Komposition - VUC
Komposition - VUC
Komposition - VUC
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Komposition</strong><br />
<strong>Komposition</strong>sformen er med til at bestemme indholdet i den "historie", publikationen fortæller og<br />
kompositionen har stor indflydelse på, hvilken æstetisk ("skønhedsmæssig") oplevelse, publikationen<br />
giver dig. Et godt udgangspunkt for at forstå, hvad komposition bl.a. handler om, er at forstå følgende<br />
helt grundlæggende forhold:<br />
Enhver publikations komposition kan iagttages ud fra en kulturbestemt kunstnerisk værdiforestilling<br />
om<br />
orden, balance og klarhed<br />
En publikation kan altså være "komponeret" ud fra forskellige kompositionsprincipper.<br />
Nogle kompositionsformer bygger på at skabe og fastholde en særlig form for orden, balance og<br />
klarhed i både fysisk og overført psykologisk betydning og andre kompositionsformer forrykker den<br />
traditionelle opfattelse af hvad orden, balance og klarhed er.<br />
Symmetri<br />
Symmetrisk komposition<br />
Enguerrand Quarton (1410-1461)<br />
"The Coronation of Mary", 1454:<br />
Tegn en usynlig streg lodret i midten af billedet og<br />
se, at venstresiden og højresiden af billedet er<br />
(næsten) spejlvendt i forhold til hinanden og således<br />
næsten identiske. Derfor betegnelsen symmetri.<br />
<strong>Komposition</strong> med udgangspunkt i "Den gyldne brøk"<br />
En sådan kompositionsform skulle give en forstærket oplevelse af harmoni og æstetisk<br />
(skønhedsmæssig) nydelse og pirring af sanserne.<br />
Den gyldne brøk er en matematisk formel, der lyder således:<br />
a<br />
P<br />
b<br />
a<br />
b a<br />
Vi siger at et punkt P deler et linjestykke i det gyldne snit, hvis forholdet mellem hele linjestykket og<br />
den længste del er lig med forholdet mellem den længste del og den korteste del, altså:<br />
b a a 5 1<br />
b<br />
0<br />
, 62 662<br />
% og 0<br />
, 32 338<br />
%<br />
a a b a b 2<br />
a b<br />
b<br />
a<br />
Når Yderligere vi taler om ses den at: gyldne brøk 0 0i<br />
, 62 forbindelse og med 1 1,<br />
62billeder<br />
og andre udgivelser, skal det, rent<br />
matematisk, forstås på denne a måde: b<br />
Photoshop 7, side 50<br />
<strong>VUC</strong> Djursland<br />
b
Hvis former eller linjer er proportioneret (delt) på en sådan måde, at forholdet mellem den mindste og<br />
den største giver 0,62 eller forholdet mellem den største og den mindste giver 1,62 så er formen eller<br />
linjen komponeret efter den gyldne brøk.<br />
I det følgende skal vi se eksempler brugen af den gyldne brøk.<br />
1. Det gyldne rektangel Harmoniske former<br />
2. Det gyldne snit Harmonisk opdeling af en side<br />
3. De gyldne punkter Fokuspunkter/Blikfang<br />
Et gyldent rektangel er der tale om, hvis selve billedets ydre ramme eller hvis mere eller mindre<br />
synlige rektangelformer i billedet har proportioner, hvor den korte side i rektanglet divideret med den<br />
længste tilnærmelsesvis er ca. 0,62... eller den længste side divideret med den korteste er tæt på 1,62.<br />
Det gyldne snit taler vi om, når særlige eller vigtige billedelementer er placeret i nogle bestemte "snit"<br />
i en billedflade. Og placeringen af disse snit har også med den gyldne brøk at gøre.<br />
Hvis du vil undersøge om særlige billedelementer er placeret i et eller flere af billedfladens gyldne<br />
