEKÆMPELSE AF SKURV – ’’Hvis du sprøjter med svovl lige efter<br />
regn, kan du reducere doseringen, fordi sporerne rammes lige, når<br />
de spirer på de våde blade’’. Sådan lyder rådet fra Marc Trapman, der<br />
har eget økologisk rådgivningsfirma, Bio Fruit Advies, i Holland.<br />
den måde. Prisen er cirka 35.000 kroner per hektar for sprinkleranlægget.<br />
Bikarbonat og svovl<br />
- En blanding af svovl og kaliumbikarbonat giver en rigtig god<br />
virkning både forebyggende og bekæmpende. I praksis er det optimalt<br />
at bruge en blanding, fordi der altid er sporer på mange<br />
forskellige stadier – både udenpå og indeni bladene. Den anbefalede<br />
dosering er 5-10 kilo kaliumbikarbonat plus 2-4 kilo svovl<br />
per hektar efter start af infektion på våde blade, pointerede Marc<br />
Trapman.<br />
Pæreskurv<br />
Skurv på pærer udvikles meget langsomt og ses først tydeligt trefire<br />
uger før høst. Pærer tåler ikke svovl, men fire år med hollandske<br />
forsøg viser, at kaliumbikarbonat virker lige så godt som<br />
kobber på en sort som Conference, der ikke er særlig modtagelig<br />
for skurv. Til gengæld virker kaliumbikarbonat ikke særlig godt på<br />
sorten Durondeaux, der er meget modtagelig for skurv.<br />
Æblebladhveps<br />
Æblebladhvepsens biologi og problematik gennemgik Marc Trap -<br />
man også. Æblebladhvepsen er en meget alvorlig fjende i økologiske<br />
æbler. Hvis angrebet er voldsomt, kan udbyttet gå ned med<br />
80 procent, værst på de lette jordtyper.<br />
- Sæt hvide limplader op, når de første blomster åbner sig, så du<br />
kan følge flyvningen. Skadetærsklen er overskredet, når der er<br />
fanget 25-30 hvepse, oplyste Marc Trapman.<br />
- Der går 14-23 dage, før æggene klækker, og det er netop på det<br />
tidspunkt, at larverne skal bekæmpes, så de ikke når at ødelægge<br />
frugten.<br />
I Danmark har vi ingen midler mod æblebladhvepsen. l<br />
Kursusrækken er en del af et demonstrationsprojekt, der er støttet<br />
af GAU.<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 261
KERNEFRUGT<br />
Alle Pometets pæretræer er fældet efter billeangreb<br />
Et angreb af tjørnepragtbillen på Pometet i<br />
Tåstrup er blevet så alvorligt, at alle pæretræerne<br />
i gensamlingen er fældet. Billen<br />
angreb træerne første gang i 2008, og her<br />
gik det især ud over ældre pæretræer, men<br />
siden er også de yngre træer blevet angrebet.<br />
- De ældre træer kan godt overleve et angreb,<br />
men de får efterfølgende en underlig<br />
vækst, udbyttet forringes mærkbart, og<br />
træerne får nogle anderledes rodskud. De<br />
yngre træer kan derimod ikke klare et angreb.<br />
De dør, fortæller pometmester Lisbeth<br />
Dahl Larsen.<br />
Pometet har i foråret været i gang med at<br />
fælde og brænde alle 140 sorter i samlingen<br />
– i alt 560 træer. Foruden pæretræerne<br />
må også mispel- og kvædetræerne samt<br />
nogle tjørnetræer fældes, da de ligeledes er<br />
angrebet.<br />
- Pometets samling af danske og udenlandske<br />
pæresorter blev startet i 1956, men nu<br />
må vi starte forfra. Da billen ikke har angrebet<br />
pæretræernes etårs skud, har vi taget<br />
podekviste fra hele samlingen og lagt<br />
på frost, og vi har også dubletter andre steder<br />
i landet, siger Lisbet Dahl Larsen. Hun<br />
ærgrer sig over, at der vil gå mange år, inden<br />
Pometet igen kan høste pærer.<br />
Forskning i forebyggelse<br />
Forskerne arbejder på at finde en løsning,<br />
så noget tilsvarende ikke vil ske igen. Insti-<br />
Rettelse<br />
I artiklen ’Få det bedste ud af varslingsprogrammet’, der blev<br />
bragt i Frugt & Grønt nummer 5, 2010, havde der indsneget<br />
sig en beklagelig fejl i figurteksterne. De mørkeblå søjler er<br />
Sværmningsaktivitet Æglægningsaktivitet Klækning af æg<br />
2500<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
1000<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
0<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
Æblevikleren - RIMpro - Årslev 2009<br />
16/5 24/5 1/6 9/6 17/6 26/6 4/7 12/7 20/7 28/7 5/8 13/8 21/8<br />
20/5 28/5 5/6 13/6 21/6 30/6 8/7 16/7 24/7 1/8 9/8 17/8 25/8<br />
Uparrede hunner<br />
Æglægning<br />
Parrede hunner<br />
Klækning af æg<br />
SPRÆKKER I BARKEN – Nyt angreb af tjørnepragtbillen afsløres ved slyngende sprækker i<br />
barken. Foto: Susanne Harding, arkivfoto.<br />
tut for Jordbrug & Økologi samt Skov &<br />
Landskab på KU Life undersøger tjørnepragtbillens<br />
flyvning, æglægning med mere.<br />
Håbet er, at man finder en måde at forebygge<br />
et angreb på. Eventuelt ved at<br />
smøre stammerne med et præparat, så billen<br />
ikke har lyst til at lægge æg her.<br />
Slyngede barksprækker<br />
Tjørnepragtbillen, Agrilus sinatus, har fået<br />
sit danske navn, fordi den i første omgang<br />
angreb og dræbte flere arter af tjørn. Tegn<br />
på angreb af tjørnepragtbille er meget karakteristiske,<br />
men kan let overses, hvis an-<br />
Gamle hunner<br />
Figur 1. Simulering af æblevikler i programmet RIMpro Cydia på<br />
Årslev i 2009.<br />
grebet ikke er særlig kraftigt. Larverne udvikler<br />
sig under barken, hvor de laver lange,<br />
karakteristisk slyngede gange. Udviklingen<br />
er to-årig, og forpupningen foregår inde i<br />
selve veddet. Ved friske angreb kan larvens<br />
tilstedeværelse afsløres ved slyngede<br />
sprækker på barkens overflade, men det<br />
kan være svært at se. De færdigudviklede<br />
biller forlader træet gennem et D-formet<br />
hul. Den voksne bille er syv til ni millimeter<br />
lang og skinnende purpurrød.<br />
Læs også artikel om tjørnepragtbillen i<br />
Frugt & Grønt nummer 6, 2009.<br />
parrede hunner, og ikke parrede hanner, som det fejlagtigt stod<br />
nævnt i artiklen. Figur 1 og figur 2 gengives her med den korrekte<br />
tekst. Redaktionen på Frugt & Grønt beklager fejlen.<br />
262 FRUGT & GRØNT JUNI 2010<br />
Sværmningsaktivitet Æglægningsaktivitet Klækning af æg<br />
2500<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
1000<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
0<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
Æblevikleren - RIMpro - Årslev 2009<br />
16/5 24/5 1/6 9/6 17/6 26/6 4/7 12/7 20/7 28/7 5/8 13/8 21/8<br />
20/5 28/5 5/6 13/6 21/6 30/6 8/7 16/7 24/7 1/8 9/8 17/8 25/8<br />
Parrede hunner Æglægning Klækning af æg<br />
Figur 2. Forslag til tolkning af varsling af æblevikler i RIMpro Cydia<br />
på Årslev i 2009. Tidspunkterne for, hvornår de første begivenheder<br />
indtræffer, tillægges større betydning end vist i figur 1.
Udtynding af blommer<br />
Markedet for blommer er meget prisfølsomt<br />
ved for store tilførsler. En jævn<br />
tilførsel kan blandt andet opnås ved forskellige<br />
udtyndingsmetoder. Det reducerer<br />
også problemet med hvert andet års<br />
bæring og forbedrer frugtkvaliteten. Ifølge<br />
tyske forsøg er der en tæt sammenhæng<br />
mellem antal blommer per træ og blommernes<br />
størrelse.<br />
Beskæring<br />
Den vigtigste byggesten i en udtyndingsstrategi<br />
er vinterbeskæringen. Fjern konsekvent<br />
hængende, flerårige frugtgrene. Det<br />
er også vigtigt at beskære efter blomstringen<br />
og indtil kort før frugtmodningen for<br />
at fjerne ældre frugtsporer inde i træet.<br />
Husk altid at bevare de assimilerende blade<br />
på de yngre grene.<br />
Håndudtynding<br />
Med håndudtynding opnår du den optimale<br />
mængde blommer på træet. Løft op i<br />
grenene og fjern de frugter, der sidder på<br />
undersiden af grenene fra stammesiden af.<br />
Det skal gøres 20-40 dage efter blomstringen.<br />
På det tidspunkt skal 30-60 procent<br />
af frugterne fjernes. Herved kan man reg-<br />
ne med, at frugtvægten øges med omkring<br />
10 procent, skriver det tyske fagblad Obstbau<br />
i nummer fire, 2010.<br />
To års tyske forsøg med mekanisk udtynding<br />
med maskinen ’Tree-Darwin’ viser, at<br />
metoden ikke duer, da den inderste del af<br />
træet ikke tyndes godt nok.<br />
Udtynding med ATS og svovl<br />
I et tysk udtyndingsforsøg i 2009 med sorterne<br />
Hanita, Schönberger og Ortenauer<br />
blev der sprøjtet med 1,5 procent ATS (98<br />
procent) to gange. Tidspunktet for sprøjtningerne<br />
skete med tre dages mellemrum<br />
og fandt sted på fuld blomst for Schönberger<br />
og Ortenauers vedkommende og på<br />
stadiet ’faldende kronblade’ for Hanitas<br />
vedkommende. Ved udtynding med ATS<br />
svides griflerne i blomsterne. Resultatet<br />
blev, at frugterne fra Schönberger og Ortenauer<br />
øgede vægten med 10 procent, og<br />
udbytterne blev reduceret med henholdsvis<br />
22 procent og 18 procent. Hanita var<br />
upåvirket at behandlingen.<br />
I Norge har fireårige udtyndingsforsøg vist,<br />
at Thiovit Jet (svovlpulver) i 2,5 procent<br />
styrke blandet med soyaolie i to procent<br />
styrke har en lidt mindre effekt end fly-<br />
Idérig <strong>jordbær</strong>avler i Romlund<br />
Jordbæravler Ole Mogensen i Romlund<br />
vest for Viborg er god til kreative løsninger,<br />
både når det gælder maskiner og dyrkningen<br />
af planterne. Det fik deltagerne i Jordbær/Hindbær<br />
klubbens markvandring syn<br />
for en kølig majaften lige før blomstring.<br />
Ole Mogensen plukker <strong>jordbær</strong> på syv<br />
hektar, plus fra tunnel og i år også fra<br />
væksthus.<br />
To tredjedele af bærrene sælger han direkte<br />
til butikker. Resten sælges hjemmefra<br />
Kastanjegaarden, til selvpluk eller fra en<br />
salgsvogn i Viborg.<br />
- Udbytterne ligger på 20-25 ton per hektar,<br />
men så skal man også være på pletten<br />
med alle kulturforanstaltninger, forklarede<br />
Ole Mogensen, der strigler sine <strong>jordbær</strong>marker<br />
hver uge, og sprøjter mod svampe<br />
med forholdsvis korte intervaller og nedsat<br />
dosering.<br />
Ole Mogensen er kendt for sin fingersnilde<br />
og opfindsomhed. Han bruger ikke tegninger.<br />
- Planer og skitser har jeg inde i hovedet,<br />
siger han med lunt glimt i øjet.<br />
Maskiner og redskaber bygger og omforandrer<br />
Ole Mogensen selv. Blandt andet<br />
bygger han hvert tredje år en ny kombineret<br />
harve og strigle, der passer til tre dobbeltrækker<br />
<strong>jordbær</strong>. Sidste år købte han to<br />
specialindrettede salgsvogne med køleskabe,<br />
toilet og håndvask fra Modulvognen.<br />
Pris per vogn 90.000 kroner. Den ene<br />
vogn står hjemme, og her omsættes for<br />
BLOMMER / JORDBÆR<br />
BLOMMEBLOMSTER - Svidning af blomster,<br />
håndudtynding af frugter og beskæring er<br />
forskellige muligheder for at få en god kvalitet<br />
af blommer.<br />
Foto: Kirsten Stentebjerg-Olesen.<br />
dende ATS i 1,5 procent styrke, men en<br />
større effekt end pulver ATS i 1,5 procent<br />
styrke. Forsøgene er udført på træer af<br />
sorten Jubileum i fuld blomstring. Det<br />
skriver Norsk Frukt og Bær.<br />
KIRSTEN STENTEBJERG-OLESEN, KSO@VFL.DK<br />
cirka én mio. kroner om året af <strong>jordbær</strong>,<br />
kartofler og ærter. Den anden står ved<br />
Plantorama i Viborg. Den plads koster<br />
5.000 kroner om året inklusive strøm.<br />
VÆKSTHUS - Jordbæravler Ole Mogensen (t.h.) viser sit 1.700 kvadratmeter drivhus med<br />
Elsanta frem ved en markvandring den 11. maj. Det er første år med <strong>jordbær</strong> i drivhus. Hidtil<br />
har han dyrket på friland og i plasttunneler. Konsulent Ole Scharff, GartneriRådgivningen,<br />
fortæller om svampebekæmpelse.<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 263
SOLBÆR<br />
SORTSFORSØG - Solbær plantet forår 2003. Der holdes mekanisk rent i arealet mellem plasten og græsbanen. Der er seks buske i hver parcel,<br />
og der er syv meter mellem parcellerne i rækken, fordi det skal være muligt at maskinhøste sorterne på forskellige tidspunkter.<br />
Usprøjtede solbær gav<br />
pæne udbytter i 2009<br />
Sorterne Narve Viking og<br />
Ben Hope er lovende sorter<br />
til økologisk produktion.<br />
Men også de ældre, kendte<br />
sorter Ben Lomond, Ben<br />
Tirran og Ben Alder gav<br />
høje udbytter i forsøg sidste<br />
år. Den begrænsende<br />
faktor for høje udbytter i<br />
usprøjtet solbærdyrkning<br />
er angreb af sygdomme.<br />
TEKST: HANNE LINDHARD PEDERSEN<br />
INSTITUT FOR HAVEBRUGSPRODUKTION, ÅRSLEV<br />
HANNE.LINDHARD@AGRSCI.DK<br />
FOTO: KIM NIELSEN<br />
Sidste år blev 13 usprøjtede solbærsorter<br />
evalueret til industribrug. Formålet med<br />
forsøget var at finde robuste, højtydende<br />
sorter til en økologisk industriproduktion<br />
eller en produktion med reduceret pesticidforbrug.<br />
Planterne blev evalueret i 2005 og 2006,<br />
som var de første udbytteår. På dette tids-<br />
punkt så sorterne Narve Viking, Tiben, Ben<br />
Hope og muligvis Ben Gairn ud til at være<br />
sunde, højtydende sorter. Men det er vigtigt<br />
at følge buskenes trivsel, også når de<br />
bliver ældre for at se, om resultaterne holder<br />
i hele produktionens levetid.<br />
Både usprøjtede og sprøjtede<br />
13 solbærsorter blev plantet som etårs<br />
planter i Årslev i april 2003 på planteafstanden<br />
3,5 gange 0,5 meter svarende til<br />
5.714 buske per hektar. Buskene blev plantet<br />
i parceller af seks buske og gentaget tre<br />
gange. Buske blev plantet i plastbaner, Mypex,<br />
og der blev etableret svagtvoksende<br />
græs i kørebanen. Arealet mellem plast og<br />
kørebane blev holdt mekanisk rent. Buskene<br />
blev drypvandet de første to år, og<br />
gødskning er foretaget med pilleret kyllingemøg<br />
efter bladanalyser og tilført oven<br />
på plastbanerne. Knopgalmider blev fjernet<br />
med håndkraft fra buskene to til tre<br />
gange sidst på vinteren/tidligt forår. Planterne<br />
blev holdt usprøjtede fra etablering.<br />
Der blev plantet en ekstra gentagelse af de<br />
fleste sorter bag en værnerække af usprøjtede<br />
Aronia. Disse buske blev sprøjtet konventionelt<br />
for at få et indblik i sorternes<br />
konventionelle potentiale. Men buskene<br />
fik samme jordbehandling og gødskning<br />
som de usprøjtede buske. Sprøjtningerne i<br />
2009 var: 11. april mancozeb, 4. maj Tel-<br />
dor, 25. maj Candit, 11. og 30. juni Signum<br />
samt Tilt den 18. august og 21. september.<br />
I alt syv behandlinger mod svampesygdomme<br />
og desuden Pirimor mod bladlus<br />
den 25. maj.<br />
Høje udbytter<br />
2009 var et år med generelt høje udbytter<br />
i solbær. Solbærsorterne Narve Viking, Ben<br />
Lomond, Ben Hope, Ben Tirran og Ben Alder<br />
havde de højeste udbytter i de usprøjtede<br />
parceller. Det er de samme sorter,<br />
som giver de højeste udbytter i de sprøjtede<br />
parceller. Dog ser vi, at Narve Viking<br />
klarer sig forholdsvis bedre usprøjtet og<br />
Ben Alder forholdsvis dårligere (tabel 1).<br />
De sprøjtede buske blev høstet gennemsnitligt<br />
tre dage senere end de usprøjtede.<br />
Formentlig fordi de usprøjtede buske havde<br />
færre blade af en dårligere kvalitet således,<br />
at modningen skete hurtigere.<br />
Forsøget viser, at solbær dyrket i Mypex og<br />
gødet med organisk pilleret gødning kan<br />
give høje udbytter. Den begrænsende faktor<br />
for høje udbytter i usprøjtet solbærdyrkning<br />
er angreb af sygdomme.<br />
Skadevoldere<br />
Der var et stort angreb af skivesvamp i<br />
2009. Narve Viking og Ben Gairn er de sorter,<br />
som har størst modstandsdygtighed<br />
overfor skivesvamp (tabel 1). De fleste sor-<br />
264 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
BEN ALDER<br />
– usprøjtet.<br />
ter er modstandsdygtige mod meldug,<br />
men især Baldwin og Ben Lomond er<br />
følsomme for angreb (tabel 1). Der var<br />
mindre angreb af filtrust og bladlus. Sorterne<br />
Ben Hope og Ben Dorain var mest<br />
følsomme overfor filtrust, og Ben Avon og<br />
Ben Garin var mest følsomme overfor<br />
bladlus.<br />
Den bedste bladfylde med det flotteste<br />
løv så vi hos Narve Viking, Ben Gairn og<br />
Ben Dorain. Af disse gav kun Narve Viking<br />
et godt udbytte. Sorten Ben Lomond magter<br />
at frembringe et højt udbytte, selv om<br />
den er følsom for sygdomme, og løvet ser<br />
meget dårligt ud (tabel 1).<br />
De to sidste år har der været en del knopper<br />
inficeret med knopgalmider. Specielt i<br />
sorterne Ben Tirran og Ben Avon har vi fjernet<br />
mange knopper.<br />
Juicekvalitet<br />
Kvaliteten af bærjuicen viser, at Ben Gairn<br />
har et meget højt sukker- og farveindhold,<br />
at Tiben ligger højt både i sukker-, syre- og<br />
Tabel 1<br />
BEN HOPE<br />
– usprøjtet.<br />
Tal efterfulgt af samme bogstav i kolonnerne er ikke signifikant forskellige for P
INDUSTRIBÆR<br />
Danske Bær fortsætter<br />
udviklingen af produkter<br />
Danish Berry Board er<br />
under opløsning. Dermed er<br />
branchens ideer om fælles<br />
markedsføring af danske<br />
industribær foreløbig skrinlagt.<br />
Trods ærgrelse over<br />
bruddet arbejder andelsforeningen<br />
Danske Bær<br />
videre med at udvikle erhvervet<br />
og dets produkter.<br />
TEKST OG FOTO: ANNEMARIE BISGAARD<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
AMB@VFL.DK<br />
Bærbranchens fælles arbejde for at profilere<br />
alle danske solbær, kirsebær og ribs<br />
gennem de sidste fire år er slut. På det seneste<br />
møde i Danish Berry Board den 29.<br />
april blev der sat et foreløbigt punktum for<br />
det samarbejde, der startede mellem industrien<br />
og avlerne i 2006.<br />
- Viljen til at fortsætte samarbejdet var<br />
simpelthen ikke til stede hele vejen rundt<br />
om bordet. Selv om vi har brugt mange<br />
kræfter på at nå til et fælles ståsted, og<br />
selv om formanden har vist stor imødekommenhed<br />
over for alle fremlagte ideer,<br />
