Beretning 2001 - Akademiraadet
Beretning 2001 - Akademiraadet
Beretning 2001 - Akademiraadet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
86 SAGER BEHANDLET AF AKADEMIRAADET<br />
ningsfredning og bevaring af bygninger og bymiljøer, om de regionale,<br />
faglige kulturmiljøråd, om planlægning og lov om påligning<br />
af indkomstskat til staten blev udsendt til høring med svarfrist den<br />
23. marts <strong>2001</strong>.<br />
Hovedformålet med ændringsforslaget var en styrkelse af de regionale,<br />
faglige kulturmiljøråd og af kommunernes bygningsbevaringsarbejde.<br />
Bl.a. havde kulturmiljørådene hidtil manglet formelle tilgange<br />
til faglig rådgivning af myndighederne.<br />
Iflg. forslaget udvides de regionale faglige kulturmiljøråd med 2<br />
medlemmer med bygningskulturel indsigt indstillet af <strong>Akademiraadet</strong>.<br />
Raadet meddelte den 23. marts <strong>2001</strong>, at man kunne tilslutte sig<br />
ændringsforslagene. Raadets tilslutning blev givet også på baggrund<br />
af Raadets kommentarer fra december 1996 til revision af Bygningsfredningsloven,<br />
Planloven og en Lov om kulturmiljørådene. (Se side<br />
47-49 i <strong>Beretning</strong> 1995-98, hvori Raadet bl.a. anbefalede, at også<br />
personer med æstetisk/arkitektonisk indsigt blev medlemmer i kulturmiljørådene,<br />
og Raadet stillede sig til rådighed ved udpegning<br />
af sådanne personer).<br />
Udpegelse iflg. Ligestillingsloven af medlemmer til offentlige<br />
råd, udvalg m.v.<br />
I Lov om Ligestilling indgår en paragraf om ligestilling i offentlige<br />
råd og nævn mellem mænd og kvinder. Dvs. at der til besættelse af<br />
en plads i et råd skal indstilles såvel en kvinde som en mand, hvorefter<br />
vedkommende minister beslutter den endelige sammensætning.<br />
Dette betyder ikke alene, at man skal finde frem til 2 personer – en<br />
af hvert køn – der vil kunne røgte hvervet. Det betyder også, at der<br />
er to personer, der skal ulejliges med spørgsmål, om vedkommende<br />
vil være villige til at lade sig indstille til et hverv, selv om der ikke<br />
er sikkerhed for, at han/hun faktisk bliver den person, som ministeren<br />
udpeger.<br />
Som et eksempel på det uhensigtsmæssige i denne indstillingsprocedure<br />
kan nævnes nedsættelsen af det nye Billedkunstråd, der<br />
iflg. Lov om Billedkunst skal træde i kraft den 1. juni <strong>2001</strong>.<br />
Den 8. juni <strong>2001</strong> forelå indstillinger fra <strong>Akademiraadet</strong>, fra Statens<br />
Kunstfonds Repræsentantskab og fra Foreningerne af Danske Kunst-<br />
SAGER BEHANDLET AF AKADEMIRAADET 87<br />
museer og Kunsthaller (i fællesskab). Der var iflg. reglerne indstillet<br />
i alt 3 kvinder og 3 mænd. Kulturministeren skal derefter vælge 3<br />
af de indstillede og selv udpege 2 billedkunstnere til Billedkunstrådet,<br />
og derefter skal ministeren tage stilling til, hvilken af de i alt 4<br />
billedkunstnere, ministeren har udvalgt, der skal være formand for<br />
Rådet. Da Billedkunstrådets arbejdsopgaver forudsætter, at dets<br />
medlemmer er yderst kyndige inden for det billedkunstfaglige område,<br />
forekommer det urimeligt, at en minister har så store valgmuligheder.<br />
En mere hensigtsmæssig udpegelsesprocedure – der efter Raadets<br />
opfattelse tilmed ville sikre en bedre faglig ekspertise – ville<br />
være:<br />
1. Ministeren udpeger to 2 billedkunstnere (en mand og en kvinde).<br />
2. Museerne og Kunsthallerne udpeger deres medlem (fx skiftevis<br />
en mand og en kvinde)<br />
3. <strong>Akademiraadet</strong> og Repræsentantskabet udpeger hvert sin billedkunstner<br />
– i en turnusordning, hvor Raadet og Repræsentantskabet<br />
skiftevis udpeger en mand og en kvinde.<br />
4. Ministeren udpeger formanden blandt de valgte billedkunstnere.