snit, kan du måle ca. tre ottendedele af hver sides længde ind fra alle rektanglets fire sider og tegne<br />
vinkelrette linjer dér.<br />
De gyldne punkter er der, hvor de gyldne snit skærer hinanden:<br />
Hvis billedelementer er placeret i nogle af disse gyldne felter kan det være med det formål at skabe<br />
særlig opmærksomhed omkring dem og at komponere billedet "for at få en æstetisk tiltalende ulige<br />
inddeling af et givent rum".<br />
Gyldne rektangler, snitlinjer og punkter<br />
6,5<br />
62%<br />
38%<br />
4 16,2<br />
38% 62%<br />
10<br />
62%<br />
38%<br />
38%<br />
62%<br />
Photoshop 7, side 51<br />
<strong>VUC</strong> Djursland
Leonardo da Vinci (1452-1564)<br />
"Saint Jerome"<br />
Eksempler<br />
Georges Seurat (1859-1899)<br />
"De badende ved Asniers", 1884<br />
Photoshop 7, side 52<br />
<strong>VUC</strong> Djursland<br />
Albrecht Durer (1471-1528)<br />
"The Adoration of the Magi", 1504<br />
<strong>Komposition</strong> efter det "optiske midtpunkt"<br />
Det optiske midtpunkt betragtes som centrum for det synsfelt, der har størst opmærksomhedsværdi i<br />
det samlede felt. Man kan med en passer og lineal bestemme positionen af punktet. Det geometriske<br />
midtpunkt ligger præcis i midten af det felt, hvorimod det optiske midtpunkt ligger noget højere 59 %<br />
højere end bundlinien og 41 % fra venstre kant. Illustrationer eller tekst i en reklamesag anbringes<br />
oftest i det optiske midtpunkt for at skabe større interesse omkring budskabet.
<strong>Komposition</strong> efter "Tredjedelsreglen" (Rule of Thirds)<br />
Rule of Thirds minder meget om det gyldne snit, bortset<br />
fra at billedet/publikationen blot opdeles i tre lige store<br />
dele i stedet for forholdene fra det gyldne snit.<br />
Det gyldne snit er ca. 38 % fra kanterne, mens Rule of<br />
Thirds naturligt nok er ca. 33 %.<br />
Beskæring af et billede af en humlebi. Det øverste billede til venstre er med tredjedelsreglen og det<br />
andet til højre med det gyldne snit.<br />
Farvers lysstyrke<br />
I Lab-systemet, som er en mere videnskabelig model for farver kan man bestemme farvernes<br />
absolutte lysstyrker. Dette har en stor æstetisk betydning i forhold til billedkomposition.<br />
Farve RGB kode Absolut lysstyrke<br />
Hvidt 255, 255, 255 100<br />
Gul 255, 255, 0 98<br />
Cyan 0, 255, 255 91<br />
Grøn 0, 255, 0 88<br />
Orange 255, 165, 0 76<br />
Magenta 255, 0, 255 60<br />
Rød 255, 0, 0 54<br />
Blå 0, 0, 255 30<br />
Sort 0, 0, 0 0<br />
Photoshop 7, side 53<br />
<strong>VUC</strong> Djursland<br />
100%<br />
67%<br />
33%<br />
0%
Den klassiske farvelære<br />
Primærfarverne<br />
Sekundære farver<br />
Tertiære farver<br />
Farvekarakteristik<br />
FARVER FARVEPÅVIRKNING<br />
De rene farver. Primærfarverne er rød, gul og blå.<br />
Når de primære farver blandes fås de sekundære farver.<br />
Er de farver der fremkommer når primærfarverne blandes.<br />
rød + gul = orange, gul + blå = grøn, rød + blå = lilla<br />
Blandes de sekundære farver igen med primærfarverne, får vi<br />
hele farvepaletten, de tertiære farver.<br />
Indenfor hver farve findes der mange variationer af farverne<br />
afhængig af hvor meget eller hvor lidt der er af primærfarverne.<br />
RØD Aktiverende, varm, kærlighed, aggression, udadvendt<br />
ORANGE Glæde, udadvendt, opmuntrende, aktiverende<br />
GUL Stimulerer logisk tankegang og glæde<br />