er de grundlæggende holdninger og ambitioner<br />
for forskellige hos medlemmerne af<br />
bestyrelsen i Danish Berry Board. Der var<br />
ikke enighed om, at de tiltag, der blev sat i<br />
gang, nu også var gavnlige for branchen,<br />
fortæller Svend Jensen, der er daglig leder<br />
af Danske Bær A.m.b.a.<br />
Han repræsenterer andelsforeningen og<br />
dens holdninger på ’den ene side af bordet’<br />
i Danish Berry Board. Den anden side repræsenteres<br />
af Ørskov Frugt A/S.<br />
Indsatsen er ikke helt spildt<br />
Afviklingen af Berry Board skete i fred og<br />
fordragelighed. Døren blev ikke smækket.<br />
- Vi var bare enige om, at vores ideer lå for<br />
langt fra hinanden til, at vi kunne komme<br />
videre. Men som jeg ser det, har Danske<br />
Bær kæmpet for ideerne, og jeg mener også,<br />
at der er kommet noget positivt ud af<br />
kampen, siger Svend Jensen.<br />
Danish Berry Board stod for eksempel bag<br />
vinterkampagnen ’Solbær, små men store’<br />
med happenings i København, Odense og<br />
SVEND JENSEN – ’’Det er ikke nok, at vores solbær, ribs og kirsebær er danske. Vi skal have<br />
defineret en række andre kvaliteter for at opnå en bedre pris’’, siger Svend Jensen, der er daglig<br />
leder af Danske Bær A.m.b.a. og præsident for The European Blackcurrant Association.<br />
Århus. Boardet har også samarbejdet med<br />
et reklamebureau om markedsføring,<br />
blandt andet er der skrevet tre artikler, der<br />
i 40 magasiner og distriktsblade ramte en<br />
læserskare på knapt to mio. Der er oprettet<br />
en blog på nettet, hvor alle kan komme<br />
med nye ideer til bærprodukter. Der var<br />
planer om, at Berry Board skulle være arrangør<br />
af en workshop for at inspirere industrien<br />
til brug af industribær i nye produkter,<br />
der kan følges op af en markedsføringskampagne.<br />
Endelig var det tanken<br />
at invitere pressen til forskellige happenings,<br />
når bær høsten går i gang.<br />
- De fleste avlere, der leverer til Danske<br />
Bær, har udtrykt begejstring for den udvikling,<br />
som Danish Berry Board satte i gang.<br />
Danske solbær, kirsebær og ribs er jo nogle<br />
hammergode produkter. Vi skal bare bevise<br />
og fortælle det, lyder det optimistisk<br />
fra Svend Jensen.<br />
Han har ikke helt tabt modet, selv om han<br />
ærgrer sig over, at hele branchen ikke længere<br />
kan trække på samme hammel. Noget<br />
af arbejdet fra Danish Berry Board vil<br />
formentlig fortsætte i Danske Bær A.m.b.a,<br />
der i 2007 udsprang af andelsforeningen<br />
Fyns Bær samt avlere fra Agrana Juicen og<br />
Dansk Kernefrugt.<br />
Danske Bær A.m.b.a. repræsenterer omkring<br />
65 procent af den danske produktion<br />
af industribær. Foreningen har 140 medlemmer<br />
med et par tusinde hektar, der<br />
årligt producerer omkring 10-12.000 ton<br />
bær.<br />
PO-midler skal udvikle erhvervet<br />
- Danske Bærs PO-ordning har allerede<br />
gang i en række tiltag. Vores strategi er at<br />
anvende pengene til udvikling af produkterne<br />
og til at øge effektiviteten frem for<br />
udvidelse af produktionen. Når en gang<br />
266 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
efterspørgselen stiger, kan vi hurtigt øge<br />
produktionen, fastslår Svend Jensen.<br />
- Vi råder over knapt et par millioner kroner<br />
om året i perioden 2009-2014, og vi<br />
bruger blandt andet midlerne til at indsamle<br />
viden om gavnlige indholdsstoffer i<br />
bærrene, vi vil finde ud af, hvordan vi reducerer<br />
pesticidindholdet i bærrene, vi laver<br />
sortsforsøg for at finde sundere sorter med<br />
gode bærkvaliteter, vi gennemfører en kvalitetskontrol<br />
af alle høstede bær, og vi har<br />
også investeret i et rørkøleanlæg, for bare<br />
at nævne nogle af tiltagene, lyder opremsningen<br />
fra Svend Jensen. - Alt sammen noget,<br />
der kan bidrage til, at vi først og fremmest<br />
bliver i markedet, og at vi på sigt kan<br />
tilbyde en produktion, der er mere værd<br />
end den nuværende bulkvareproduktion.<br />
Åbenhed<br />
Alle resultaterne agter Danske Bær at<br />
kommunikere ud til avlerne via erfagrupper,<br />
på foreningens hjemmeside, på avlermøder<br />
og i artikler.<br />
- Vi vil gerne være åbne omkring det, vi laver.<br />
Det er den eneste rigtige vej frem for<br />
branchen. Det skal slås fast med syvtommersøm,<br />
at vi gerne vil samarbejde med andre<br />
i branchen om noget fremadrettet, hvis<br />
flere har lyst til at være med. Døren står stadigvæk<br />
åben, pointerer Svend Jensen.<br />
- Lige nu er vi i fuld gang med at bygge et<br />
fundament op og finde de præferencer,<br />
som danske industribær har. Fire af vore<br />
avlere er også gået i gang med en Global-<br />
Gap certificering, så vi også her er forberedt.<br />
Det er afgørende at få et solidt<br />
grundlag at stå på, når vi skal sælge nye og<br />
spændende produkter baseret på danske<br />
På en af de første forårsdage i marts afholdt<br />
Bioforsk og Frukt- og Bærrådgivningen<br />
Øst et seminar i Norge om ribs<br />
og solbær. På mødet deltog forskere og<br />
konsulenter fra Skotland, Norge, Sverige,<br />
Polen, Estland og Danmark. Seminaret<br />
var planlagt som en afslutning på<br />
et økologisk projekt, som alle landene<br />
har haft andel i. Projektet fokuserede<br />
blandt andet på sygdomme og forebyggelsen<br />
af dem ved at rydde op i smittekilderne.<br />
Desuden var der fokus på<br />
bærrenes indhold af C-vitamin og brix.<br />
Sorter<br />
Mødet mellem de mange kompetente<br />
folk gav anledning til også at udveksle<br />
generel information.<br />
Fra Skotland fortalte Rex Brennan blandt<br />
FAKTA<br />
solbær, kirsebær og ribs. I England og New<br />
Zealand har de arbejdet på den måde i flere<br />
år med positive resultater på salgssiden.<br />
Sådan kommer det også til at gå i Danmark,<br />
fastslår Svend Jensen.<br />
Initiativ til at fortsætte<br />
På et møde midt i maj tog Agrana Juice,<br />
Ørbæk Most og Danske Bær initiativ til at<br />
INDUSTRIBÆR<br />
Danish Berry Board under afvikling<br />
Danish Berry Board blev stiftet i juni 2006 som et projekt under Forskningsforeningen<br />
Frugt, Grønt og Kartofler. Målet var at profilere, værdiforøge og øge afsætningen<br />
af danske solbær, surkirsebær og ribs.<br />
Oprindeligt var det tanken at samle alle avlere - hele den danske produktion af industribær<br />
- i én fælles producentorganisation (PO) for at udvikle og effektivisere<br />
produktionen fra jord til bord, og herved modstå den benhårde konkurrence fra<br />
Østeuropa. Initiativet hertil blev taget af Brancheudvalget for Frugt og Grønt,<br />
blandt andet på baggrund af fire år med solbærpriser under to kroner per kilo. Det<br />
lykkedes ikke at samle hele branchen i én producentorganisation.<br />
I stedet lavede man den næstbedste løsning, nemlig dannelsen af Danish Berry<br />
Board, der repræsenterede omkring 85 procent af alle danske industribær og med<br />
to producentorganisationer i ryggen. Danish Berry Board har gennem de sidste<br />
fire år blandt andet arbejdet med markedsføringsstrategi, videnindsamling, fælles<br />
pr og kommunikation, sporbarhed, produktudvikling med mere.<br />
Medlemmer<br />
Danish Berry Board består af den primære bærindustri og danske bæravlere. I bestyrelsen<br />
sidder direktør Mogens Christensen fra Agrana Juice (formand), direktør<br />
Carlos Ragone fra Ørskov Frugt, direktør Per Møller Andersen fra Ørbæk Most,<br />
frugtavler Hans Christian Iskov som avlerrepræsentant for Ørskov Frugt, frugtavler<br />
Jens Holme Pedersen fra Brancheudvalget for Frugt og Grønt og Svend Jensen<br />
fra Danske Bær. Desuden er to forskere tilknyttet Berry Board: Anette Thybo og<br />
Hanne Lindhard, begge DJF Årslev.<br />
BUSKFRUGT<br />
Udveksling af viden på tværs af landegrænser<br />
andet, at sorten Ben Gairn er blevet mere<br />
populær de seneste år, og han nævnte<br />
tre af de nyere solbærsorter: Ben Klibreck,<br />
Ben Vane og Ben Finlay. De markerer<br />
sig ved enten et højt indhold af Cvitamin<br />
eller høje udbytter. I Danmark<br />
har vi på nuværende tidspunkt ikke adgang<br />
til disse sorter.<br />
Fra Polen fortalte Stanislav Pluta, at de<br />
nu har en del ældre arealer med lave udbytter.<br />
Samtidig har de polske avlere stigende<br />
problemer med skadedyr og sygdomme,<br />
blandt andet fordi de mister en<br />
del pesticider disse år. Polakkerne satser<br />
også på at finde sorter, som er egnet til<br />
friskvaremarkedet.<br />
Fra Estland, hvor hovedsorterne er Intercontinental<br />
og Titania, forædles også for<br />
at finde nye sorter.<br />
fortsætte arbejdet med promovering og<br />
profilering af danske solbær, kirsebær og<br />
ribs.l<br />
Virksomheden Ørskov Frugt A/S har ikke<br />
ønsket at medvirke i interview om emnet i<br />
Frugt & Grønt på nuværende tidspunkt.<br />
Nyt dyrkningssystem<br />
På mødet hørte vi endvidere om muligheden<br />
for at dyrke solbær og ribs til<br />
håndhøst. I Norge laver man et opbindingssystem,<br />
så bærrene let kan håndplukkes.<br />
Man sikrer nogle få stammer fra<br />
basis, som danner grundlag for et stort<br />
udbytte med sunde bær.<br />
Udveksling af viden<br />
Udover den faglige udveksling af viden,<br />
blev der dannet flere kontakter på kryds<br />
og tværs. Alle var enige om, at det var<br />
meget inspirerende at mødes og udveks -<br />
le information, og at vi burde samles<br />
oftere for at planlægge, hvordan vi i fællesskab<br />
kan skaffe mere viden til gavn<br />
for buskfrugtavlerne.<br />
GITTE HALLENGREEN JØRGENSEN<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 267
PASTINAK<br />
Sorter af pastinak<br />
I 2009 blev der afprøvet<br />
syv sorter af pastinak.<br />
Der var ikke sikker forskel<br />
på sorterne med hensyn<br />
til det brugbare udbytte,<br />
men i bedømmelse af udseende<br />
og kvalitet var der<br />
stor forskel på sorterne.<br />
Sorten Albion fik den<br />
bedste bedømmelse.<br />
TEKST OG FOTO: GITTE K. BJØRN<br />
INSTITUT FOR HAVEBRUGSPRODUKTION, ÅRSLEV<br />
GITTEK.BJOERN@AGRSCI.DK<br />
I 2009 blev der afprøvet syv sorter af pastinak,<br />
hvilket var første gang i alle de år,<br />
værdiafprøvningen har eksisteret, men det<br />
er også først de senere år, at rodfrugter er<br />
blevet et hit i Danmark.<br />
Alle sorterne bortset fra Albion, som Olssons<br />
Frö leverede, kom fra SeedCom. Sorterne<br />
blev sået henholdsvis ved DJF, Årslev<br />
(den 30. april) på en sandblandet lerjord<br />
Tabel 1<br />
Tabel 2<br />
BEDØMMELSE – Pastinakkerne blev bedømt ved flere Åbent Hus arrangementer på Forskningscenter<br />
Årslev, her i havebrugsinstituttets arbejdsrum.<br />
og hos Linde Jørgensen i Bogense (den 29.<br />
april) på en sandjord. Rækkeafstanden var<br />
50 centimeter, og det blev tilstræbt at opnå<br />
et planteantal på 25 per meter række.<br />
Der blev givet 140 kilo kvælstof i alt, heraf<br />
knap halvdelen ved etablering.<br />
Sorter af pastinak, efterår. Bedømmelse (skala 1-9).<br />
Gennemsnit af de to steder, 2009.<br />
Sort Udvendig Glathed Topskiven Helhedsindtryk Helhedsindtryk<br />
farve salgsvaren i marken 1<br />
9 = hvid 9 = glat 9 = smal 9 = bedst 9 = bedst<br />
Albion 7,7 7,7 6,4 7,3 8,0<br />
New White Skin 6,7 4,7 6,0 5,2 6,0<br />
Palace F1 5,5 5,3 7,0 5,3 4,0<br />
Panache F1 4,5 5,8 7,4 5,5 6,0<br />
Picador F1 7,5 7,3 7,4 6,7 6,0<br />
Pinnacle F1 6,3 6,0 6,4 4,7 5,0<br />
Polar F1 5,5 5,8 6,8 6,8 6,0<br />
Gennemsnit 6,2 6,1 6,8 5,9 5,9<br />
1. Kun bedømt i Årslev.<br />
Sorter af pastinak, efterår. Planteantal og målinger på roden.<br />
Årslev, 2009.<br />
Sort Planter 1 per Rodbredde 2<br />
Rodlængde 3 Dybde af topfæste Vægt<br />
meter række centimeter centimeter millimeter gram<br />
Albion 16 4,9 21,9 3,0 146<br />
New White Skin 14 5,3 21,0 3,0 153<br />
Palace F1 18 5,0 21,3 2,8 143<br />
Panache F1 13 5,4 22,9 3,0 170<br />
Picador F1 18 4,9 21,0 2,9 140<br />
Pinnacle F1 17 4,6 22,0 2,2 143<br />
Polar F1 15 5,1 22,1 2,2 160<br />
Gennemsnit 16 5,0 21,7 2,7 151<br />
1. Gennemsnit af steder. 2. Ved skulder. 3. Rodlængden til rodspidsen er 1 cm i diameter.<br />
Sorterne blev høstet samtidigt, den 27. oktober<br />
i Bogense og den 9. oktober i Årslev.<br />
Rødderne blev gjort klar til salg og efterfølgende<br />
sorteret i henholdsvis udvendigt<br />
fejlfrie og frasorterede. De fejlfrie blev efterfølgende<br />
sorteret i størrelserne under<br />
50 gram, 75-150 gram, 150-300 gram og<br />
over 300 gram. Antal og vægt af alle sorteringer<br />
blev registreret, ligesom årsager<br />
til kvalitetsfejl. Rødder under 50 gram blev<br />
frasorteret som for små. I Årslev blev der<br />
lavet forskellige målinger på udseende af<br />
rødderne.<br />
Ved Åbent Hus arrangementer bedømte<br />
de fremmødte visuelt den udvendige farve,<br />
glathed, topskive, helhedsindtrykket af<br />
salgsvaren og helhedsindtrykket i marken.<br />
Grenede rødder et problem<br />
Af figur 1 fremgår, at det brugbare udbytte<br />
lå mellem 26 (Albion) og 31 ton (New<br />
White Skin). Der var ikke sikker forskel på<br />
sorterne med hensyn til udbytte. De vigtigste<br />
årsager til frasortering var rødder<br />
mindre end 50 gram, grenede rødder, deforme<br />
rødder, rødder med rust og angreb<br />
af gulerodsfluer. Hovedårsagen til frasortering<br />
var grenede rødder. I gennemsnit af<br />
de to steder blev 9,2 procent af rødderne<br />
frasorteret, fordi de var grenede. Rødder<br />
med angreb af gulerodsfluen var den næst<br />
vigtigste årsag til frasortering. Den lå på<br />
4,8 procent.<br />
Albion fik den bedste bedømmelse<br />
Planteantallet blev ikke så højt, som vi<br />
havde ønsket, hverken i Årslev eller i Bogense<br />
(tabel 1). Sorten Panache havde det<br />
268 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
Sort<br />
Albion<br />
New White Skin<br />
Palace F1<br />
Panache F1<br />
Picador F1<br />
Pinnacle F1<br />
Polar F1<br />
0 5 10 15 20 25 30 35 40<br />
Brugbare Frasorterede Ton per hektar<br />
Figur 1. Sorter af pastinak, efterår. Udbytte i ton per hektar. Gennemsnit af to steder, 2009.<br />
laveste planteantal på 13 per meter række,<br />
mens sorterne New White Skin og Picador<br />
fik registreret et planteantal på 18 per meter<br />
række. Panache fik registreret de tungeste<br />
rødder, sandsynligvis på grund af det<br />
lave planteantal. Panache havde også den<br />
største rodbredde og rodlængde.<br />
Sorterne Albion og Picador blev bedømt til<br />
at have de mest hvide og glatte rødder<br />
(tabel 2). Panache blev bedømt til at være<br />
mindst hvid, og New White Skin til at ha-<br />
Verden ifølge FDB Analyse<br />
Ifølge den seneste nye opgørelse fra FDBs<br />
mad-O-meter er det de ældre, som kan lide<br />
selleri, kål og kartofler.<br />
Kål er de ældres grønsag<br />
De 55-74-årige spiser mest kål. Hver tiende<br />
af denne gruppe spiser kål på en gennemsnitlig<br />
dag. Dermed spiser dobbelt så<br />
mange ældre som unge kål til aftensmad.<br />
Danskerne spiser væsentlig mere kål i december<br />
end resten af året. 13 procent af<br />
danskerne spiser kål på en gennemsnitlig<br />
decemberaften. Dette er tre gange så<br />
mange som i juni, hvor færrest danskere<br />
spiser kål til aftensmad.<br />
Og så er det sydjyderne, der spiser mest<br />
kål i Danmark. De spiser 21 procent mere<br />
kål end den gennemsnitlige dansker. I den<br />
anden ende af skalaen ligger københavnerne,<br />
som spiser 21 procent mindre kål end<br />
resten af landet, hvor der er kål på syv ud<br />
af 100 aftensmads-tallerkner.<br />
25 procent flere kvinder end mænd spiser<br />
kål til aftensmad. Otte procent danske<br />
kvinder spiser kål, mens seks procent<br />
mænd gør det samme.<br />
Selleri ukendt for mange<br />
Klart flere folk over 55 år end under under<br />
34 kan lide selleri. 78 procent af de ældre<br />
over 55 år kan godt lige smagen af selleri.<br />
ve de mindst glatte rødder. Der var ikke<br />
sikker forskel på, hvor smal topskiven var.<br />
Sorten Albion fik den bedste bedømmelse<br />
af helhedsindtrykket både i marken og af<br />
salgsvaren.<br />
Konklusion<br />
Afprøvning af pastinak viser, at der er flere<br />
gode sorter at vælge mellem. Da sorterne<br />
kun er afprøvet i ét år, skal man dog passe<br />
på med at konkludere for kraftigt.l<br />
Tallet for de 15-34-årige er 56 procent.<br />
Blandt alle danskere svarer ti procent, at<br />
de slet ikke ved, om de kan lide selleri.<br />
Folk fra det øvrige Sjælland spiser 40 procent<br />
mindre selleri end gennemsnittet i<br />
Danmark, hvilket placerer dem nederst på<br />
listen over, hvor meget danskerne spiser.<br />
Nordsjællænderne ligger øverst, de spiser<br />
30 procent mere selleri til aftensmad end<br />
gennemsnittet.<br />
Selleri er åbent mere kendt blandt kvinder<br />
end blandt mænd. Dobbelt så mange<br />
mænd som kvinder svarer, at de ikke kender<br />
knoldselleri. De unge er også mere usikre<br />
på, hvad knoldselleri er, end de ældre.<br />
Næsten tre gange så mange unge på 15-34<br />
år som folk over 55 kender ikke selleri.<br />
Lørdagskartoffel<br />
Folk over 55 år ligger langt foran, når det<br />
gælder kartofler til aftensmad. Næsten<br />
hver anden over 55 år (47,2 procent) spiser<br />
kartofler til aftensmaden, mens en<br />
fjerdedel af de unge i alderen 15-34 år (27<br />
procent) gør det samme. Der er ingen forskel<br />
på, hvor ofte mænd og kvinder spiser<br />
kartofler.<br />
Nordjyderne har Danmarksrekorden i at<br />
spise kartofler til aftensmad. På en gennemsnitlig<br />
dag spiser 37,1 procent af nordjyderne<br />
kartofler til aftensmad, mens kun<br />
ALBION – Pastinaksorten Albion fik den<br />
bedste bedømmelse af helhedsindtrykket<br />
både i marken og af salgsvaren.<br />
FAKTA<br />
Yderligere resultater<br />
Hvis du vil se flere resultater fra afprøvningen<br />
af pastinak, kan du gå<br />
ind på hjemmesiden www.agrsci.dk/<br />
ahp/gkb og trykke på linket Pastinak.<br />
28,3 procent af københavnerne gør det<br />
samme. Samlet set spiser hver tredje dansker<br />
(34 procent) kartofler til aftensmad<br />
på en gennemsnitlig dag.<br />
Mange danskere synes tilsyneladende, at<br />
kartofler er en fin spise lørdag aften. I<br />
hvert fald spiser markant flere danskere<br />
kartofler lørdag aften end på de øvrige<br />
ugedage. Mens to ud af fem danskere<br />
(39,7 procent) serverer kartofler lørdag aften,<br />
gør færre end hver tredje (31,3 procent)<br />
det sammen tirsdag, hvor indtaget<br />
er lavest.<br />
FAKTA<br />
PASTINAK<br />
FDBs mad-O-meter<br />
Siden januar 2009 har FDB Analyse<br />
fået godt 30.000 danskere til at beskrive<br />
mere end 300.000 måltider.<br />
Oplysningerne er analyseret og<br />
samlet i en database, der dagligt opdateres<br />
med 800 nye måltider. Databasen,<br />
der er repræsentativ for den<br />
danske befolkning mellem 15 og 74<br />
år, kaldes for FDBs mad-O-meter.<br />
Læs mere om mad-O-meter og de<br />
seneste opgørelser på www.fdb.dk ><br />
Om FDB > FDB Analyse.<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 269
KÅLROER<br />
Gamle danske<br />
sorter af kålroe<br />
I et demonstrationsprojekt<br />
blev dyrkningsværdien af<br />
21 gamle danske sorter af<br />
kålroe sammenlignet.<br />
Resultaterne viste, at der<br />
i det genetiske materiale<br />
findes dyrkningsværdige<br />
sorter med interessante<br />
råvareegenskaber.<br />
TEKST OG FOTO: JØRN NYGAARD SØRENSEN<br />
OG GITTE KJELDSEN BJØRN<br />
INSTITUT FOR HAVEBRUG, ÅRSLEV<br />
JORNN.SORENSEN@AGRSCI.DK<br />
Kålroe er en yndet spise i vore nabolande<br />
Norge, Sverige, Tyskland og Storbritannien.<br />
I Danmark er udbredelsen derimod ret be-<br />
Tabel 1<br />
grænset, formodentlig fordi kålroer opfattes<br />
som fattigmandskost. Kålroer opfattes<br />
endvidere som dyrefoder, fordi de tidligere<br />
især blev anvendt til kvægfoder. Under de<br />
to verdenskrige var forbruget af kålroer<br />
dog stort.<br />
Da der i Danmark er en stigende interesse<br />
i at spise sundhedsskabende grønsager<br />
med historie, er det oplagt at søge at udbrede<br />
kendskabet til og forbruget af kålroer,<br />
blandt andet ved at udvikle nye retter<br />
hvor kålroer indgår.<br />
Kålroe er en roe med grøn eller violet nakke<br />
afhængig af sort. Den indvendige farve<br />
varierer fra hvid til gullig. Sorterne besidder<br />
forskellige egenskaber med hensyn til<br />
smag og konsistens.<br />
I et demonstrationsprojekt blev dyrkningsværdien<br />
af 21 gamle danske sorter af kålroe<br />
sammenlignet. Sorterne blev høstet på<br />
to forskellige tidspunkter. I samarbejde<br />
med kokke fra Kokkelandsholdet og det<br />
historiske køkken på Dansk Landbrugs-<br />
Udbytte, vægt og form af salgbare kålroer større end 300 gram per styk<br />
samt væsentligste frasorteringsårsager, 1. høst 2009.<br />
museum vurderes smagen af kålroer, og<br />
nye måder at anvende kålroe på søges udviklet.<br />
I det følgende præsenteres hovedsageligt<br />
resultater af dyrkningsværdien<br />
ved første høsttid. Resultater fra den anden<br />
høsttid kan ses på projektets hjemmeside.<br />
Udbytte<br />
Ved første høst, 81 dage efter udplantning,<br />
producerede de bedste sorter omkring 90<br />
procent salgbare roer større end 300 gram<br />
per styk (figur 1). Enkelte sorter producerede<br />
dog kun omkring 60 procent salgbare,<br />
da der var mange roer under minimumsvægten<br />
på 300 gram. Enkelte roer blev<br />
Udbytte Vægt Bredde Højde/ Årsager til frasortering<br />
salgbare salgbare bredde Små Råd Kålflue<br />
t/ha g/stk. cm x 100 procent procent procent<br />
Bangholm Hinderupgaard 45 580 10,2 100 32 1 0<br />
Bangholm Hunsballe 51 511 9,5 108 17 1 1<br />
Bangholm Pajbjerg Regent 34 507 9,8 99 38 3 4<br />
Bangholm Pajbjerg Sahna 61 602 10,6 93 17 0 1<br />
Bangholm Wiboltt 38 464 9,4 99 32 3 0<br />
Bangholm Wilby Øtofte 51 542 10,0 98 22 1 0<br />
Dalo Trifolium 59 541 9,4 109 10 0 3<br />
Dima Trifolium 57 564 10,3 96 11 3 4<br />
Dæhnfeldt 69 612 10,5 95 10 0 0<br />
Fama Dæhnfeldt 59 567 10,2 102 14 3 0<br />
Helenor 1<br />
64 568 10,8 85 7 1 0<br />
Magres Pajbjerg 55 560 10,0 101 17 3 3<br />
Record Tashupgaard 45 464 9,6 100 17 3 3<br />
Ruta Øtofte 56 555 10,4 94 13 1 6<br />
Sator Øtofte 54 540 10,3 89 15 3 1<br />
Wilby Øtofte 50 527 10,0 101 18 4 0<br />
Wilhelmsburger 47 499 9,1 106 22 1 0<br />
Wilhelmsburger Daeno 51 579 10,2 95 22 3 1<br />
Wilhelmsburger Danila 51 513 9,8 99 15 3 1<br />
Wilhelmsburger Reform 52 528 9,8 99 18 1 0<br />
Wilhelmsburger Trifolium 38 499 9,7 103 35 1 1<br />
Wilhelmsburger Øtofte 47 543 9,5 106 26 1 1<br />
LSD 2<br />
9 69 0,6 9 12 ns ns<br />
1. Helenor er en nutidig sort.<br />
2. Mindste statistisk sikre forskel; ns = ikke sikker forskel.<br />
FAKTA<br />
Kålroe eller kålrabi?<br />
Kålroer kaldes ofte for kålrabi, men<br />
det er faktisk forkert. Kålrabi eller<br />
glaskålrabi er det samme som knudekål<br />
eller Brassica oleracea var. gongylodes<br />
på latin. Det latinske navn<br />
for kålroe er Brassica napus var. napobrassica.<br />
Til forskel fra kålrabi, udvikler<br />
kålroer ikke blade på selve<br />
salgsproduktet.<br />
270 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
MANGFOLDIGHED – Violette og grønne kålroer med hvid til gulligt indre: Magres Pajberg<br />
(ø.tv.), Bangholm Wilby Øtofte (ø.th), Dalo Trifolium (n.tv) og Wilhemsburger (n.th.).<br />
desuden frasorteret på grund af kålflueangreb<br />
og råd (tabel 1).<br />
Den gennemsnitlige vægt af salgbare roer<br />
varierede fra 460 til godt 600 gram for den<br />
enkelte sort (tabel 1). Formen var for det<br />
meste rund. Den nutidige sort Helenor var<br />
den mest fladrunde, medens Bangholm<br />
Hunsballe og Dalo Trifolium var de mest<br />
højrunde. En stor gennemsnitsvægt og en<br />
Tabel 2<br />
Bedømmelser og iagttagelser i kålroer, 2009.<br />
stor andel roer over minimumsvægten resulterede<br />
i udbytter på over 60 ton salgbar<br />
vare per hektar i Bangholm Pajbjerg Sahne,<br />
Dæhnfeldt og Helenor.<br />
Modstandsdygtige sorter<br />
Det alvorligste skadedyr i kålroer er kålfluen,<br />
hvis larver gnaver gange, som efterhånden<br />
brunfarves. Alvorlige angreb resul-<br />
KÅLROER<br />
terer i frasortering, medens mindre angreb<br />
eventuelt kan afpudses. Selv et mindre angreb<br />
betyder, at roerne ikke kan opbevares,<br />
da såringen resulterer i udvikling af råd.<br />
I afprøvningen var sorterne dækket med<br />
insektnet. Nettet var dog ikke lukket i siderne.<br />
Dette resulterede i kålflueangreb i<br />
>>><br />
Farve Farve- Farvet Glathed Rod- Indvendig Meldug<br />
intensitet overflade afslutning farve<br />
procent 9 = glat 9 = bedst 9 = mest 1<br />
DAP 2<br />
Bangholm Hinderupgaard Violet Middel 60 6 5 6 66<br />
Bangholm Hunsballe Violet Svag 40 6 6 7 69<br />
Bangholm Pajbjerg Regent Violet Svag 20 7 6 3 77<br />
Bangholm Pajbjerg Sahna Violet Middel 30 5 6 5 66<br />
Bangholm Wiboltt Violet Svag 20 5 5 6 69<br />
Bangholm Wilby Øtofte Violet Middel 40 7 7 4 69<br />
Dalo Trifolium Grøn Friskgrøn 40 7 6 7 72<br />
Dima Trifolium Violet Middel 50 5 4 5 77<br />
Dæhnfeldt Violet Middel 25 5 6 7 77<br />
Fama Dæhnfeldt Violet Svag 30 5 4 7 77<br />
Helenor 3<br />
Violet Kraftig 20 6 6 4 72<br />
Magres Pajbjerg Violet Kraftig 55 9 8 4 0<br />
Record Tashupgaard Grøn Middel 50 5 5 8 72<br />
Ruta Øtofte Violet Svag 30 6 7 4 77<br />
Sator Øtofte Grøn Friskgrøn 20 6 5 7 77<br />
Wilby Øtofte Violet Middel 15 6 6 4 72<br />
Wilhelmsburger Grøn Mat 20 4 3 8 66<br />
Wilhelmsburger Daeno Grøn Middel 20 2 5 5 69<br />
Wilhelmsburger Danila Grøn Middel 30 5 7 6 66<br />
Wilhelmsburger Reform Grøn Middel 40 7 5 7 66<br />
Wilhelmsburger Trifolium Grøn Svag 20 3 6 6 66<br />
Wilhelmsburger Øtofte Grøn Middel 18 5 6 8 66<br />
1. Skala fra 1 (hvid) til 9 (gul).<br />
2. Dage fra udplantning til symptomer på angreb af meldug.<br />
3. Helenor er en nutidig sort.<br />
FAKTA<br />
Demonstrationsprojekt<br />
om gamle danske sorter<br />
af kål og rodfrugter<br />
I 2009 og 2010 demonstreres 42<br />
sorter af hvidkål, 21 sorter af kålroe<br />
og 46 sorter af gulerod. I 2010 og<br />
2011 sammenlignes 12 sorter af<br />
grønkål, tre sorter af knudekål, syv<br />
sorter af rosenkål og 11 sorter af<br />
knoldselleri.<br />
Projektet gennemføres i samarbejde<br />
med Den Økologiske Have i Odder,<br />
Dansk Landbrugsmuseum i Gl.<br />
Estrup, Frilandsmuseet i Lyngby,<br />
NordGen og Kokkelandsholdet.<br />
Demonstrationsprojektet støttes af<br />
FødevareErhverv, Genetiske Ressourcer.<br />
Projektets hjemmeside er www.<br />
KAALogRODFRUGTER.dk<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 271
KÅLROER<br />
SMAGSTEST – Smagstest af kålroer på Grønsagsfestivalen<br />
i København den 29. august<br />
2009.<br />
alle sorter. De mindst angrebne sorter var<br />
Dæhnfeldt og Wilhelmsburger.<br />
Wilhelmsburger Reform og Wilhelmsburger<br />
Trifolium udviklede lidt kålbrok, uden<br />
at det dog var et problem. Iagttagelser i<br />
marken viste, at alle sorter, bortset fra<br />
Magres Pajbjerg, blev angrebet af meldug i<br />
Tabel 3<br />
mild grad. Det tidligste angreb blev set i<br />
Wilhelmsburger-sorterne (tabel 2).<br />
Farve<br />
Sorterne Wilhelmsburger Daeno og Wilhelmsburger<br />
Trifolium udviklede en mere<br />
nopret eller ujævn hud (tabel 2). I de violette<br />
sorter Dæhnfeldt og Bangholm<br />
Hunsballe var der en del grønne roer. Modsat,<br />
var der i den grønne sort Wilhelmsburger<br />
Daeno en del violette roer. Det er<br />
uvist, om afvigende farve i disse sorter<br />
skyldes naturlig udspaltning, eller om der<br />
er sket en forurening af frøpartierne.<br />
Af tabel 2 ses endvidere, at der er forskel<br />
på, hvor stor en andel af roens overflade<br />
der er farvet og på farveintensiteten, samt<br />
på roens glathed, rodafslutning og indvendig<br />
farve. Disse egenskaber er af betydning<br />
ved markedsføring og salg, hvor forbrugerens<br />
opfattelse af produktet er afgørende.<br />
Bedømmelser af smag ved Åbent Hus arrangement<br />
i Årslev 2009.<br />
Sprødhed 1<br />
Smag 1<br />
9 = sprød 9 = stærk<br />
Bangholm Pajbjerg Sahna 6 3<br />
Helenor 5 2<br />
Magres Pajbjerg 6 2<br />
Ruta Øtofte 6 3<br />
Wilhelmsburger 8 4<br />
1. Skala fra 1 til 9 hvor 9 er meget sprød / meget stærk.<br />
Kålroe - første høst 2009<br />
Bangholm Hinderupgaard<br />
Bangholm Hunsballe<br />
Bangholm Pajbjerg Regent<br />
Bangholm Pajbjerg Sahna<br />
Bangholm Wiboltt<br />
Bangholm Wilby Øtofte<br />
Dalo Trifolium<br />
Dima Trifolium<br />
Dæhnfeldt<br />
Fama Dæhnfeldt<br />
Helenor<br />
Magres Pajbjerg<br />
Record Tashupgaard<br />
Ruta Øtofte<br />
Sator Øtofte<br />
Wilby Øtofte<br />
Wilhelmsburger<br />
Wilhelmsburger Daeno<br />
Wilhelmsburger Danila<br />
Wilhelmsburger Reform<br />
Wilhelmsburger Trifolium<br />
Wilhelmsburger Øtofte<br />
Fejlfri Små fejl<br />
0 20 40 60 80 100<br />
Figur 1. Salgbare kålroer større end 300 gram per styk (fejlfrie og kålroer med små fejl i procent<br />
af det totale antal). Første høst 2009.<br />
FAKTA<br />
Kulturforhold<br />
I demonstrationsprojektet deltog 21<br />
gamle danske sorter, som blev leveret<br />
af NordGen. Herudover deltog<br />
den nutidige sort Helenor. Frøene<br />
blev sået i speedling-potter i væksthus<br />
den 24. april og udplantet den<br />
26. maj på et økologisk drevet areal<br />
ved DJF i Årslev. Rækkeafstanden var<br />
50 centimeter, og planteafstanden i<br />
rækken var 16 centimeter. Forfrugten<br />
var vårbyg med kløvergræsudlæg.<br />
I slutningen af april var jordens<br />
indhold af N-min 68 kilo per hektar<br />
i 0-25 centimeter dybde, Rt var 6,5<br />
og jordens Pt og Kt var henholdsvis<br />
2,3 og 12,5 mg per 100 gram jord.<br />
Den 2. juli blev der tilført 1.000 kilo<br />
per hektar Binadan 10-3-12 og den<br />
31. juli sprøjtet med Dipel. Sorterne<br />
blev høstet på to forskellige tidspunkter<br />
med fire ugers interval den<br />
14. august og 10. september. Planterne<br />
var dækket med insektnet fra<br />
udplantning og indtil den 22. juli.<br />
Smag<br />
Enkelte sorter blev ved forskellige lejligheder<br />
smagstestet. Ved et Åbent Hus arrangement<br />
i Årslev blev Wilhelmsburger vurderet<br />
til at være sprød, men også stærkere<br />
i smagen sammenlignet med fire andre<br />
sorter, hvor Helenor og Magres Pajbjerg<br />
var de mest milde (tabel 3).<br />
Ved Grønsagsfestivalen i København blev<br />
publikum spurgt om, hvilken sort, ud af<br />
fem forskellige, de syntes bedst om. Bangholm<br />
Pajbjerg Regent og Wilhelmsburger<br />
Øtofte scorede højest; herefter fulgte Helenor<br />
og Magres Pajbjerg, medens Dalo Trifolium<br />
fik færrest point.<br />
I det historiske køkken på Dansk Landbrugsmuseum<br />
fik Magres Pajbjerg en god<br />
karakter såvel rå som brunet eller stuvet.<br />
Anden høsttid<br />
Anden høsttid blev udført fire uger efter<br />
første høsttid, 107 dage efter udplantning.<br />
Siden første høsttid var vægten af salgbare<br />
roer øget med 30 procent til godt 700<br />
gram per roe i gennemsnit af alle sorter.<br />
Samtidig aftog højde/bredde-forholdet,<br />
idet hovederne blev bredere, uden at højden<br />
ændrede sig. Andelen af salgbare hoveder<br />
var nu kun omkring 20 procent. Årsager<br />
til frasortering var altovervejende<br />
minering af kålfluens larver, men også små<br />
hoveder resulterede fortsat i frasortering.<br />
Resultaterne fra anden høsttid kan ses på<br />
projektets hjemmeside.l<br />
272 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
KÅLROER<br />
SMAGSTEST – Smagstest af kålroer på Grønsagsfestivalen<br />
i København den 29. august<br />
2009.<br />
alle sorter. De mindst angrebne sorter var<br />
Dæhnfeldt og Wilhelmsburger.<br />
Wilhelmsburger Reform og Wilhelmsburger<br />
Trifolium udviklede lidt kålbrok, uden<br />
at det dog var et problem. Iagttagelser i<br />
marken viste, at alle sorter, bortset fra<br />
Magres Pajbjerg, blev angrebet af meldug i<br />
Tabel 3<br />
mild grad. Det tidligste angreb blev set i<br />
Wilhelmsburger-sorterne (tabel 2).<br />
Farve<br />
Sorterne Wilhelmsburger Daeno og Wilhelmsburger<br />
Trifolium udviklede en mere<br />
nopret eller ujævn hud (tabel 2). I de violette<br />
sorter Dæhnfeldt og Bangholm<br />
Hunsballe var der en del grønne roer. Modsat,<br />
var der i den grønne sort Wilhelmsburger<br />
Daeno en del violette roer. Det er<br />
uvist, om afvigende farve i disse sorter<br />
skyldes naturlig udspaltning, eller om der<br />
er sket en forurening af frøpartierne.<br />
Af tabel 2 ses endvidere, at der er forskel<br />
på, hvor stor en andel af roens overflade<br />
der er farvet og på farveintensiteten, samt<br />
på roens glathed, rodafslutning og indvendig<br />
farve. Disse egenskaber er af betydning<br />
ved markedsføring og salg, hvor forbrugerens<br />
opfattelse af produktet er afgørende.<br />
Bedømmelser af smag ved Åbent Hus arrangement<br />
i Årslev 2009.<br />
Sprødhed 1<br />
Smag 1<br />
9 = sprød 9 = stærk<br />
Bangholm Pajbjerg Sahna 6 3<br />
Helenor 5 2<br />
Magres Pajbjerg 6 2<br />
Ruta Øtofte 6 3<br />
Wilhelmsburger 8 4<br />
1. Skala fra 1 til 9 hvor 9 er meget sprød / meget stærk.<br />
Kålroe - første høst 2009<br />
Bangholm Hinderupgaard<br />
Bangholm Hunsballe<br />
Bangholm Pajbjerg Regent<br />
Bangholm Pajbjerg Sahna<br />
Bangholm Wiboltt<br />
Bangholm Wilby Øtofte<br />
Dalo Trifolium<br />
Dima Trifolium<br />
Dæhnfeldt<br />
Fama Dæhnfeldt<br />
Helenor<br />
Magres Pajbjerg<br />
Record Tashupgaard<br />
Ruta Øtofte<br />
Sator Øtofte<br />
Wilby Øtofte<br />
Wilhelmsburger<br />
Wilhelmsburger Daeno<br />
Wilhelmsburger Danila<br />
Wilhelmsburger Reform<br />
Wilhelmsburger Trifolium<br />
Wilhelmsburger Øtofte<br />
Fejlfri Små fejl<br />
0 20 40 60 80 100<br />
Figur 1. Salgbare kålroer større end 300 gram per styk (fejlfrie og kålroer med små fejl i procent<br />
af det totale antal). Første høst 2009.<br />
FAKTA<br />
Kulturforhold<br />
I demonstrationsprojektet deltog 21<br />
gamle danske sorter, som blev leveret<br />
af NordGen. Herudover deltog<br />
den nutidige sort Helenor. Frøene<br />
blev sået i speedling-potter i væksthus<br />
den 24. april og udplantet den<br />
26. maj på et økologisk drevet areal<br />
ved DJF i Årslev. Rækkeafstanden var<br />
50 centimeter, og planteafstanden i<br />
rækken var 16 centimeter. Forfrugten<br />
var vårbyg med kløvergræsudlæg.<br />
I slutningen af april var jordens<br />
indhold af N-min 68 kilo per hektar<br />
i 0-25 centimeter dybde, Rt var 6,5<br />
og jordens Pt og Kt var henholdsvis<br />
2,3 og 12,5 mg per 100 gram jord.<br />
Den 2. juli blev der tilført 1.000 kilo<br />
per hektar Binadan 10-3-12 og den<br />
31. juli sprøjtet med Dipel. Sorterne<br />
blev høstet på to forskellige tidspunkter<br />
med fire ugers interval den<br />
14. august og 10. september. Planterne<br />
var dækket med insektnet fra<br />
udplantning og indtil den 22. juli.<br />
Smag<br />
Enkelte sorter blev ved forskellige lejligheder<br />
smagstestet. Ved et Åbent Hus arrangement<br />
i Årslev blev Wilhelmsburger vurderet<br />
til at være sprød, men også stærkere<br />
i smagen sammenlignet med fire andre<br />
sorter, hvor Helenor og Magres Pajbjerg<br />
var de mest milde (tabel 3).<br />
Ved Grønsagsfestivalen i København blev<br />
publikum spurgt om, hvilken sort, ud af<br />
fem forskellige, de syntes bedst om. Bangholm<br />
Pajbjerg Regent og Wilhelmsburger<br />
Øtofte scorede højest; herefter fulgte Helenor<br />
og Magres Pajbjerg, medens Dalo Trifolium<br />
fik færrest point.<br />
I det historiske køkken på Dansk Landbrugsmuseum<br />
fik Magres Pajbjerg en god<br />
karakter såvel rå som brunet eller stuvet.<br />
Anden høsttid<br />
Anden høsttid blev udført fire uger efter<br />
første høsttid, 107 dage efter udplantning.<br />
Siden første høsttid var vægten af salgbare<br />
roer øget med 30 procent til godt 700<br />
gram per roe i gennemsnit af alle sorter.<br />
Samtidig aftog højde/bredde-forholdet,<br />
idet hovederne blev bredere, uden at højden<br />
ændrede sig. Andelen af salgbare hoveder<br />
var nu kun omkring 20 procent. Årsager<br />
til frasortering var altovervejende<br />
minering af kålfluens larver, men også små<br />
hoveder resulterede fortsat i frasortering.<br />
Resultaterne fra anden høsttid kan ses på<br />
projektets hjemmeside.l<br />
272 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
ANNONCE
ANNONCE
ANNONCE
ANNONCE
ANNONCE
ANNONCE
ANNONCE
Løggråskimmel, Botrytis allii, er en af de<br />
vigtigste sygdomme på lagrede løg. Sygdommen<br />
er også kendt under navnet<br />
’halsråd’ (engelsk: Neck Rot). Angreb ses<br />
kun på løg, som er blevet svækket eller<br />
såret i marken eller under høst.<br />
Symptomerne viser sig under lagring af<br />
løget og kan give tab på op til 30 procent<br />
i form af rådne, usælgelige løg. Svampen<br />
angriber næsten aldrig sunde og usårede<br />
løg.<br />
Symptomer<br />
Symptomer på angreb ses ved, at løgskallerne<br />
på løgenes hals skrumper ind, og et<br />
råd udvikler sig videre nedad i løget. Andre<br />
gange starter rådet på siden af løget, lige<br />
under løgskallen, eller i selve rodkagen.<br />
Nogle gange kan man se sklerotier på den<br />
udvendige side af skallen. Symptomerne<br />
viser sig typisk først efter cirka en måneds<br />
lagring, men mange gange går der et par<br />
måneder, før man kan konstatere sygdommen.<br />
Svampen kan også inficere løgblade. Her<br />
ses symptomerne først, når bladene bliver<br />
våde, og løgskallerne bliver holdt fugtige<br />
over lang tid. Under disse forhold producerer<br />
svampen sporer, som spreder sig med<br />
vinden og kan inficere andre planter. Løggråskimmel<br />
kan også give anledning til<br />
rodbrand på frøplanter, hvor også andre<br />
gråskimmeltyper er involveret.<br />
Smittekilder<br />
Kilden til infektion med løggråskimmel<br />
kan være jorden, hvor svampen overlever<br />
som sklerotier, planterester, inficerede<br />
stikløg eller frø. Svampens sklerotier spirer<br />
i jorden om foråret og producerer mycelium<br />
og sporer, som kan angribe de nyplantede<br />
løg. I dette stadium kan infektionen<br />
ikke ses på løg, men ved hjælp af farvestoffer<br />
eller ELISA-test kan man konstatere<br />
svampens mycelium i laboratoriet.<br />
Forebyggelse<br />
Løggråskimmel angriber løg, som ikke er<br />
modnet nok før høst og derfor har en ’frisk<br />
og saftig’ hals. Omvendt kan svampen ikke<br />
trænge igennem en tør og godt lukket<br />
hals. Derfor udvikler halsråd sig kun på løg<br />
under lagring og kun på de løgpartier, som<br />
ikke har været dyrket under optimale forhold,<br />
og som ikke var klar til at blive<br />
høstet.<br />
For at undgå problemer under lagring skal<br />
man:<br />
• sikre sig sundt plantemateriale<br />
• undersøge frø og/eller stikløg for eventuel<br />
infektion med løggråskimmel<br />
• inddrage informationer omkring marken,<br />
for eksempel tidligere problemer med<br />
angreb af løggråskimmel<br />
• fjerne alle planterester fra marken –<br />
eventuelt med en dybpløjning - for at begrænse<br />
smitten.<br />
• undgå for sen kvælstofgødskning<br />
LØGGRÅSKIMMEL<br />
Løggråskimmel - biologi og håndtering<br />
Løggråskimmel er en af de<br />
vigtigste sygdomme på lagrede<br />
løg. I artiklen gives en<br />
række gode råd til, hvordan<br />
man kan forebygge angreb,<br />
ligesom det bliver beskrevet,<br />
hvordan angreb kan<br />
påvises, inden infektionen<br />
bliver synlig.<br />
TEKST OG FOTO:<br />
MALGORZATA KEPLER<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
MGK@VFL.DK<br />
LØGGRÅSKIMMEL – Angreb kan også starte på siden af løget.<br />
FAKTA<br />
Påvisning af<br />
løggråskimmel<br />
GartneriRådgivningens laboratorium<br />
kan nu påvise Botrytis spp. serologisk<br />
ved brug af specifikke antistoffer<br />
(ELISA-test) og molekylærbiologisk<br />
metode (PCR). Svampen kan påvises<br />
direkte i bladene fra marken eller i<br />
løget lige før lagring. Undersøgelsen<br />
giver typisk svar i løbet af tre dage<br />
og giver vigtig information om, hvorvidt<br />
et løgparti er inficeret med<br />
svampen, før lagring påbegyndes.<br />
En vigtig anvendelse af PCR er til detektion<br />
og identifikation af mikroorganismer.<br />
Teknikken kan påvise indtil<br />
ganske få genkopier (specifikke nukleinsyresekvenser/DNA)<br />
fra mikroorganismerne<br />
og dermed hjælpe<br />
med til at identificere organismen i<br />
laboratoriet. Metoden bruges normalt<br />
til påvisning af mikroorganismer,<br />
som er umulige eller vanskelige<br />
at dyrke, og metoden kan hjælpe<br />
med at konstatere patogene svampe<br />
inde i løget, inden infektionen bliver<br />
synlig.<br />
For nærmere informationer om<br />
prøvetagning og priser kontakt Malgorzata<br />
Kepler per mail mgk@vfl.dk<br />
eller telefon 87 40 54 98.<br />
• tørre løgene ved 34°C, hvis vejret var<br />
fugtigt og halsen på løgene ikke tørret<br />
ordentligt og har lukket sig før høst og<br />
indlagring<br />
• undgå kondens på løgene under lagring<br />
ved kun at tilføre luft, som er varmere<br />
end løgene.l<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 281
BROCCOLI<br />
Indledende undersøgelser<br />
om holdbarhed af broccoli<br />
Hvor hurtigt bliver broccoli<br />
gul? Det er et vigtigt<br />
spørgsmål at få belyst for<br />
både producent og detailhandel,<br />
og som innovationskonsortiet’Produkttilpasset<br />
pakning af frisk<br />
frugt og grønt’ søger at<br />
give et svar på. De første<br />
resultater foreligger nu.<br />
TEKST:<br />
HELENE FAST SEEFELDT, METTE MARIE LØKKE<br />
OG MERETE EDELENBOS<br />
INSTITUT FOR FØDEVAREKVALITET, ÅRSLEV<br />
HELENEF.SEEFELDT@AGSCI.DK<br />
Når man står i butikken og kigger på de friske<br />
grønsager, er det de færreste, der tænker<br />
over, at frisk frugt og grønt stadig er<br />
levende. Den vigtigste aktivitet, der sker i<br />
levende væv, er respiration. Respiration er<br />
en proces, hvor celler bruger ilt og udskiller<br />
kuldioxid, vand og varme. Det er det<br />
samme, der sker, når vi mennesker trækker<br />
vejret: Vi indånder ilt og udånder kuldioxid.<br />
Broccoli er i aktiv vækst ved høst<br />
Broccoli er en blomster-grønsag, som vokser<br />
hurtigt. Den består af væv, der fysiologisk<br />
set er meget aktivt, når den høstes.<br />
Det betyder, at respirationen er høj. Der<br />
skal derfor bruges meget ilt til processerne<br />
i cellerne. Det gælder om at få kølet<br />
broccoli ned med det samme, for jo mere<br />
den respirerer, jo hurtigere bliver broccolien<br />
for ’gammel’ og må smides ud. Når<br />
broccoli ældes, nedbrydes klorofyl, og<br />
blomsterknopperne kan til dels springe ud.<br />
Klorofyl er det grønne farvestof, der sørger<br />
for, at planter kan lave fotosyntese. Så når<br />
man som forbruger kigger i sit køleskab og<br />
ser, at det grønne broccolihoved, man<br />
købte for et par dage siden, er blevet gult,<br />
så er det fordi, broccoliblomsternes grønne<br />
dækblade har mistet klorofyl.<br />
Hvor hurtigt bliver broccoli gul?<br />
Nogle gange sker det hurtigt, andre gange<br />
langsommere. Som en del af Innovationskonsortiet<br />
’Produkttilpasset pakning af<br />
frisk frugt og grønt’ er vi på Institut for Fødevarekvalitet<br />
(IFK) ved Århus Universitet<br />
gået i gang med at undersøge, hvor hurtigt<br />
broccoli bliver gul efter høst. I efteråret<br />
2009 undersøgte vi respirationen i flere<br />
forskellige broccolisorter, som blev høstet<br />
ved Axel Månsson i Brande i oktober<br />
måned. På dette tidspunkt vokser brocco -<br />
lihovederne relativt langsomt. På instituttet<br />
opbevarede vi broccolien ved 5°C i 32<br />
dage. Respirationen er beregnet som forbrugt<br />
ilt i milliliter per kilo broccoli per time,<br />
og kaldes for respirationsraten for ilt.<br />
Resultaterne viste, at der er forskel i respirationsraten<br />
mellem sorterne, og at der<br />
sker ændringer i respirationsraten under<br />
lagring. Først faldt respirationsraten som<br />
følge af håndtering efter høst, og så lå<br />
niveauet nogenlunde stabilt i resten af<br />
perioden.<br />
Respirationsraten afhænger af sort<br />
Forskellen imellem sorterne ses ved, at<br />
sorten ’C’ har en meget høj respirations -<br />
rate, og sorten ’A’ har en lav respirationsrate.<br />
Den gennemsnitlige respirationsrate<br />
for sorten ’B’ for hele perioden lå ind i mellem<br />
(tabel 1). Udover respirationen undersøgte<br />
vi også blomsterknoppernes farve<br />
ved forsøgets slut. Det interessante er, når<br />
man sammenholder respirationsraten<br />
med blomsterknoppernes gulhed ved forsøgets<br />
slutning: Sorten ’C’ med den høje<br />
respirationsrate var også mest gul, mens<br />
sorten ’A’ med den lave respirationsrate<br />
var mindst gul. Noget tyder altså på, at der<br />
kan være en sammenhæng mellem respirationsraten<br />
i broccoli, og hvor hurtigt et<br />
broccolihoved bliver gult efter høst.<br />
Nye opbevaringsforsøg i 2010<br />
IFK har i samarbejde med Axel Månsson<br />
planlagt flere broccoliforsøg i vækstsæsonen<br />
i 2010. Blandt andet skal vi undersøge,<br />
om vi kan genfinde de samme resultater<br />
for sammenhæng mellem respirationsrate<br />
og udvikling af gule blomsterknopper her i<br />
2010. Vi skal også undersøge, om respira -<br />
tionsraten for broccoli høstet i juni og i oktober<br />
måned ligger på samme niveau, og<br />
om der er forskel på, hvor hurtigt sorterne<br />
bliver gule?<br />
Som noget nyt vil vi også undersøge farveforholdene<br />
i broccoli ved brug af en VideometerLab-maskine.<br />
Optagelser på VideometerLab<br />
gør det muligt at få et mål for<br />
farvevariationen i broccoli samt et mål for<br />
broccoliens indhold af klorofyl. Desuden<br />
giver VideometerLab målingerne også mulighed<br />
for at studere vandforholdene i<br />
282 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
occoli og måske få et mål for broccoliens<br />
spændstighed.<br />
Målet er velsmagende broccoli<br />
i forbrugernes køleskab<br />
De nye undersøgelser er interessante, fordi<br />
de vil give os ny viden om sammenhæng<br />
mellem respirationsrate, sort, høsttidspunkt<br />
og holdbarhed. For Axel Månsson<br />
støtter forsøgene op omkring hans<br />
virksomheds arbejde med at udvælge<br />
broccolisorter med gode holdbarhedsegenskaber.<br />
Det langsigtede mål med<br />
Tabel 1<br />
Gulerodssortplet, Rhexocercosporidium<br />
carotae, tidl. Acrothecium carotae, har i<br />
de senere år forårsaget alvorlige problemer<br />
i lagrede gulerødder, blandt andet<br />
i Sverige, hvor den betragtes som den alvorligste<br />
lagersygdom i gulerødder.<br />
Angreb ses først som små, sorte, overfla -<br />
diske prikker, som senere udvikler sig til<br />
større pletter og mørkfarvede partier. I<br />
det senere udviklingstrin bliver pletterne<br />
dybere, og rødderne rådner.<br />
Samarbejdsprojekt<br />
Da den konkrete viden om svampen var<br />
ret begrænset, blev der i 2006 igangsat<br />
et projekt i samarbejde med Holland.<br />
Formålet var dels at få mere viden om<br />
svampen, dels at udvikle en DNA-baseret<br />
metode til at konstatere svampen.<br />
Håbet var, at man kunne udvikle et prognosesystem<br />
for gulerodssortplet. Ved<br />
hjælp af DNA-metoden kunne blade og<br />
gulerødder ved høst blive analyseret for<br />
svampen, for at man på den måde kunne<br />
forudsige, hvilke partier som kunne<br />
angribes under lagring.<br />
I Plant Research International i Holland<br />
har man nu udviklet en meget fintfølende<br />
metode, som kan registrere selv meget<br />
små mængder DNA.<br />
Flere faktorer styrer<br />
I Sverige har man udtaget prøver af mulige<br />
værtsplanter samt prøver fra blade<br />
og rødder af gulerødder, i alt 19.000<br />
styk, som alle er undersøgt i Holland. Re-<br />
forskningen er at finde de kriterier, der skal<br />
opstilles for pakning af broccoli, således at<br />
broccolien får en længere holdbarhed med<br />
hensyn til både udseende og smag. Det er<br />
en stor udfordring at finde de rigtige pakkematerialer,<br />
som både tager højde for, at<br />
broccolihovedet er så fysiologisk aktivt<br />
ved høst, og at hovedet ikke må miste<br />
vand og dermed spændstighed. Det kræver<br />
en pakning, der både sikrer en høj relativ<br />
luftfugtighed på 95-98 procent og tillader<br />
tilstrækkelig tilførsel af ilt, så produktet<br />
kan respirere.l<br />
Gennemsnitlig respirationsrate og broccolihovedets gulhed.<br />
Sort Respirationsrate for ilt Gulhed ved slut:<br />
ml/kg/time Jo højere værdi, jo mere gul<br />
A 17 55<br />
B 24 92<br />
C 27 102<br />
Ny viden om gulerodssortplet<br />
sultaterne er bearbejdet statistisk og har<br />
givet følgende resultater:<br />
• Der er fundet DNA fra svampen i gulerodsblade<br />
og på gulerødder på forskellige<br />
tidspunkter fra høst til efter lagring.<br />
• Svampen er fundet på blade af vild gulerod,<br />
hundepersille og vild kørvel,<br />
hvoraf de to sidstnævnte ikke tidligere<br />
har været kendt som værtsplanter<br />
• Sammenhængen imellem mængden af<br />
svampe-DNA i bladene eller på rødderne<br />
efter høst og et angreb efter lagring<br />
i marts-april er ikke speciel stor.<br />
• Der er tæt sammenhæng imellem<br />
svampe-DNA efter lagring og angrebsniveau.<br />
Det viser, at DNA-metoden virker<br />
godt, men at selvom man finder<br />
svampen, er der mange andre faktorer,<br />
som styrer, om der bliver problemer på<br />
gulerodslageret eller ej.<br />
• Der har ikke kunnet påvises sortsforskellige<br />
i modtagelighed.<br />
Mekaniske skader vigtigt<br />
Den statistiske analyse af alle indsamlede<br />
data viser, at der er flere faktorer,<br />
som påvirker sygdomsudviklingen: Mekaniske<br />
skader, selvom de kun er overfladiske,<br />
har stor betydning for et angrebs<br />
størrelse. Antal dage fra såning til høst<br />
har også vist sig at være en vigtig faktor:<br />
Angreb øges med 0,65 procent per dag,<br />
gulerødderne sidder i jorden i forhold til<br />
den optimale dyrkningstid. En værdi,<br />
som ingen helt eksakt ved er, men som<br />
FAKTA<br />
BROCCOLI<br />
Produkttilpasset pakning<br />
af frisk frugt og grønt<br />
Innovationsprojektet gennemføres<br />
som et samarbejde mellem Institut<br />
for Fødevarekvalitet ved Århus Universitet,<br />
Teknologisk Institut i Tå -<br />
strup og en række danske virksomheder<br />
indenfor frugt- og grøntbranchen.<br />
Projektet er støttet af Forsknings-<br />
og Innovationsstyrelsen og<br />
løber i perioden fra 2008 til 2012.<br />
Der afholdes to faglige temadage<br />
om året, hvor interesserede er velkomne.<br />
Næste gang er den 11. november<br />
2010, hvor temaet er emballager<br />
til frisk frugt og grønt. Læs<br />
mere om pakning af frisk frugt og<br />
grønt på innovationprojektets hjemmeside<br />
www.friskpak.dk.<br />
der bør arbejdes videre med for at få<br />
fastlagt<br />
Værtsplanter er yderligere en vigtig faktor.<br />
Findes der vild gulerod, hundepersille<br />
og vild kørvel i nærheden eller i marken,<br />
kan man regne med i gennemsnit<br />
23 procent større angreb i forhold til,<br />
hvis man ikke har nogen af disse planter<br />
i nærheden. Andre faktorer, som påvirker<br />
angreb, er jordtype, temperatur ved<br />
høst, om man har haft problemer med<br />
gulerodssortplet tidligere i aktuelle<br />
mark, og om der har været dyrket gulerødder<br />
i nabomarken året før.<br />
En afprøvning af svampemidler har ikke<br />
givet et klart resultat, idet de forskellige<br />
midler påvirkede angreb både positivt<br />
og negativt!<br />
Konklusioner<br />
Mængden af svampe-DNA, som man<br />
kan finde i blade eller rødder ved høst,<br />
giver ikke et komplet billede af, hvordan<br />
et angreb bliver efter lagring. Det positive<br />
er, at to faktorer, som anses for at<br />
være de vigtigste for sygdomsudviklingen,<br />
er faktorer, man som avler selv kan<br />
påvirke: Ved en skånsom optagning og<br />
håndtering af gulerødderne efter en forholdsvis<br />
kort dyrkningstid (mindre end<br />
150 dage), mindskes angreb med mere<br />
end 50 procent i forhold til gulerødder,<br />
som tages op sent, og som har flere mekaniske<br />
skader.<br />
Kilde: Viola nr. 3, 2010.<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 283
Effektiv bekæmpelse af<br />
salatskimmel<br />
Du sparer<br />
tid og penge ved<br />
skæring og klargøring<br />
Du får bedre kvalitet<br />
og tungere hoveder<br />
+<br />
– et stærkt makkerpar<br />
+
Kålklubben - still going strong!<br />
2009 blev endnu et aktivt år i Kålklubben<br />
Danmark med to vellykkede virksomhedsbesøg<br />
hos Morten Adamsen og Alfred Pedersen<br />
& Søn ApS. Året bød også på en<br />
særdeles populær tur til Vestfold i det sydlige<br />
Norge. Her var der besøg hos Brdr.<br />
Bjertnes, Amund Huseby samt en meget<br />
interessant demonstration af robotrenseren<br />
Robocrop i samarbejde med den norske<br />
konsulenttjeneste. På denne tur var<br />
Rijk Zwaan og SeedCom venligst sponsorer<br />
for klubbens medlemmer.<br />
Klubbens formål<br />
Kålklubben Danmark er en faglig og social<br />
klub for danske kålproducenter. Der er p.t.<br />
24 aktive kålproducenter og 18 firmaer<br />
med i klubben. For et beskedent kontingent<br />
(845 kroner for producenter og 1.240<br />
kroner for firmaer) opnås medlemskab, der<br />
giver gratis adgang til arrangementerne.<br />
Ikke-medlemmer bliver opkrævet et ekstra<br />
gebyr på 200 kroner per deltager per arrangement.<br />
Formand for Kålklubben Danmark<br />
er Bent Dam, Birkum.<br />
Årets arrangementer<br />
Kålklubbens bestyrelse har sammensat et<br />
spændende program for i år. Første arrangement<br />
den 21. juli klokken 18 er et virksomhedsbesøg<br />
hos det økologiske frilandsgartneri<br />
Østerkrog Gartneri ved Caleb<br />
og David Falk, Bjerringbro. Østerkrog<br />
Gartneri har økologisk produktion af broccoli<br />
og porrer samt en konventionel pendant<br />
med porrer og ærter til pluk. Kålklubben<br />
Danmark afholder generalforsamling<br />
efter markvandringen. Der udsendes<br />
separat indkaldelse til generalforsamlingen.<br />
I august/september bliver der dels et virksomhedsbesøg<br />
hos den meget store blom-<br />
Den 1. februar 2010 blev der afholdt<br />
generalforsamling i den nystiftede forening<br />
’Dansk Gulerodsproducentforening’.<br />
Hermed er der skabt nye muligheder<br />
for, at gulerodsproducenter kan<br />
mødes og udveksle erfaringer og ideer<br />
om produktion af såvel økologisk som<br />
konventionelt produceret gulerødder.<br />
Gulerodsproduktionen står overfor en<br />
lang række udfordringer af både faglig<br />
og politisk karakter, for eksempel produktudvikling,kvalitetsstyring/kvalitets-<br />
kåls- og broccoliproducent Wirahill ved<br />
Hans Bertil Nilsson, tæt ved Malmö, dels<br />
et aftenarrangement med besøg hos både<br />
Eghøj Champignon ved Kent Stenvang,<br />
Veflinge på Nordfyn og den nærliggende<br />
nye producent af hvidkål til Daloon, Anders<br />
Bech.<br />
Studietur til Spanien<br />
Klubben arbejder på at arrangere en studietur<br />
i januar-februar 2011 til området<br />
omkring Murcia i Spanien, hvor der blandt<br />
KLUBBER / FORENINGER<br />
SAMVÆRD – Axel Månsson prøvekører en transportvogn til de øvrige deltageres store moro<br />
ved studieturen til Norge sommeren 2009.<br />
Producentforening for gulerødder er en realitet<br />
sikring, sortsafprøvning, næringsstofudnyttelse,<br />
fremtidige muligheder for at<br />
bekæmpe skadegørere, gødning og halm<br />
til økologiske gulerødder med videre.<br />
Gennem Dansk Gulerodsproducentforening<br />
er der nu mulighed for i fællesskab<br />
at udvikle nye løsninger, på de udfordringer<br />
vi står over for.<br />
Foreningen har således som primære<br />
formål at skabe dialog mellem producenter<br />
og sætte fokus på de rammevilkår,<br />
hvorunder der produceres gulerød-<br />
andet bliver dyrket en del broccoli til eksport,<br />
også til Danmark. Der foreligger ingen<br />
detaljer endnu, men der vil blive orienteret<br />
nærmere i forbindelse med de<br />
øvrige arrangementer.<br />
Undertegnede, der er sekretær for Kålklubben<br />
Danmark, modtager gerne indmeldelser<br />
fra både producenter og firmaer,<br />
der ønsker at støtte kålproduktionen i<br />
Danmark.l<br />
OLE H. SCHARFF, OHS@VFL.DK<br />
der i Danmark. Foreningens bestyrelse<br />
består af Laurs Nielsen (formand), Boje<br />
Skytte, Hans Møller Olsen, Henning Nissen<br />
og Henning Pedersen, og konsulent<br />
Lars Møller, GartneriRådgivningen, er sekretær<br />
for foreningen.<br />
På foreningens hjemmeside www.gulerodsforening.dk<br />
kan du læse mere om en<br />
studietur til Tyskland, og det er ligeledes<br />
muligt at indmelde sig i foreningen her.<br />
LARS MØLLER, LRM@VFL.DK<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 285
ØKOLOGI / MARKEDSNYT<br />
Pillerede organiske gødninger<br />
Hvor hurtigt virker pillerede organiske<br />
gødninger? Det har vi demonstreret i projektet<br />
’Optimal og miljøvenlig gødskning<br />
af økologiske grønsager’. I figuren kan resultaterne<br />
fra sæson 2009 ses.<br />
Resultaterne af gødningsafprøvningerne<br />
viser, at der har været problemer med udkørsel<br />
af kvæggyllen, idet der er bragt<br />
væsentligt mere ud end de planlagte 150<br />
kilo total-N per hektar. Alligevel medtages<br />
data, idet kurven af mineraliserings -<br />
hastigheden for gødningsmidlet må anses<br />
at ligge parallel med linjen, dog med en lavere<br />
top. Iøjnefaldende er for næsten alle<br />
de afprøvede gødninger, at mineraliseringen<br />
er en lynhurtig proces, hvor mellem en<br />
tredjedel og halvdelen af total-N mineraliseres<br />
indenfor 14 dage. Hvilket i øvrigt<br />
Figur 1. Mineralisering af diverse gødningsmidler<br />
på Billeslund (JB2) i de første syv<br />
uger efter udbringning. Y-aksen viser N-min<br />
i 30 centimeter dybde.<br />
Ny liste med dækkemateriale<br />
Hvert år udgiver Jordbruksverket i Sverige en liste med dækkematerialer<br />
til frilands grønsager – ’Täckmaterial på friland 2010’,<br />
som giver et godt overblik over de tilgængelige fiberduge, insektnet<br />
og plastfolier.<br />
Listen findes som en pdf-fil på www.jordbruksverket.se. Klik på<br />
Odling > Ekologisk Odling > Grönsaker. På højre side kan du nu<br />
finde linket under Mere information. Alternativt skriv ’Täckmaterial<br />
på friland 2010’ i søgefeltet.<br />
RICHARD DE VISSER<br />
svarer til, hvad man kan finde i litteraturen.<br />
Hele slutrapporten fra 2009 kan findes på<br />
nettet. Gå ind på www.gartneriraadgivningen.dk<br />
> Projekter > GAU-projekter > Link<br />
200<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
Fortsat økologisk vækst i Europa<br />
Væksten i den økologiske fødevaresektor fortsætter i udlandet,<br />
trods krisen. Ifølge Biologica voksede afsætningen af økologiske<br />
fødevarer i Nederlandene med 10,8 procent i 2009, fra 583,4<br />
mio. euro til 646,6 mio. euro. Herved er omsætningen af økologiske<br />
fødevarer steget fra 2,1 procent i 2008 til 2,3 procent i<br />
2009. Denne stigning finder sted i alle afsætningskanaler, herunder<br />
supermarkeder, specialbutikker, catering, markeder, gårdbutikker<br />
m.m. Supermarkeder og specialbutikker deles om at<br />
være største afsætningskanaler med respektive 44,2 og 39,2<br />
procent af den totale økologiske fødevareafsætning.<br />
Afsætningen af kartofler faldt dramatisk med 4,3 procent i<br />
2009, mens afsætning af grønsager voksede med 8,8 procent og<br />
frugt med 5,1 procent. Også i Nederlandene har markedssituationen<br />
for de økologiske frugt- og grøntavlere efter sommeren<br />
2008 ændret sig fra at være sælgers marked til købers marked.<br />
Det land i Europa med det største økologiske areal er ikke længere<br />
Italien, hvor arealet faldt med 12,9 procent i 2008, men<br />
Spanien, som driver ca. 1,2 mio. hektar økologisk. Uden for Europa<br />
er der stor tilvækst i arealerne i Argentina, som i slutningen<br />
af 2008 havde mere end 4 mio. hektar økologisk jord. På<br />
verdensplan dyrkes der cirka 35 mio. hektar økologisk jord.<br />
RICHARD DE VISSER, RDV@VFL.DK<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
23.4 13.5 20.5 27.5 11.6 2.7<br />
til alle GAU-projekter > Optimal og miljøvenlig<br />
gødskning af økologiske grønsager.<br />
OLE BLOCH ENGELBREDT<br />
Kvæggylle<br />
Monterra malt<br />
Binadan<br />
Vinasse<br />
Lucernepiller<br />
Farmer lupin<br />
Farmer høns<br />
Farmer kompost<br />
Rekordstor grønsagsproduktion<br />
i Holland<br />
Den samlede grønsagsproduktion i Holland 2009 blev på 4.658<br />
mio. ton, hvilket er tre procent mere end i 2008 og samtidig en<br />
rekord. Ifølge foreløbige statistikker fra CBS (Centraal Bureau<br />
voor de Statistiek) blev alle de store produktgrupper som løg,<br />
tomater, gulerødder, agurker og peber produceret i større<br />
mængder i forhold til året før.<br />
I 2008 var grønsagsproduktionen også rekordstor, men her<br />
skyldtes stigningen i produktionen primært en arealudvidelse,<br />
mens det i 2009 – hvor det samlede areal blev reduceret (minus<br />
4 procent) – skyldtes en betydelig stigning i udbyttet. Produk -<br />
tionen på 4.658 mio. ton ligger otte procent over gennemsnittet<br />
for de seneste fem år.<br />
Frilandsarealet reduceret<br />
Arealet med frilandsgrønsager blev reduceret med tre procent<br />
til 72.762 hektar. Den arealmæssigt mest betydende kultur,<br />
nemlig løg, lå på et stabilt niveau, og med en høst på 1.269 ton<br />
mio. var produktionen tre procent højere end i 2008 og dermed<br />
den næststørste produktion overhovedet.<br />
Gulerodsarealet blev udvidet med syv procent til 8.178 hektar.<br />
På grund af gode vækstvilkår blev høsten på 562.000 ton, omkring<br />
13 procent mere end forudgående år. Gulerodsmarkedet<br />
har ikke udviklet sig dynamisk ligesom løgmarkedet, og derfor<br />
har der været rigelige mængder gulerødder på markedet, samtidig<br />
med at eksportmulighederne har været begrænsede.<br />
Produktionen af kål lå på samme niveau som året før. Der blev<br />
høstet færre hvid- og rødkål samt færre blomkål og rosenkål<br />
end i 2008, hvilket skyldes reduktioner i arealerne.<br />
Produktionen af selleri faldt med 10 procent. Produktionen af<br />
porrer nåede trods en lille indskrænkning i arealet samme niveau<br />
som året før. Arealet med bælgfrugter så som ærter og<br />
bønner faldt med 20 til 24 procent, hvilket primært skyldes reduktion<br />
i arealerne, skriver AMI.<br />
286 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
DM i frilandskartofler<br />
Fredag den 7. maj blev Danmarksmesteren i dyrkning<br />
af frilandskartofler 2010 fundet. Det blev Jan<br />
Østergård Jensen fra Otterup, som fik 4.000 kroner i<br />
præmie.<br />
Det var 12. gang, at Danmarks Kartoffelråd afholdt DM<br />
i frilandsdyrkning. Reglerne er, at deltagernes kartoffelbed<br />
skal rumme mindst 20 planter, der skal have været<br />
i jorden i mindst 40 dage. Kartoffelrådets kontrollører<br />
udpeger blandt de 20 planter syv, der graves op under<br />
kontrol. Den avler, som har dyrket de fleste kartofler<br />
efter vægt, dog maksimalt 60 millimeter, er Danmarksmester.<br />
Vinderkartoflerne blev overdraget til Post Danmark,<br />
som traditionen tro bragte dem sikkert til kongefami -<br />
lien.<br />
Årets første kartofler<br />
Det blev en kartoffelavler fra Tamdrup ved Haderslev,<br />
der kunne grave årets første frilandskartofler op af jorden,<br />
nemlig Claus Thomsen, der allerede onsdag den<br />
28. april havde de første Solist klar.<br />
De to kilo kartofler blev solgt til Peter Otte, Agerskov<br />
Kro, der satte dem på menuen sammen med rødspætter,<br />
persille og smørsovs. Prisen for de nye kartofler var<br />
500 kroner per kilo, skriver JV.dk.<br />
Kartoffelavler Tage Madsen, Kongerslev, som ofte har<br />
leveret årets første kartofler, kunne torsdag den 6. maj<br />
i to til tre graders frost fjerne plast og fiberdug fra jorden<br />
og grave 10 kilo Solist op. De nye kartofler blev foræret<br />
til beboerne på Mou Plejecenter. Sidste år kunne<br />
Tage Madsen levere de første kartofler den 23. april,<br />
men sneen har ligget meterhøjt i Nordjylland, hvilket<br />
har forsinket høsten med et par uger, skriver LandbrugsAvisen.<br />
Det Hvide Hus<br />
udvider køkkenhave<br />
Den amerikanske præsidentfrue, Michelle Obama, udvider<br />
i år sin økologiske køkkenhave med ekstra 500<br />
kvadratmeter fra 100 kvadratmeter sidste år. Billederne<br />
af den amerikanske præsidentfrue i køkkenhaven<br />
vandrede sidste år pressen rundt og har været med til<br />
at markedsføre Michelles Obamas planer om at få<br />
amerikanerne til at spise sundere, skære ned på fedtet<br />
og spise flere grønsager.<br />
I haven dyrkes 55 forskellige grønsager, der anvendes i<br />
køkkenet i Det Hvide Hus. Selv om fru Obamas initiativ<br />
er blevet mødt med begejstring hos den grønne del<br />
af USA, har kemikalieindustrien sendt et protestbrev<br />
for at gøre opmærksom på behovet for at benytte<br />
planteværn, hvis man vil opnå høje udbytter og undgå<br />
at grønsagerne bliver spist af skadedyr, skriver Økologi<br />
& Erhverv.<br />
SR Pack A/S · Sandvadvej 30 · DK-8765 Klovborg<br />
Tel. +45 75 76 15 22 · www.srpack.dk<br />
MARKEDSNYT<br />
SUNDERE ARBEJDSMILJØ | ØGET GENNEMLØB | BEDRE ØKONOMI<br />
Ny, fleksibel kassefylder matcher<br />
med sikkerhed sikkerhed også pakkebehovet<br />
i dit pakkeri<br />
Modulopbygning sikrer er<br />
maksimal rentabilitet<br />
Til pakning i både plasttt-og<br />
papkasser<br />
Komplette pakkelinjer til automatisk kassefyldning, kassestabling<br />
og -nedstabling, intern transport og robotpalletering<br />
- online service -<br />
PACK<br />
SR Pack har i mere end 30 år specialiseret sig i pakkeanlæg til<br />
fødevareindustrien. I dag tilbyder SR Pack såvel enkeltstående pakkemaskiner<br />
som nøglefærdige pakke- og transportsystemer til gartnerier i hele Europa.<br />
SR Pack har leveret mere end 500 pakkeanlæg.<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 287
LEDELSE<br />
Motivation af medarbejderne<br />
- gratis, enkelt... og svært<br />
Opmærksomhed og anerkendelse<br />
for en god indsats<br />
er kernen i motivation. Det<br />
forudsætter, at målene er<br />
klare, at medarbejderen er<br />
kompetent til at løse opgaven<br />
og får frihed til at<br />
gøre det uden unødvendig<br />
indblanding.<br />
TEKST: ANNE JACOBSEN<br />
LEDELSES- OG ARBEJDSGIVERRÅDGIVNING, LRØ<br />
AEJ@LRO.DK<br />
FOTO: ANNEMARIE BISGAARD<br />
Der er mange gode teorier og værktøjer,<br />
som handler om motivation, men fundamentet<br />
for det hele er, at du som leder er<br />
i stand til at være nærværende og tør lytte<br />
til, hvad medarbejderne siger. At turde<br />
lytte, selvom du er uenig. Og turde lytte til<br />
ønsker og forventninger, som er umulige<br />
at indfri. Når du tør det, og stadig kan tro<br />
på, at det er ok at træffe beslutninger,<br />
selvom medarbejderne nogle gange ønsker<br />
noget andet, så er du nået rigtig langt.<br />
Motivation handler om god ledelse. Og<br />
god ledelse er øjenkontakt og nærvær.<br />
Det er ret enkelt. Men for de fleste, der<br />
har prøvet det, er det alligevel svært. Derfor<br />
er det godt at have nogle værktøjer<br />
samt uddannelse og netværk at støtte sig<br />
til.<br />
Forudsætninger for motivation<br />
De vigtigste forudsætninger for at kunne<br />
motivere medarbejderne er:<br />
- at vælge gode medarbejdere. Rekrutteringen<br />
er starten på det gode ansættelsesforhold.<br />
Mange arbejdsgivere forsømmer<br />
forberedelsen, når de ansætter nye medarbejdere.<br />
Det er ofte kilden til skuffelser for<br />
både arbejdsgiver og arbejdstager.<br />
- at der er klare mål, rammer og retningslinjer<br />
for det job, medarbejderen skal bestride.<br />
En god oplæring og derefter frihed<br />
til at udføre jobbet uden indblanding og<br />
med løbende anerkendelse for den gode<br />
indsats. Det er vigtigt.<br />
ØJENKONTAKT – Motivation handler om god ledelse, og god ledelse er øjenkontakt og nærvær. Arkivfoto.<br />
Rekrutteringen<br />
Jeg har talt med mange arbejdsgivere, der<br />
er skuffede over deres medarbejder, som<br />
slet ikke har de evner, som vedkommende<br />
fortalte om ved ansættelsessamtalen.<br />
Medarbejderen mangler energi og lyst til<br />
at lære.<br />
Måske er det rigtigt. Men måske har arbejdsgiveren<br />
ikke spurgt præcist nok ind til<br />
ansøgerens erfaring. Et konkret eksempel<br />
stammer fra et kvægbrug, hvor en medarbejder<br />
ikke havde flair for at se sygdomme<br />
tidligt. Til samtalen havde vedkommende<br />
sagt ja til at have erfaring med sygdomsregistrering.<br />
Men hvad betyder sygdomsregistrering: At<br />
se det eller at skrive det ned? Hvilke sygdomme<br />
var der tale om? Måske har medarbejderen<br />
kigget efter mastitis i forbindelse<br />
med malkning, men ikke tænkt på, at<br />
der findes en række andre sygdomme.<br />
Beskriv job og kompetencer<br />
Det kan anbefales at investere tid i at beskrive<br />
jobbet, før det slås op. Det er især<br />
vigtigt at sætte ord på kriterier for succes.<br />
Hvornår er indsatsen god nok? Der bør<br />
288 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
være både produktionsmål og kriterier for<br />
personlige egenskaber. Er det for eksempel<br />
vigtigt at være hurtig, eller er det vigtigt at<br />
være omhyggelig? Begge dele vil være alle<br />
tiders, men findes sjældent hos samme<br />
person.<br />
Når du ved præcist, hvilke opgaver, ansvarsområder<br />
og mål jobbet består af, kan<br />
du beskrive de vigtigste faglige og personlige<br />
kompetencer, du ønsker af den kommende<br />
medarbejder. Med den viden kan<br />
du lave en god og præcis ansættelsessamtale,<br />
så du efterfølgende ved, hvor mange<br />
af de ønskede kompetencer, du får fra starten,<br />
og hvilke der skal arbejdes med i en<br />
introduktionsperiode. Beskrivelsen giver<br />
mulighed for målrettede spørgsmål til<br />
ansøger og tidligere arbejdsgivere. Eksempler<br />
på referencespørgsmål: Hvordan er<br />
hans evne til at vurdere behov for sprøjtning?<br />
Hvordan er hans temperament?<br />
Hvordan fungerer han under pres? Er han<br />
hurtig? Er han omhyggelig?<br />
Introduktion<br />
Når man kender den nye medarbejders<br />
kompetencer ved jobstart, kan der laves en<br />
introduktionsplan, som tager hånd om at<br />
træne de kompetencer, jobbet kræver,<br />
men som medarbejderen ikke har fra starten.<br />
Beslut, hvem der skal lære ham virksomheden<br />
at kende. Det kan være alt lige<br />
fra mødetider, sammenhold og traditioner<br />
til, hvor maskiner skal sættes efter brug og<br />
i hvilken stand, hvad klarer man selv, og<br />
hvad samarbejder man om, hvordan styres<br />
overarbejde og så videre. Beslut også,<br />
Brug knolden - spis nye kartofler!<br />
Kartoffelpartnerskabet gjalder budskabet<br />
ud over det danske land: Vi skal spise<br />
flere kartofler. Vi skal stoppe det faldende<br />
forbrug, og at de unge vælger<br />
dem fra.<br />
For os inkarnerede kartoffelspisere er<br />
det svært at forestille sig, at der findes<br />
mennesker i dette land, som ikke ser hen<br />
til de nye kartofler med stor glæde og<br />
længsel. Et tegn på sommerens komme!<br />
En udsigt til lyse og lette retter … og<br />
nætter med. Det er den nye kartoffel,<br />
som jager vinteren på porten!<br />
FAKTA<br />
Citat<br />
’Den bedste chef er den, der har fornuft<br />
nok til at vælge gode medarbejdere<br />
til at gøre arbejdet, og selvbeherskelse<br />
nok til at lade være med at<br />
forstyrre dem, mens de gør det’.<br />
Theodore Roosevelt,<br />
USA's 26. præsident<br />
hvem der skal give den nye medarbejder<br />
de faglige kompetencer.<br />
Medarbejderen vil føle det som en god oplevelse,<br />
når der tages hånd om ham fra<br />
starten, og for arbejdsgiveren er der en god<br />
sikkerhed for afstemning af forventninger.<br />
Når en medarbejder er introduceret godt,<br />
bør han kunne arbejde selvstændigt, og<br />
man kan forvente løbende information<br />
samt spørgsmål ved tvivl.<br />
Anerkendelse…<br />
Når medarbejderne er introduceret til jobbet,<br />
er det vigtigt, at du giver dem frihed til<br />
at løse opgaven på deres egen måde. Altså<br />
’selvbeherskelse nok til at lade være med<br />
at forstyrre dem, mens de gør det’, som<br />
der står i citatet i faktaboksen herover.<br />
Der er rigtig mange arbejdsgivere, der har<br />
svært ved at se medarbejderne gøre tingene<br />
på en anden måde, end de selv ville have<br />
gjort. Her er det vigtigt at fokusere på<br />
de aftalte mål og succeskriterier - så læn-<br />
Hurtig at koge<br />
Alle vi kartoffelelskere må lægge os i selen<br />
for at servere den nye kartoffel, så<br />
børn og unge oplever den som det vidunder,<br />
den er. Måske skal de være med<br />
til selv at dyrke kartofler. Måske handler<br />
det om måden, vi serverer den på. Skal vi<br />
prøve med nye dips eller saucepuré af<br />
ærter, linser, peberfrugter? Hvad med<br />
krydrede olier? Er vi gode nok til at vise,<br />
at der ikke er meget arbejde i den nye<br />
kartoffel? At den kan skrubbes med<br />
gulvskrubben, lempes op i vand, som ikke<br />
behøver dække helt, låg på, salt til...<br />
og så ellers koge godt i 10 minutter,<br />
slukke og lade hvile lidt, hælde vandet<br />
fra, og lade hvile lidt mere - eventuelt<br />
under dynen, indtil resten af måltidet er<br />
klart. Den nye kartoffel skal ikke have ret<br />
lang tid. Den kan holde sig varm i umindelige<br />
tider og bliver ikke kedelig af at<br />
stå lidt og dampe med sig selv. Alt imens<br />
kan vi trylle med sommerens tilbehør.<br />
LEDELSE<br />
ge de opfyldes, bør du lade medarbejderen<br />
passe sit arbejde uden indblanding!<br />
Til gengæld, må du meget gerne give opmærksomhed.<br />
Du skal vise, at du værdsætter<br />
indsatsen. Sørg for at sætte ord på<br />
det, du ser. Fortæl når du er glad for, at en<br />
medarbejder er stabil og møder til tiden.<br />
Sig tak for fleksibiliteten, når de bliver lidt<br />
længere en dag. Sørg for at følge op på resultater<br />
og sig tak for, at de aftalte niveauer<br />
holdes.<br />
… og kritik<br />
Du behøver ikke rose eller skamrose, men<br />
vis at du ser deres indsats i det daglige. Sig<br />
også til, når tingene ikke er i orden. Du kan<br />
ikke forvente, at medarbejderne tager mod<br />
kritik med et smil, men når man giver kritik,<br />
giver du medarbejderne muligheden<br />
for at dygtiggøre sig. De fleste lytter og<br />
accepterer kritikken - bare ikke lige med<br />
det samme. Anerkendelse og kritik bør gå<br />
hånd i hånd. På den måde vil medarbejderne<br />
mærke, at du interesserer dig for<br />
dem.<br />
Dertil kommer medarbejdersamtalen.<br />
Mange springer den over, fordi man går<br />
sammen i det daglige og mener, at tingene<br />
bliver talt igennem løbende. MEN det<br />
skal du ikke regne med. De ting, der er<br />
svære at sige, de mere personlige ting og<br />
utilfredshed gemmes til et tidspunkt, hvor<br />
der er god tid og den rette stemning. De<br />
tidspunkter kan der være langt i mellem.<br />
Sæt derfor tid af til en forberedt samtale<br />
med ro til at lytte, og hvor begge parter<br />
kan få sagt til og fra.l<br />
Nye kartofler Viden om råvarer<br />
- glæde ved bordet<br />
I hvert nummer af Frugt & Grønt<br />
får læserne ideer til anvendelse af<br />
årstidens frugt og grønt i køkkenet.<br />
Ideerne kommer fra Frugtformidlingen,<br />
der arbejder for at inspirere<br />
alle danskere til at spise<br />
mere frugt og grønt - fordi det<br />
smager godt. Læs mere på:<br />
www.frugtformidlingen.dk<br />
Brug knolden - få børn og unge til at<br />
sætte kartofler i jorden og lave dejlig, ny<br />
kartoffelmad!<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 289
BRANDING<br />
Fortæl den unikke historie om dit produkt<br />
Vil du skabe et nyt brand,<br />
skal der tilføjes merværdi<br />
til dit produkt for eksempel<br />
i form af en historie. Økologiske<br />
produkter repræsenterer<br />
mange af de værdier,<br />
som ligger i tidens trends,<br />
så find og fortæl din egen<br />
unikke historie for på den<br />
måde at positionere dig på<br />
markedet.<br />
TEKST OG FOTO: STIG F. NIELSEN<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
SFN@VFL.DK<br />
- Vi omgiver os med brands hele tiden. Alle<br />
taler om at brande og tilføre merværdi,<br />
både politikere, organisationer og sportsstjerner.<br />
Sådan indledte Sophie Esmann Andersen,<br />
adjunkt og ph.d. på Aarhus Universitet, sit<br />
indlæg på en temadag på Barritskov Gods<br />
om branding arrangeret af Økologisk Fødevarerådgivning.<br />
Men hvad er et brand egentlig, og hvad<br />
kendetegner det?<br />
Klassisk skoleeksempel<br />
Sophie Esmann Andersen brugte vand som<br />
eksempel.<br />
Vand fra hanen findes i ethvert dansk hjem<br />
og opfylder en række helt basale grundfunktioner.<br />
Prisen er knapt fire øre per liter.<br />
Hvis man kommer vandet på flaske,<br />
som for eksempel Egekilde gør, signalerer<br />
det naturlighed, velvære og ny energi.<br />
Glasflaskens design er stilrent. Logoet med<br />
egetræet og de blide afdæmpede farver<br />
signalerer et bestemt univers. Prisen er cirka<br />
15 kroner per flaske.<br />
Verdens dyreste vand på flaske er det<br />
amerikanske Bling h 2 o. De eksklusive flasker<br />
af swarovski glas, udsmykket med similisten<br />
og forsynet med korkprop, findes<br />
i forskellige ’Limited editions’ med priser<br />
op til 2.600 dollar. Det er stadigvæk kun<br />
vand, der er i flasken, men flasken signalerer<br />
helt andre symbolikker og et helt andet<br />
værdiunivers.<br />
Det er ikke kun produktet, der adskiller de<br />
to brands Egekilde og Bling. De indtager<br />
forskellige positioner på markedet for<br />
vand, både prismæssigt og værdimæssigt.<br />
De to brands henvender sig til to forskellige<br />
forbrugertyper med forskellige løfter og<br />
forestillinger om det gode liv.<br />
POPKULTUR - Bling h 2 o signalerer amerikansk popkultur med bling og blær, korkprop,<br />
similisten og bliver markedsført under mottoet ’More than a pretty taste’.<br />
Foto: www. blingh2o.com.<br />
Brand er merværdi<br />
Et brand er selve produktet. Det er meget<br />
vigtigt, at produktet er i orden, men man<br />
skal også tilføje nogle merværdier i brandet.<br />
Fortæl nogle bestemte historier. Det<br />
er vigtigt at markere sig selv på markedet.<br />
Forskning har nemlig vist, at vi har samme<br />
relationer til brands som til mennesker.<br />
Forbrug har fået en stigende betydning i<br />
vores liv. Forbrug fortæller om os selv som<br />
mennesker. Brands er med til at definere,<br />
hvem vi er, og hvem vi gerne vil være.<br />
Et brand skal tage ansvar<br />
De trends, der er oppe i tiden, er ansvarlighed,<br />
sundhed, klima, miljø og økologi. Alle<br />
disse trends giver en ny forbrugerdimension:<br />
Forbrug med mening.<br />
Forbruget er altså blevet suppleret med<br />
noget mere end bare forbrug. Selviscenesættelsen<br />
og imaget er suppleret med krav<br />
om dybde og mening. Der skal ligge noget<br />
bag ved, og det betyder, at der er en række<br />
markedskrav til brands. Et brand skal stå<br />
for noget og gøre en forskel ved at have en<br />
klart defineret identitet. Et brand skal tage<br />
ansvar.<br />
Økoprodukter har værdierne<br />
Ansvaret er rigtigt interessant set fra økologiens<br />
perspektiv. De økologiske produkter<br />
repræsenterer værdierne kvalitet, miljø,<br />
omtanke, dyrevelfærd, det ægte, det<br />
nære, naturlighed og den rene vare.<br />
- Det er de ting, du som producent skal<br />
kommunikere ud. De økologiske produkter<br />
venter på at få fortalt sine historier, så de<br />
kan skabe værdi på markedet. Find din<br />
egen unikke historie om dit øko-produkt,<br />
så du kan positionere din egen plads på<br />
markedet, lød anbefalingen fra Sophie Esmann<br />
Andersen.l<br />
NATURLIGHED<br />
- Egekilde signalerer<br />
naturlighed, velvære<br />
og ny energi både i<br />
form af det stilrene<br />
design, logoet med<br />
egetræet, blide afdæmpede<br />
farver og<br />
glasflasken samt i<br />
deres øvrige markedsføring.<br />
290 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
Ti regler om branding<br />
Skærtoft Mølle har gjort<br />
en række erfaringer om<br />
branding i arbejdet med<br />
at markedsføre ’Verdens<br />
bedste mel’. Her er virksomhedens<br />
ti regler.<br />
TEKST OG FOTO: STIG F. NIELSEN<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
SFN@VFL.DK<br />
Hanne Risgaard, Skærtoft Mølle på Als, har<br />
sammen med sin mand Jørgen skabt brandet<br />
’Skærtoft Mølle - Verdens bedste mel’.<br />
De overtog Jørgens barndomshjem Skærtoft<br />
i 1983 som fjerde generation, og ejendommen<br />
blev lagt om til økologi i 1991.<br />
Hanne Risgaard videregav på temadagen<br />
på Barritskov Gods deres erfaringer i form<br />
af 10 regler om branding.<br />
Regel 1: Fokuser på, hvad dit brand skal<br />
kunne i forhold til dine kunder. Hanne og<br />
Jørgen besluttede, at de ville lave mel, som<br />
andre ikke lavede. Det gav anledning til en<br />
omfattende research, som endte med en<br />
forretningsplan.<br />
Regel 2: Beskriv dine brandværdier. Det er<br />
vigtigt med skarpe holdninger til, hvad<br />
man vil producere, og hvordan det skal adskille<br />
sig fra lignende produkter på markedet.<br />
Økologien var udgangspunkt for Hanne og<br />
Jørgen, men der skulle flere kvaliteter på:<br />
Stenformaling, bevaring af kim og fibre i<br />
melet, undgå beluftning og opvarmning af<br />
melet, en holdbarhed på syv måneder og<br />
kun formaling på bestilling. De ville ikke<br />
konkurrere på prisen, men på en række<br />
kvalitetsparametre.<br />
Regel 3: Vær ærlig. Hvis du ikke selv tror på<br />
dit brand, er der heller ikke andre, der gør<br />
det. Det er vigtigt med 100 procent overensstemmelse<br />
mellem holdninger og<br />
handlinger.<br />
Regel 4: Hold tingene enkle. Prioriter dine<br />
brandværdier, når du skal ud og fortælle<br />
verden om det. Hanne og Jørgen Risgaard<br />
valgte tidligt i forløbet Irma som aftager<br />
og præsenterede på det indledende møde<br />
kun få ting: Det friskeste mel, kun formaling<br />
på bestilling 14 dage før levering og<br />
kun syv måneders holdbarhed.<br />
Regel 5: Vær konsistent og konsekvent. Dit<br />
brand skal kunne aflæses i alle aspekter af<br />
din virksomhed og dit produkt, uanset<br />
hvor det finder sted.<br />
Regel 6: Vær grundig. Gennemgå alle kontaktflader<br />
med dine kunder for at styrke<br />
dit brand. Forretningsplanen skal også<br />
sætte fokus på slutbrugeren. Det er vigtigt<br />
at vide, hvem det er og løbende have øje<br />
for nye brugere.<br />
Regel 7: Involver dine hjælpere og medarbejdere,<br />
og inddrag dem i formuleringen af<br />
dine brandværdier. Hvis ens egne kompetencer<br />
ikke rækker, skal man finde de bedste<br />
til at hjælpe videre. Det gælder for eksempel<br />
emballage.<br />
Regel 8: Kommuniker dit brand. Vær sikker<br />
på, at alt markedsføringsmateriale understøtter<br />
dit brand. Har du et logo, så anvend<br />
det overalt, igen og igen!<br />
Regel 9: Lev til enhver tid op til dit brand.<br />
Bestræb dig hele tiden på at overgå det.<br />
Hvis du fejler én gang, kan konsekvensen<br />
være uoprettelig. Det er vigtigt at produktudvikle<br />
for hele tiden at skabe ny interesse<br />
omkring dit brand.<br />
Regel 10: Vedligehold dit brand. Kig efter<br />
muligheder for at lave forbedringer. Tøv ikke<br />
med at justere dit brand, hvis ændringen<br />
afspejler udviklingen på dit marked.<br />
BRANDING<br />
VÆR VELFORBEREDT – Hanne Risgaard fra Skærtoft Mølle understregede vigtigheden af, at<br />
man er så forberedt, som det overhovedet kan lade sig gøre, når man kaster sig ud i et stort<br />
projekt med at skabe et nyt brand: ’’Heldet følger den velforberedte’’.<br />
FAKTA<br />
Mere information<br />
Temadagen om branding på Barritskov<br />
Gods den 22. april var arrangeret<br />
af Økologisk Fødevarerådgivning. På<br />
www.fodevareradgivningen.dk kan<br />
du se præsentationer fra dagen.<br />
Vær velforberedt<br />
- Forbered dig så godt, som det overhovedet<br />
kan lade sig gøre, afrundede Hanne Risgaard<br />
sit indlæg. - Det er en god idé med<br />
en forretningsplan, søg professionel hjælp,<br />
skaf afsætningskanaler, og synliggør produktet.<br />
Sæt dig ind i dine kunders verden.<br />
Jo bedre du kender deres professionelle<br />
spilleregler, jo bedre rustet står du. Dem,<br />
du forhandler med, har kun ét fokus, nemlig<br />
at tjene penge. Vær velforberedt, så får<br />
du mindre brug for held.l<br />
ÆSTESTIK – Skærtoft Mølles emballage byder<br />
på en banebrydende æstetik med hvide<br />
poser, cirkler og farver: grønne for rug, rosa<br />
for spelt og gyldne for hvede. Emballagen er<br />
senere redesignet i forbindelse med lanceringen<br />
af morgenmadsproduktserien.<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 291
DIVERSE<br />
Kaj og Andrea<br />
reklamerer for frugt og grønt<br />
For første gang giver Danmarks Radio<br />
slip og lader nogle af sine børnefigurer<br />
optræde som reklamesøjler for et bestemt<br />
produkt. Det er den velkendte frø<br />
Kaj og papegøjen Andrea, der nu optræder<br />
på poser med sunde snacks af frugt<br />
og grønt i Føtex.<br />
Indkøbschef i Dansk Supermarked, Peter<br />
Løth, er rigtig glad for aftalen.<br />
- Det er godt at spise grønt og sundt, og<br />
det gælder uanset, om man er barn eller<br />
voksen. Kaj og Andrea står for noget<br />
godt, som børnene kender aktuelt fra tv.<br />
Det gælder også den lidt ældre generation,<br />
som kan huske dem, fra dengang de<br />
var børn, siger Peter Løth.<br />
To fluer<br />
Anders Kjærsgaard Sørensen fra DR Multimedie<br />
siger, at der er grænser for, hvad<br />
Kaj og Andrea må reklamere for. Men DR<br />
slår med denne kampagne to fluer med<br />
ét smæk.<br />
- Vi får skabt dialog om mad og madvaner<br />
blandt Kaj og Andreas fanskare. Desuden<br />
får vi skabt en masse branding og<br />
en masse synlighed omkring vore figurer.<br />
www.ASA-LIFT.com<br />
DUKKEPAR – Spiseklar, sunde snacks med<br />
Kaj og Andrea.<br />
Endelig får Danmarks Radio selvfølgelig<br />
royalties, som går til at finansiere programmer<br />
og programvirksomheden, siger<br />
Anders Kjærsgaard Sørensen.<br />
Gasa Odense<br />
Det er Gasa Odense, der lancerer de friske,<br />
vaskede og snittede ’ready to eat’<br />
produkter med de to charmerende tvstjerner.<br />
Sortimentet omfatter blandt<br />
andet snacks, der er målrettet børn og<br />
voksne, samt eksotiske frugtblandinger<br />
til catering og detail.<br />
Henrik Høegh i dialog<br />
med fastfoodkæderne<br />
Fødevareminister Henrik Høegh (V) vil have<br />
fastfoodkæderne med ved bordet, når<br />
der skal laves en ny mærkeordning for restaurationer.<br />
Det var en tur til Frankrig i<br />
begyndelsen af maj, der gav ministeren input<br />
til at se mulighederne for sundere<br />
fastfood, skriver Altinget.<br />
- På turen smagte jeg en hamburger, som<br />
fik englene til at synge. Konceptet, at fastfood<br />
sagtens kan være sundt, vil vi arbejde<br />
videre med herhjemme, siger Henrik<br />
Høegh.<br />
Som et led i en kommende indsats, der<br />
skal give danskerne nemmere adgang til<br />
det sunde madvalg, vil fødevareministeren<br />
i dialog med fastfoodkæderne, når ministeriet<br />
om kort tid går i gang med at udvikle<br />
en ny restaurationsmærkning i stil<br />
med Nøglehullet.<br />
- En mærkeordning kan skubbe på produktudviklingen,<br />
så vi nemt kan træffe et<br />
sundt valg, når vi kører tog, bil eller flyver.<br />
Vi skal have muligheden for at vælge det<br />
sunde frem for det usunde, uanset om vi<br />
er på arbejde, i skole eller besøger idrætshallen.<br />
Den udvikling vil jeg skubbe på, siger<br />
Henrik Høegh.<br />
Til den professionelle avler<br />
»Weeder« - Ny maskine til mekanisk ukrudtbekæmpelse.<br />
Mekanisk drevne rotorer fjerner effektivt ukrudt i rækken såvel som mellem rækkerne.<br />
For effektivt rensning i rækken, styres rotorer manuelt.<br />
Enkelt omstilling fra at fjerne ukrudt i rækken, til at dække ukrudt i rækken med jord.<br />
Velegnet til halm dækning/afdækning i <strong>jordbær</strong>.<br />
ASA-LIFT A/S, Telefon 57 86 07 00, Email asa@asa-lift.com<br />
292 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
Nyt fra Grøn Plantebeskyttelse<br />
TEKST: MICHAEL NIELSEN<br />
GRØN PLANTEBESKYTTELSE<br />
MCN@VFL.DK<br />
Off-label godkendelser<br />
Kerb 400 SC er blevet off-label godkendt<br />
til brug i <strong>jordbær</strong>. Kerb 400 SC må anvendes<br />
én gang per år i perioden 1. oktober<br />
til 31. december. Der må maksimalt<br />
behandles 2,5 hektar per dag per<br />
sprøjtefører. Der må maksimalt anvendes<br />
én liter Kerb 400 SC per hektar.<br />
Callisto er blevet off-label godkendt til<br />
brug i sukkermajs. Callisto anvendes efter<br />
fremspiring på ukrudtets en-to bladstadie.<br />
Der må maksimalt anvendes 1,5<br />
liter Callisto per hektar enten som splitbehandling<br />
eller enkeltbehandling.<br />
Off-label vejledningerne kan findes på<br />
www.groenplantebeskyttelse.dk.<br />
Dispensationer<br />
Merpan 80 WG har fået dispensation til<br />
anvendelse i æble- og pæretræer mod<br />
frugttrækræft. Tilladelsen lyder på fire<br />
behandlinger i perioden 1. maj til 31. december<br />
2010, heraf maksimalt to før<br />
høst. Der skal indsendes en bestillingsseddel<br />
til Grøn Plantebeskyttelse for at<br />
få tilladelse til at anvende Merpan 80<br />
WG. Bestillingssedlen kan findes på<br />
www.groenplantebeskyttelse.dk.<br />
Karmex – dispensationen ophører den<br />
31. maj 2010, hvorefter anvendelse og<br />
opbevaring af Karmex er forbudt.<br />
Forbud<br />
Euparen Multi: Aktivstoffet tolylfluanid<br />
vil blive fjernet fra anneks 1 per 1. juni<br />
2010. Det betyder, at alle produkter inklusive<br />
Euparen Multi, Euparen-M 50 WG<br />
og ND Tolylfluanid, der indeholder tolylfluanid,<br />
vil få et anvendelsesforbud i hele<br />
EU senest den 31. maj 2011. Miljøstyrelsen<br />
har oplyst, at forbuddet vil træde<br />
i kraft i Danmark per 31. maj 2011.<br />
Forsøgstilladelser<br />
Økologiforsøg i æbleplantager: Der er givet<br />
forsøgstilladelse til at anvende<br />
svampemidlerne Vitisan (kaliumbikarbo-<br />
DIVERSE<br />
nat) og BoniProtect samt skadedyrsmidlerne<br />
Duxon (insektsæbe), Capex og<br />
Spruzit ECO (Neu) i økologiske æbleplantager.<br />
Feromonforvirring: Der er givet forsøgstilladelse<br />
til anvendelse af feromonproduktet<br />
Exosex CM i æbleplantager.<br />
Nye ansøgninger<br />
Signum WG: Der er indsendt ansøgning<br />
om off-label tilladelse til brug af Signum<br />
WG mod lagersygdomme i æbler og<br />
pærer.<br />
Boxer: Der er indsendt ansøgninger om<br />
off-label tilladelser til brug af Boxer i<br />
buskfrugtarterne solbær, ribs, stikkelsbær,<br />
blåbær og aronia samt i gulerødder.<br />
20% svind forvandles til mindst 20% indtægt!<br />
Er du træt af et stort svind, fordi<br />
kunderne »glemmer« at betale.<br />
Alt i Automater tilbyder en løsning,<br />
der fungerer hele døgnet og<br />
minimerer udgifterne til lønninger.<br />
Håndterer forskellige emnestørrelser<br />
(frugt, grønt, æg m.m.)<br />
Nem og brugervenlig betjening.<br />
Automaten kan købes kontant<br />
eller leases i 24 - 60 måneder.<br />
Fordele ved<br />
automatsalg:<br />
• Intet svind<br />
• Åbent hele døgnet<br />
• Holder varerne nedkølet<br />
til ønsket temperatur<br />
• Reducerer omkostninger<br />
til løn<br />
• Frigiver tid til andet<br />
arbejde<br />
• Stort ekstra<br />
omsætningspotentiale<br />
NYHED - kommer til september<br />
ALT I AUTOMATER APS<br />
Engskovvej 1 · 8541 Skødstrup · Tlf. 8699 2100<br />
mail@altiautomater.dk · www.altiautomater.dk<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 293
Brøste-næring<br />
<br />
<br />
Nyhed! – Flydende svovl tilsat<br />
sprede-/klæbemiddel. Let at arbejde med.<br />
Sikrer en effektiv optagelse af svovl.<br />
– Speciel bladgødning<br />
af jern. Sikrer en effektiv jernoptagelse og hurtig<br />
virkning. Meget lille risiko for skrub og bladsvidninger.<br />
– Kalcium bladgødning uden<br />
kvælstof. Styrker cellerne og sikrer fortsat god<br />
kvalitet under lagring.<br />
www.broste.com<br />
<br />
<br />
Kalium for god smag:<br />
KALI – Multi K GG 13-0-38<br />
KALI m. Magnesium – Multi K Mg 12-0-36 + Mg<br />
KALI 39 som bladgødning<br />
Resistart 6-4-7<br />
Resistim 0-7-11<br />
– vi har også:<br />
Kobberoxychlorid 51<br />
Aminosol 9<br />
Bittersalt
Stor debat om forhøjelser af<br />
grænseværdier i frugt og grønt<br />
TEKST: TORBEN LIPPERT<br />
DANSK GARTNERI<br />
TBL@LF.DK<br />
EUs maksimale grænseværdier for pesticidrester i frugt og grønt<br />
skal hæves for nogle få aktivstoffer på nogle få kulturer. Det har<br />
Folketinget netop tilsluttet sig.<br />
Forslaget har givet anledning til heftig debat i Folketinget og i dele<br />
af pressen, hvor oppositionen har skudt hårdt på fødevareminister<br />
Henrik Høegh for kun at forsvare producenternes interesser<br />
og negligere forbrugerne.<br />
Uaktuelt i dansk frugt og grønt<br />
I debatten har man dog glemt at fortælle, at det ikke vedrører<br />
dansk produceret frugt og grønt. For EU-forslaget omhandler syv<br />
stoffer, hvoraf kun fire aktuelt er tilladt i Danmark, og ingen af<br />
dem er tilladt at bruge i den danske frugt- og grøntproduktion.<br />
Forbrugerne har derfor fortsat adgang til frugt og grønt med ingen<br />
eller få pesticidrester, men valget foregår hver dag i supermarkedet,<br />
hvor forbrugerne kan vælge at købe danskproducerede<br />
kvalitetsprodukter.<br />
I den danske frugt- og grøntbranche kunne vi derfor godt tænke<br />
os, at politikerne og pressen også retter fokus mod at oplyse forbrugerne<br />
om dansk frugt og grønts veldokumenterede kvaliteter,<br />
frem for at man tegner et fejlagtigt billede af vores produkter<br />
som værende ’fyldt med gift’.<br />
MRL værdier justeres<br />
Siden september 2008 har der været fælles MRL-værdier 1 i EU.<br />
Der vil dog løbende være behov for justeringer af forskellige grunde.<br />
Det kan være nye midler, nye anvendelsesområder, nye forskningsresultater<br />
eller, at praksis har vist, at det er relevant med en<br />
PESTICIDER<br />
ændring af MRL-værdien. Justeringen<br />
kan derfor både være op<br />
eller ned, og der er løbende sket<br />
justeringer siden september<br />
2008.<br />
En henvendelse kan komme fra<br />
en producent af pesticider eller<br />
nationale myndigheder, som<br />
fremfører forslag om en ændring<br />
af MRL-værdien. EFSA, den europæiske<br />
fødevaresikkerheds myndighed vurderer på baggrund af<br />
videnskabelige rapporter, om den ønskede ændring er acceptabel.<br />
På den baggrund udarbejdes en indstilling, som der stemmes om<br />
i EU. Forud for dette tager vi i Danmark stilling til forslaget i EUudvalget.<br />
1. Maximum Residue Limit = maksimalgrænseværdi.<br />
Tabel 1<br />
Gevinsten ligger i forarbejdningen<br />
Det enkelte landbrug skal i langt højere<br />
grad forlade tanken om bulkvareproduktion<br />
og få en større del af værditilvæksten.<br />
Det siger godsejer Susanne<br />
Hovmand på det lollandske gods Knuthenlund<br />
til Effektivt Landbrug.<br />
Hun bebrejder mange landbrugsbedrifter<br />
for ikke at tænke strategisk.<br />
- Landmændene er jo slet ikke medvirkende<br />
i prissætningen på deres produkter.<br />
Det er helt forkert, at de, der fastlægger<br />
kvaliteten og produktionen,<br />
stort set ikke selv har indflydelse på<br />
prissætningen, siger hun.<br />
- I landbruget har vi været for meget<br />
produktions- og markedsorienterede og<br />
for lidt produktorienterede. Gevinsten i<br />
værdikæden ligger i både forarbejdningen<br />
og i forædlingen, mens der aldrig vil<br />
være mange penge at hente i den primære<br />
produktion.<br />
Susanne Hovmand, der er fjerde generation<br />
på Knuthenlund, har siden overtagelsen<br />
øget antallet af arbejdspladser<br />
på det 1.000 hektar store, økologiske<br />
gods fra fire til 21 medarbejdere. Hun<br />
har indrettet eget mejeri og mejeriudsalg<br />
med produkter fra bedriftens 350<br />
malkefår og 300 malkegeder. Knuthenlund<br />
søger i øjeblikket om at udvide besætningen<br />
til 750 malkefår samt 230<br />
stude. Godset havde i 2009 20.000<br />
gæster.<br />
Oversigt over de aktivstoffer, som EU vil<br />
hæve grænseværdierne for. Ingen af midlerne<br />
er aktuelle i dansk frugt og grønt.<br />
Aktivstof Aktuel status Anvendelsesområde<br />
i Danmark i Danmark<br />
Chlorothalonil Forbudt -<br />
Flubendiamid Forbudt -<br />
Spirotetramat Forbudt -<br />
Clothianidin Godkendt Bejdsning bederoe frø<br />
Difenoconazol Godkendt Bejdsning korn<br />
Thiacloprid Godkendt Raps og prydplanter<br />
Dimethoat Godkendt Prydplanter<br />
SUSANNE HOVMAND.<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 295
NYHED<br />
Er dine falske bede, både<br />
beskidte og faldet sammen?<br />
Opfrisk dine bede<br />
samtidig med brænding.<br />
PATENTERET NYHED<br />
Planter på plast m. høj<br />
kapacitet, individuel afstand,<br />
planter også uden plast.<br />
Selvkørende med tohjulstræk,<br />
firehjulstræk eller på<br />
bælter. Fås også bugseret.<br />
Småplanter til grønsagsproduktion<br />
Beekenkamp småplanter af grønsagskulturer i 4 cm. potter<br />
samt Beematic 315 huls speedlinger til kål, løg m.m.<br />
De stærkeste rødder for det bedste resultat.<br />
- vi har alt til grønsagsproduktionen<br />
Sæsonen 2010<br />
Se mere på: www.ap-groent.dk<br />
A.P. Grønt<br />
Ortomec høstanlæg<br />
Nu med: bruseanlæg, Airdrop,<br />
højtryksvask, overbygn.,<br />
stor platform, dobbelt<br />
sorterebånd, lysanlæg m.m<br />
Bæltedrevet hydraulisk<br />
niveau, justerbar akselafstand.<br />
GERMA<br />
Vaske- og desinfektionsanlæg<br />
til alle typer kasser. Vasker<br />
og desinficerer med høj kapacitet<br />
- 1-mands betjent.<br />
Automatisk op- og nedstabler.<br />
Ring for demo.<br />
Ferrari plantemaskiner, traktortrukne el. selvkørende.<br />
Førende indenfor automatisering. Ring for demo.<br />
Seed Spider såmaskiner. Sår al slags frø, hurtigste<br />
frøskift, eneforhandling i Skandinavien.<br />
Nettuno vandingsanlæg, laveste energiforbrug.<br />
Giampi vandingsbomme, lav pris, høj kvalitet.<br />
Hyldegården • v/Annette & Per Hardenberg • Kvinderupvej 2 • 3550 Slangerup • Tlf. 48 27 90 19 • Fax 48 27 90 29 • Bil: 40 57 90 19 • E-mail: ph@ap-groent.dk<br />
296 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
Ny rådgivningsleder<br />
Konsulent Dorrit Andersen er GartneriRådgivningens<br />
nye rådgivningsleder<br />
for grønsager og <strong>jordbær</strong>. Dorrit Andersen<br />
har ledelseserfaring fra tidligere<br />
jobs og er godt inde i Gartneri-<br />
Rådgivningens aktiviteter både på friland<br />
og i væksthus. Omorganiseringen<br />
skal sikre den fortsatte udvikling af<br />
GartneriRådgivningen med særlig fokus<br />
på grønsager og <strong>jordbær</strong> samt skabe<br />
internationale netværk inden for<br />
GartneriRådgivningens område.<br />
Thomas Skovgaard Lund er rådgivningsleder<br />
indenfor prydplanter samt<br />
Grøn Plantebeskyttelse ApS. Gartnerichef Jan Jensen Hass varetager<br />
fortsat det overordnede ansvar for administration og IT og<br />
vil som noget nyt være rådgivningsleder for frugt.<br />
Ændringerne i ledelsesopgaverne sker i forbindelse med, at Ole<br />
Bloch per 1. maj fik nyt arbejde som leder af Økologi på Videncentret<br />
for Landbrug i Skejby.<br />
KIRSEBÆR OG BUSKFRUGT<br />
plantagevandring og virksomhedsbesøg<br />
fyn<br />
dato Torsdag den 8. juli kl. 13.00.<br />
sted Tanghavevej 46, 5883 Oure.<br />
program - Vi mødes hos M. Voigt-Petersen, Tanghavevej<br />
46, 5883 Oure, klokken 13.00, hvor vi ser<br />
kirsebærplantagen. Derefter går turen videre<br />
til Jens Erik Gylling, Elsehovedvej 13, 5882<br />
Vejstrup for at se på buskfrugt.<br />
- Efter turen i plantagerne er Ørskov Frugt<br />
A/S, Hammesbrovej 39, 588 Vejstrup, vært<br />
for kaffen samt vil fortælle og vise rundt på<br />
virksomheden.<br />
arrangør Bærdyrkerne.<br />
DORRIT ANDERSEN<br />
- Ny rådgivningsleder i<br />
GartneriRådgivningen.<br />
Kalender 2010<br />
9.-10. juni Gulerodsstudietur, Tyskland,<br />
Gulerodsproducentforeningen.<br />
26. juni Jordbærsmagedag, syd.<br />
29. juni Sommerudflugt til Lammefjorden,<br />
Dansk Løgavlerforening.<br />
30. juni Grönsaksdag ved Borgeby Fältdagar,<br />
HIR Malmöhus.<br />
3. juli Jordbærsmagedag, nord.<br />
8. juli Plantagevandring og virksomhedsbesøg,<br />
kirsebær og industrifrugt.<br />
21. juli Virksomhedsbesøg, Østerkrog Gartneri,<br />
Kålklubben Danmark.<br />
11. september Æblets Dag.<br />
28. sept.-1. okt. Open Days, Holland.<br />
30. nov.-3. dec. Agromek, Herning.<br />
ARRANGEMENTER<br />
Varm, solrig og tør april<br />
April 2010 blev en pæn lun måned med en gennemsnitstemperatur<br />
på 7,0°C for Danmark som helhed. Det er 1,3°C over normalen<br />
beregnet på perioden 1961-90. Men det er alligevel ikke<br />
så varmt, som det har været de tre seneste år i samme måned.<br />
April 2009 blev nemlig rekordvarm med 9,4°C. I april 2008 var<br />
der 7,4°C og april 2007 9,3°C. Den koldeste april er fra 1888<br />
med 2,5°C.<br />
Månedens højeste temperatur på 22,4°C blev målt ved Abed på<br />
Lolland den 29. april. Den laveste temperatur på -4,5°C blev<br />
målt natten til den 20. april ved Billund og Isenvad. Men også i<br />
løbet af natten til den 21. april krøb temperaturen i Karup ned<br />
på -4,5°C.<br />
I Syd- og Sønderjylland samt på Fyn var det varmest med 7,4°C<br />
i gennemsnit, mens det var koldest på Bornholm med 5,8°C.<br />
Antal frostdøgn i april var 2,5 døgn mod normalt 6,6 døgn.<br />
Nedbørsmæssigt blev april en forholdsvis tør måned med 26<br />
millimeter. Det er 15 millimeter under normalen. Der var en del<br />
forskel henover landet. Mest nedbør kom der i Syd- og Sønderjylland<br />
med 40 millimeter, mens der på Bornholm kom mindst<br />
med otte millimeter.<br />
Solen skinnede i 198 timer i april. Det er 36 timer mere end normalt.<br />
Men der er alligevel langt til den mest solrige april, som vi<br />
havde i 2009 med hele 272 soltimer. Bundrekorden på 84 soltimer<br />
er fra april 1937. I år så bornholmerne mest til solen i april<br />
med 239 timer, mens midt- og vestjyderne så mindst til solen<br />
med 186 soltimer.<br />
Landstal for april 2010. Kilde: DMI.<br />
Middeltemperatur 7,0ºC (normal 5,7ºC)<br />
Nedbør 26 millimeter (normal 41 mm)<br />
Sol 198 timer (normal 162 timer)<br />
Tilskud til investering<br />
i miljøteknologi<br />
Ifølge aftalen om Grøn Vækst er der afsat 145 mio. kroner per<br />
år frem til 2015 til investering i nye miljøteknologier, der billigst<br />
reducerer miljøbelastningen. I relation til frugt- og grøntproduktionen<br />
kan investeringerne omhandle reduktion af pesticidanvendelsen<br />
(minimumsgrænse 100.000 kroner) og reduktion<br />
af energi-, vand-, næringsstof eller pesticidforbruget (minimumsgrænse<br />
300.000 kroner).<br />
Kodeordet er ’mest miljø for pengene’, men også nyhedsværdien<br />
har betydning. Det, man søger om tilskud til, skal som minimum<br />
have en reducerende effekt på 10 procent i forhold til den<br />
teknologi, der er den normalt anvendte i erhvervet. Det Jordbrugsvidenskabelige<br />
Fakultet har udmeldt en positivliste med<br />
eksempler: Sensorafblænding af dyser på tågesprøjte, tunnelsprøjte<br />
med recirkulering af sprøjtevæske samt sensorbaseret<br />
ukrudtssprøjte til frugtavl og eventuelt landbrug. Men der kan<br />
også søges til andre ting. Der ydes ikke tilskud til GPS-systemer<br />
kombineret med sprøjter, kun til injektionssprøjter, der kan dosere<br />
flere typer pesticider ved samme overkørsel sammen med<br />
udarbejdelse af GPS-baseret registrering.<br />
Der gives 40 procent i tilskud, og der kan maksimalt søges om<br />
investeringer på fem mio. kroner. Ansøgningsfrist er 15. juli.<br />
Yderligere oplysninger fås hos konsulent Mona H. Christensen,<br />
GartneriRådgivningen. Hun træffes på telefon 87 40 54 78 eller<br />
mail mhc@vfl.dk.<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 297
Spindemidemidler<br />
Apollo ® 50 SC<br />
Mod æg af spindemider<br />
Danitron ® 5 SC<br />
Mod spindemider<br />
Floramite ® 240 SC<br />
Mod spindemider i væksthus<br />
Milbeknock ®<br />
Mod spindemider og insekter<br />
Nissorun ® 10 WP<br />
Mod spindemider og rødt spind<br />
Pride ® Ultra<br />
Mod spindemider og mellus i væksthus<br />
Insektmidler<br />
Admiral ® 10 EC<br />
Mod særlige insekter på prydplanter i væksthus<br />
Dimilin ® 25 WP<br />
Mod fluer og specielle insekter<br />
Mospilan ® SG<br />
Mod bladlus, mellus og insekter<br />
Teppeki ®<br />
Mod bladlus i kernefrugt og kartofler<br />
Warrant ® 700 WG<br />
Mod insekter i gartneri og prydplanter<br />
Svampemidler<br />
Frupica ® SC<br />
Mod gråskimmel i <strong>jordbær</strong><br />
Merpan ® 80 WG<br />
Mod frugttrækræft<br />
Proplant ®<br />
Mod svampe i gartneri<br />
Ranman ®<br />
Mod kartoffelskimmel<br />
Rizolex ® 10 D / 50 FW<br />
Pulver eller flydende til bejdsning mod<br />
rodfiltsvamp - ny lugtreduceret formulering<br />
Ukrudtsmidler<br />
Select ® 240 EC<br />
Græsbekæmpelse i løg og bredbladede afgrøder<br />
Spotlight ® Plus<br />
Nedvisning af kartofler<br />
Dispensation i 2010<br />
Diverse<br />
Antergon ® MH<br />
Spirehæmmer i løg<br />
NA Borgødning<br />
Vækststimulering<br />
Renol ®<br />
Penetreringsolie<br />
Silwet ® Gold<br />
Super-spredemiddel<br />
Nordisk Alkali<br />
Middelbovej 1, 8960 Randers SØ<br />
Tlf. 4649 1171 / 4649 1174 / 4649 1190<br />
info@nordiskalkali.dk<br />
Læs altid etiketten før brug.<br />
Dispensation i 2010<br />
www.nordiskalkali.dk
Godt år for<br />
Gartnernes Forsikring<br />
2009 blev et godt år for Gartnernes Forsikring med et<br />
overskud på 16 mio. kroner efter skat mod et underskud<br />
på 11 mio. kroner i 2008. Selskabets præmieindtægter er<br />
vigende som følge af færre arbejdsskadeforsikringer og<br />
færre erhvervsforsikringer, mens privatmarkedet er i<br />
vækst. Skadesprocenten er generelt faldet de senere år, og<br />
denne udvikling fortsatte i 2009. Selskabets egenkapital<br />
ultimo 2009 udgjorde 83,4 mio. kroner mod 67,4 mio.<br />
kroner året før. Det fremgik af selskabets generalforsamling<br />
i Tåstrup den 21. april, i følge Dansk Gartneris ugebrev.<br />
Sanne Rohde Vive gik ud af bestyrelsen, og hun blev erstattet<br />
af gartneriejer Steen Juul Thomsen, Nordfyn.<br />
F R A A V L E R T I L A V L E R<br />
Vandingsmaskine<br />
Bauer Rainbow 50150 TS<br />
SÆLGES BILLIGT!<br />
Henvendelse til Mogens Olsen<br />
telefon 58 19 25 10<br />
Tunnelsprøjte:<br />
Vær miljøbevist<br />
Besparelse i kemikalier 35 - 40%<br />
Munckhofs tunnelsprøjte er gennemprøvet og testet.<br />
Over 80 tunnelsprøjter har kørt de sidste 15 år i Holland,<br />
Belgien, Tyskland og Frankrig.<br />
Standard opbygning:<br />
4 stemplet membranpumpe, 600 liter tank,<br />
100 liters rentvandstank<br />
2 x 3 hydraulisk trukket axial ventilatorer, luftstrømmen kan<br />
vinkles frem eller tilbage.<br />
Membranpumpe til recirkulering, (genanvendelse).<br />
Dæk venstre side: Flotrac Rib 31 x 13,50 – 15<br />
Højre side: Bridgestone Desert Dueler 205R-16<br />
Kirsebærryster sælges<br />
Perfect rotorklipper:<br />
Model T med<br />
sprøjte tilslutning.<br />
DIVERSE<br />
Ældre Aunslev kirsebærryster, ombygget med<br />
alu-bøjler (Schaumann ryster), med netsejl, 3 år,<br />
samt almindeligt sejl, 10 år gammelt.<br />
Henvendelse på<br />
telefon 5858 5069<br />
Sælges:<br />
• Grimme indlagringstank RH 2462, årgang 2007<br />
• Crop-Line køleanlæg til 1.000 tons løg/grønsager,<br />
årgang 2007<br />
• Storkasser 2,4 x 1,2 x 1,2 årgang 2008<br />
• Monosem vakuum énkorns-såmaskine, 7 rækker,<br />
årgang 2006<br />
• John Deere 6930, 1.030 timer, årgang 2007<br />
• John Deere 6420, 1.400 timer, årgang 2006<br />
• Iveco trækker, 24.500 km, årgang 2008<br />
• Gardintrailer, 50.000 km, årgang 2007<br />
• Kølelager udlejes til kommende sæson.<br />
Kontakt Børge Tanderup<br />
23 20 27 95 / mail@fjorddal.dk<br />
Hurtig ekspedition af annoncer<br />
Ring på 87 40 66 03<br />
SOLO-SWING<br />
Svingarm med<br />
hydraulikmotor, til<br />
slåning rundt om<br />
træer, pæle,<br />
elektrisk hegn<br />
Kan påmonteres<br />
rotorklipper, slagle -<br />
klipper, eller som<br />
frontmonteret.<br />
HS MASKINIMPORT<br />
Skovvænget 4, 3100 Hornbæk, Fax 48 28 02 29<br />
Tlf. 48 28 10 88 - mobil 40 79 15 29<br />
Eneimportør af PERFECT slåmaskiner, grenknusere, grenriver og<br />
MUNCKHOF tågesprøjter, kassefylder, æbleplukkemaskiner<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 299
RECEPTION<br />
Salgschef i Weibulls Horto,<br />
Geert Lodberg<br />
har 25 års jubilæum og 50 års-fødselsdag.<br />
Det fejres med forretningsforbindelser og<br />
venner af huset ved en reception hos<br />
ECONOVA A/S, tidligere Weibull Danmark,<br />
på Tonsbakken 10, 2740 Skovlunde<br />
Tirsdag den 22. juni fra kl. 14.30-18.30.<br />
Vi glæder os til at se Jer.<br />
Geert Lodberg Tlf. 40 14 07 22 geert.lodberg@weibullshorto.dk<br />
Erik Pedersen Tlf. 40 37 02 10 erik.pedersen@weibullshorto.dk<br />
Karl Dyhre Tlf. 40 75 48 55 karl.dyhre@weibullshorto.dk<br />
Weibulls Horto A/S<br />
Lyngbyvej 20 · 2100 København Ø · Tlf. 0046 414 443 700<br />
Flere eksemplarer af bladet<br />
Virksomheder med ansatte har ofte interesse i at have<br />
flere eksemplarer af erhvervsbladet Frugt & Grønt liggende.<br />
For eksempel på kontoret, i værkstedet eller i<br />
kantinen.<br />
Ring og få<br />
et tilbud på<br />
at få sendt<br />
ekstra eksemplarer<br />
til samme<br />
adresse som<br />
dit nuværende<br />
abonnement.<br />
Fem ekstra<br />
eksemplarer<br />
giver 50% rabat.<br />
Morten Adamsen i Stenvad<br />
Tlf. 87 40 66 32<br />
NR. 3. MARTS 2009<br />
Gør klar til en sæson<br />
med 2,3 millioner blomkål<br />
LÆS OM: FORARBEJDNING AF BÆR HOS DANFRUGT • VINDERNE AF ÅRETS LØGKONKURRENCE<br />
Morten Adamsen i Stenvad<br />
NR. 3. MARTS 2009<br />
Gør klar til en sæson<br />
med 2,3 millioner blomkål<br />
LÆS OM: FORARBEJDNING AF BÆR HOS DANFRUGT • VINDERNE AF ÅRETS LØGKONKURRENCE<br />
Morten Adamsen i Stenvad<br />
Morten Adamsen i Stenvad<br />
Gør klar til en sæson<br />
med 2,3 millioner blomkål<br />
NR. 3. MARTS 2009<br />
Gør klar til en sæson<br />
med 2,3 millioner blomkål<br />
LÆS OM: FORARBEJDNING AF BÆR HOS DANFRUGT • VINDERNE AF ÅRETS LØGKONKURRENCE<br />
Morten Adamsen i Stenvad<br />
LÆS OM: FORARBEJDNING AF BÆR HOS DANFRUGT • VINDERNE AF ÅRETS LØGKONKURRENCE<br />
NR. 3. MARTS 2009<br />
NR. 3. MARTS 2009<br />
Gør klar til en sæson<br />
med 2,3 millioner blomkål<br />
LÆS OM: FORARBEJDNING AF BÆR HOS DANFRUGT • VINDERNE AF ÅRETS LØGKONKURRENCE<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Med fokus på høj kvalitet og service producerer<br />
og forhandler vi såvel standardmaskiner som<br />
individuelle løsninger til vores kunder.<br />
Planteskolen Vester Skovgård<br />
Din danske totalleverandør af sunde frugttræer og frugtbuske<br />
i de bedste sorter og kvaliteter til moderne frugtavl.<br />
Din leverandør af frugtbuske og<br />
frugttræer til det danske klima<br />
• Æbler • Solbær<br />
• Pærer • Ribs<br />
• Blommer • Stikkelsbær<br />
• Sødkirsebær • Hindbær - brombær<br />
• Surkirsebær • Blåbær<br />
• Rabarber<br />
Hent inspiration på vores hjemmeside:<br />
www.vesterskovgaard.dk<br />
Indhent uforbindende tilbud<br />
Annette og Ole<br />
Planteskolen Vester Skovgård · Annette og Ole Pedersen<br />
Nordrupvej 101 · DK 4100 Ringsted · Telefon 57 64 03 13 Fax 57 64 01 04<br />
Mail: mail@vesterskovgaard.dk · www.vesterskovgaard.dk<br />
300 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
A R B E J D S K R A F T<br />
BILLIG ARBEJDSKRAFT<br />
TILBYDES<br />
Lær fra insekterne 80 kr. pr i plantagen time<br />
at kende - kvalificeret inden samt ufaglært sæsonen arbejdskraft begynder<br />
til alle genre indenfor -<br />
gartneri - skov - mark - plantning -<br />
plukning - beskæring<br />
samt generelt forefaldende arbejde efter behov.<br />
Timepris eller sæson-kontrakt på faste vilkår<br />
op til 6 måneders varighed -<br />
Jylland: Kaspar Thorup tlf. 28 11 19 70<br />
Sjælland/Fyn/Øerne: Ulf Thorup tlf.30 50 00 96<br />
www.billigarbejdskraft.dk - mail@billigarbejdskraft.dk<br />
KEND INSEKTERNE<br />
- kom skaderne<br />
i forkøbet<br />
Udsalg - tøm lageret<br />
150 kroner<br />
inkl. moms og forsendelse<br />
Billedatlas og ordbog<br />
med 358 farvebilleder<br />
fordelt på 180 sider<br />
Pris: kr. 450,-<br />
GartneriRådgivningen<br />
+ moms og forsendelse<br />
Tlf. 87 40 66 32 · alm@vfl.dk<br />
Frugt og Grønt Rådgivningen<br />
Tlf. 63 16 75 86 · Mail: alm@landscentret.dk<br />
Jordløse Møllevej 27 DK-5683 Haarby<br />
ApS<br />
Tlf.: 64 73 12 59 Fax: 64 73 15 79<br />
E-mail: admin@bk-pack.dk<br />
www.bk-pack.dk<br />
Emballagenet<br />
Netsække med og uden snøre<br />
Netsække med banderole<br />
Netsække i ruller<br />
Sygarn<br />
Lukketråd<br />
Etiketter, mærkninger<br />
Telefon 97 16 25 22<br />
hsplastic@mail.dk<br />
E M B A L L A G E M . M .<br />
Kontakt os og<br />
få et tilbud<br />
KVALITETSNET<br />
til ethvert formål.......<br />
Hurtig<br />
ekspedition<br />
af annoncer<br />
Ring på<br />
87 40 66 03<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 301
JORDBÆRPLANTER<br />
GOOSSENS<br />
FLEVO<br />
PLANT<br />
T R Æ E R , P L A N T E R , L Ø G<br />
BLÅBÆR- & JORDBÆRPLANTER<br />
Kristian<br />
Knudsen<br />
H O L K E B J E R G V E J 74 · D K 5 2 5 0 O D E N S E S V<br />
T L F.: 6 31 3 1 4 4 2 · F A X : 6316 0 011 · M O B I L: 4 0 27 7017<br />
E - M A I L : k k @ p l a n t p a r t n e r s . d k<br />
w w w. p l a n t p a r t n e r s . d k · w w w. d e k e m p . n l<br />
Jordbærplanter<br />
Certificerede planter af bedste kvalitet.<br />
Fast leverandør med sikkerhed for<br />
sundhed og kvalitet.<br />
Svanemosegaard<br />
VAGN FREDERIKSEN · 4000 ROSKILDE · MOBIL 40 15 08 86<br />
MAGERHOLM APS<br />
Frugttræer · Støttemateriel til frugttræer<br />
TLF. 62 28 10 94 – FAX 62 28 20 44<br />
www.magerholm.dk<br />
FLEVOPLANT-DANMARK<br />
Jens Arne Pedersen<br />
Drejerbakken 9 · DK-5592 Ejby<br />
Tlf. 6446 2299 · Fax 6446 2968 · Biltlf. 40 44 72 99<br />
E-mail: jap-flevo@mail.tele.dk · www.flevoplant.nl<br />
M A S K I N E R , R E D S K A B E R M . M .<br />
Olden Maskinfabrik ApS<br />
Telefon 9825 4866, Fax 9825 4833<br />
www.olden-maskinfabrik.dk<br />
www.haygrove.co.uk<br />
Rokkedysse, Værløse, Tlf. 20 23 58 96<br />
Lisbeth Toft, rokkedysse@mail.dk<br />
Maskiner til frugt- og bærplantager,<br />
frilandsgartnerier, planteskoler,<br />
land- og skovbrug.<br />
Bøjdenvejen 52 · Krarup · DK-5750 Ringe<br />
Tlf. +45 62 27 21 95 · www.tr-maskiner.dk<br />
SALG OG Køle- & fryseskabe Stald-, jord- &<br />
SERVICE AF: Frugt- & grøntkøling luftvarme<br />
Modulkøle- & fryserum Ventilations- &<br />
Aircondition affugtningsanlæg<br />
EDB køling Klimaanlæg<br />
Befugtningsanlæg<br />
Grey: Cmyk 21-3-0-87 / Green: Cmyk 90-0-100-10<br />
DØGNSERVICE<br />
Brusbjergvej 2 . Trunderup . 5683 Haarby . Tlf. 64 73 24 77 . www.fkkt.dk<br />
S L I D D E L E T I L U G E R L Ø S E<br />
Grønthøster, radrenser, halmsnitter, rækkekultivator,<br />
plantemaskine, græsslåmaskine, grenknuser og skovmaskiner.<br />
FØRES PÅ LAGER – ØVRIGE RESERVEDELE FREMSTILLES EFTER OPGAVE<br />
STENSTRUP MASKINFABRIK<br />
Tømrervænget 4 · DK.4700 Næstved · Tlf. 5570 0598 · Fax 5570 0793<br />
www.stenstrupmaskinfabrik.dk · E-mail: mail@stenstrupmaskinfabrik.dk<br />
KOLDT OG GODT!<br />
Specialister i hegnsklippere,<br />
hegnssave og rotorfræsere<br />
Odensevej 82 – 5853 Ørbæk – Tlf. 65 33 13 31<br />
Fax 65 98 19 62 – Bil 20 29 30 31<br />
www.elkaer-maskiner.dk – info@elkaer-maskiner.dk<br />
Autoriseret el- og kølefirma<br />
Herluflillevej 23 · DK-4160 Herlufmagle · post@jensen-koel.dk<br />
DØGNVAGT til faste kunder<br />
Klima-, køle og fryseanlæg til ethvert formål<br />
Element-, køle,- og fryserum<br />
Butikskøleinventar<br />
Vandkølingsanlæg<br />
Varmegenvindingsanlæg 55 50 13 06<br />
Køle- og fryseunit lige klar til el-stik<br />
www.jensen-koel.dk<br />
EDB-køling, aircondition, proceskøling<br />
Ventilationsanlæg<br />
Montering af mælkekøletanke/landbrug<br />
Kølerum til grøntsagsavlere<br />
Varmepumper<br />
Reparation, salg og service<br />
302 FRUGT & GRØNT JUNI 2010
Analyser<br />
Garta<br />
Lavsenvænget 1<br />
5200 Odense V<br />
Telefon 33 68 50 50<br />
Telefax 33 68 86 05<br />
odeafd@garta.dk<br />
www.garta.dk<br />
Biologisk bekæmpelse<br />
EWH BioProduction ApS<br />
Centervej Syd 4<br />
4733 Tappernøje<br />
Telefon 55 96 00 21<br />
Telefax 55 96 00 31<br />
bio@bioproduction.dk<br />
www.bioproduction.dk<br />
Horticoop Scandinavia A/S<br />
Anelystparken 45A<br />
8361 Tilst<br />
Telefon +45 87 36 99 00<br />
Telefax +45 87 36 99 09<br />
info@horticoop.dk<br />
www.horticoop.dk<br />
Garta<br />
Lavsenvænget 1<br />
5200 Odense V<br />
Telefon 33 68 50 50<br />
Telefax 33 68 86 05<br />
odeafd@garta.dk<br />
www.garta.dk<br />
Borregaard BioPlant ApS<br />
Århus<br />
Helsingforsgade 27B<br />
8200 Århus N<br />
Telefon 86 78 69 88<br />
Telefax 86 78 69 22<br />
borregaard@bioplant.dk<br />
www.bioplant.dk<br />
Borregaard BioPlant ApS<br />
København<br />
Hammerholmen 39 K st.<br />
2650 Hvidovre<br />
Telefon 44 44 40 12<br />
Telefax 44 44 40 19<br />
Borregaard BioPlant ApS<br />
Odense<br />
Telefon 40 34 42 12<br />
Emballage<br />
PM Pack Service A/S<br />
Sverigesvej 12,<br />
8700 Horsens<br />
Telefon 75 60 20 00<br />
Telefax 75 60 16 60<br />
mail@pmpack.dk<br />
www.pmpack.dk<br />
Garta<br />
Lavsenvænget 1<br />
5200 Odense V<br />
Telefon 33 68 50 50<br />
Telefax 33 68 86 05<br />
odeafd@garta.dk<br />
www.garta.dk<br />
ScanStore Packaging A/S<br />
Nyvang 7<br />
DK-5500 Middelfart<br />
Tlf: +45 70 22 14 74<br />
Fax: + 45 64 41 14 73<br />
packaging@scanstore.dk<br />
www.packaging.scanstore.dk<br />
Gartneriartikler<br />
Garta<br />
Lavsenvænget 1<br />
5200 Odense V<br />
Telefon 33 68 50 50<br />
33 68 86 05<br />
odeafd@garta.dk<br />
www.garta.dk<br />
Håndværktøj<br />
Dansk Skovkontor A/S<br />
Kalundborgvej 92,<br />
4180 Sorø<br />
Telefon 57 83 01 10<br />
Telefax 57 83 13 10<br />
post@dansk-skovkontor.dk<br />
www.dansk-skovkontor.dk<br />
Klima-, køle- og fryseanlæg<br />
Jensen Køleteknik<br />
Herluflillevej 23, Herluflille<br />
DK-4160 Herlufmagle<br />
Telefon +45 55 50 13 06<br />
Telefax +45 55 50 12 20<br />
post@jensen-koel.dk<br />
www.jensen-koel.dk<br />
Klaus Krusaa Køleanlæg A/S<br />
Håndværkervænget 6,<br />
Gundsømagle<br />
4000 Roskilde<br />
Telefon 46 78 83 75<br />
Telefax 46 78 82 40<br />
krusaa-koel@krusaa-koel.dk<br />
www.krusaa-koel.dk<br />
Konsulent-rådgivning<br />
GPL International as<br />
Grønnegyden 105<br />
5270 Odense N<br />
Telefon 66 14 50 70<br />
Telefax 66 14 50 84<br />
gpl@gpl.dk<br />
www.gpl.dk<br />
GartneriRådgivningen<br />
Hvidkærvej 29<br />
5250 Odense S<br />
Telefon +45 87 40 66 30<br />
Telefax +45 65 92 69 17<br />
gartneriraadgivningen@<br />
landscentret.dk<br />
www.gartneriraadgivningen.dk<br />
Se vores nye hjemmeside:<br />
www.dutchtec.dk<br />
Maskiner til friland<br />
Norcar DK A/S<br />
Ellehammer vej 10,<br />
Postboks 12<br />
9900 Frederikshavn<br />
Telefon 96 21 90 20<br />
Telefax 97 36 61 66<br />
vaza@vaza.dk<br />
www.norcar.com<br />
Elkær Maskiner<br />
Odensevej 82<br />
5853 Ørbæk<br />
Telefon 65 33 13 31<br />
Telefax 65 98 19 62<br />
info@elkaer-maskiner.dk<br />
www.elkaer-maskiner.dk<br />
HLS Maskiner<br />
Lillemarksvej 6 A<br />
5600 Faaborg<br />
Telefon 24 60 97 28<br />
Telefax 62 60 25 18<br />
hlsmaskiner@gmail.com<br />
www.hlsmaskiner.dk<br />
Albjerg’s MaskinTec<br />
Assensvej 286<br />
5771 Stenstrup<br />
Telefon 62 26 24 91<br />
mobil 20 27 84 97<br />
pha@mail.tele.dk<br />
www.traktorsalg.dk<br />
Hardi Skandinavien<br />
Helgeshøj Allé 38<br />
2630 Taastrup<br />
Telefon 43 58 85 00<br />
Telefax 43 58 85 20<br />
skandinavien@<br />
hardi-international.com<br />
www.hardi.dk<br />
Overdækning<br />
DutchTec ApS<br />
Gartneriprojekter<br />
Kontakt Henk van Tuyl<br />
Nistedvej 12, Stige<br />
5270 Odense N<br />
Telefon 66 16 66 89<br />
Mobil 40 28 44 38<br />
Telefax 66 16 66 99<br />
info@dutchtec.dk<br />
www.dutchtec.dk<br />
Pakkemaskiner<br />
ScanStore A/S<br />
Nyvang 7<br />
DK-5500 Middelfart<br />
Telefon +45 64 41 12 12<br />
Telefax +45 64 41 14 74<br />
mail@scanstore.dk<br />
www.scanstore.dk<br />
PM Pack Service A/S<br />
Sverigesvej 12<br />
8700 Horsens<br />
Telefon 75 60 20 00<br />
Telefax 75 60 16 60<br />
mail@pmpack.dk<br />
www.pmpack.dk<br />
SR PACK A/S<br />
Sandvadvej 30<br />
DK-8765 Klovborg<br />
Telefon +45 75 76 15 22<br />
Telefax +45 75 76 15 11<br />
info@srpack.dk<br />
www.srpack.dk<br />
Vandingsanlæg<br />
Dansk Vandingsteknik<br />
Kastholmvej, Osted<br />
4320 Lejre<br />
Telefon 46 49 77 63<br />
Telefax 46 49 77 64<br />
dvt@adr.dk<br />
www.dvt-dk.dk<br />
Vandingsmaskiner<br />
Agrometer a/s<br />
Fælledvej 10<br />
7200 Grindsted<br />
Telefon 76 72 13 00<br />
Telefax 76 72 13 98<br />
agrometer@agrometer.dk<br />
www.agrometer.dk<br />
Vægte<br />
CBH Vægte ApS<br />
Vonsildvej 207<br />
6000 Kolding<br />
Telefon 75 56 73 10<br />
Telefax 75 56 73 10<br />
info@cbh-vaegte.dk<br />
www.cbh-vaegte.dk<br />
Holstebro Vægtservice I/S<br />
Elkjærvej 114<br />
7500 Holstebro<br />
Telefon +45 97 41 04 58<br />
Telefax +45 97 41 04 26<br />
post@hova.dk<br />
www.hova.dk<br />
Væksthusbelysning<br />
Garta<br />
Lavsenvænget 1<br />
5200 Odense V<br />
Telefon 33 68 50 50<br />
Telefax 33 68 86 05<br />
odeafd@garta.dk<br />
www.garta.dk<br />
Service-telefontavlen<br />
– den direkte vej til din virksomhed<br />
Få 2 - betal for 1!<br />
Service-telefontavlen i Frugt & Grønt indeholder de vigtigste kontaktoplysninger<br />
på leverandører og samarbejdspartnere i gartneribranchen.<br />
Når du bestiller en eller flere visninger på Service-telefontavlen, bliver du også<br />
tilbudt GRATIS visning på vores hjemmeside. Dermed er der mulighed for at blive<br />
linket direkte til din virksomheds hjemmeside via www.gartneriraadgivningen.dk,<br />
som hver måned har over 25.000 besøgende.<br />
Pris 1.000,- kr. + moms pr. år.<br />
Hvis du vil høre mere om vores Service-telefontavle eller bestille visning, kan du<br />
kontakte: Morten Nielsen på tlf. 87 40 66 03 eller mail: mon@landscentret.dk<br />
FRUGT & GRØNT JUNI 2010 303
Må anvendes i bærfrugt indtil 3 dage før høst.<br />
Bred effekt / Øget produktion<br />
Større holdbarhed / Forbedret lønsomhed<br />
Signum er et bredspektret svampemiddel, der er godkendt<br />
i en lang række afgrøder med effekt overfor adskillelige<br />
alvorlige kvalitetsforringende svampe.<br />
Se nærmere om afgrøder og anvendelsestidspunkt<br />
på hjemmesiden www.agro.basf.dk<br />
Crop Protection<br />
Klaus Nielsen 40 71 84 32<br />
Jakob Skodborg Jensen 40 16 81 63<br />
Sören Pagh + 46 70 5876910<br />
www.agro.basf.dk<br />
Læs altid etiketten før brug!<br />
BASF er medlem af Dansk Planteværn.<br />
Returadresse:<br />
Frugt & Grønt<br />
Hvidkærvej 29<br />
5250 Odense SV