GRØN Beroligende, harmoniserende, styrker selvkontrol<br />
TYRKIS Kølende, forfriskende, beroligende<br />
BLÅ Fremmer koncentrationen, fordybelse, ro, afslapper musklerne<br />
VIOLET Uro, nervøsitet, angst, depression, intuition, åndelige tanker<br />
ROSA Dæmper angst, stress og aggression<br />
HVID Neddæmpende, tomhed<br />
GRÅ Depression, balance, elegance<br />
SORT Pessimisme, depression<br />
BRUN Stagnation, stabiliserende, tryghed<br />
Photoshop 7, side 54<br />
<strong>VUC</strong> Djursland<br />
Kolde<br />
Varme
De syv farvekontraster<br />
Varm-kold kontrasten<br />
Kulde/varme kontrast opstår, når kolde farver står overfor varme farver.<br />
Den ene halvdel af farvecirklen (blå-grøn) er kold, og den anden (gulrød)<br />
er varm. De kolde farver træder tilbage, de varme står frem. Varmkold<br />
kontrasten er således et middel til at give en flade liv og dybde.<br />
Komplementær kontrasten<br />
Det er den kontrast, hvor de to farver som ligger overfor hinanden på<br />
farvecirklen. Står de op til hinanden vil de fremhæve og understrege<br />
hinanden. Oftest opnås det bedste resultat ved at bruge meget af den ene<br />
og kun ganske lidt af den anden farve.<br />
Lys-mørk kontrasten<br />
Den kontrast, der opstår, når lyse og mørke farver sættes sammen (lyst<br />
står frem og mørk træder tilbage). En flade virker ofte kedelig, hvis der<br />
ikke er lys-mørk kontrast.<br />
Kontrasten mellem lys og mørke vises tydeligst i kontrasten mellem gul<br />
og blå. De er kredsens henholdsvis lyseste og mørkeste farver. Den<br />
allerstørste kontrast er dog sort og hvidt.<br />
Farvestyrke/kvantitets kontrasten<br />
Alle farver virker ikke lige stærkt, f.eks. har gul større lysstyrke end<br />
magenta. Vil man således give indtryk af lige meget gult og magenta,<br />
skal 5/8 være magenta og kun 3/8 gult. Tilsvarende skal der være 1/4<br />
cyan og 3/4 blåt.<br />
Mættethed/kvalitets kontrasten<br />
Den kontrast, der opstår, når en farve tilsættes hvid, sort eller grå. Det<br />
skal forstås som kontrasten mellem rene klare farver (ren valør) og<br />
farvens lysere eller mørkere valør dæmpet med sort eller hvidt.<br />
Egenkontrast<br />
Farvernes egenkontrast omhandler hele farvecirklen. Primærfarverne<br />
giver sammen den største kontrast, mens tertiærfarverne giver en mere<br />
dæmpet kontrast. Tilføjes hvidt og sort til kontrasterne, vil farverne<br />
splittes mere, mens kontrasterne vil dæmpes, hvis man ændrer farvernes<br />
valør.<br />
Simultan/samtidigheds kontrasten<br />
Farver påvirker hinanden ved deres blotte tilstedeværelse, især vil et<br />
stort farveområde påvirke et mindre (og derved ændre det).<br />
Ofte er der i øvrigt flere kontraster på samme tid. Således er rød - cyan både komplementær,<br />
lys-mørk og varm-kold kontrast.<br />
Photoshop 7, side 55<br />
<strong>VUC</strong> Djursland
Farveharmonier<br />
Ordet harmoni stammer fra græsk og betyder ligevægt eller tonernes samklang.<br />
En oversigt over de almindeligste harmonier:<br />
Akromatisk harmoni/Gråtoneskala<br />
En harmoni uden farve,<br />
altså en gråskala<br />
Monokromatisk harmoni<br />
En harmoni bestående af<br />
én farve, samt denne tilsat<br />
sort eller hvidt<br />
Analog harmoni<br />
Komplementær harmoni<br />
Sort blandet med hvid giver gråtonerne<br />
Her er valgt en rød farve og derefter blandet med henholdsvis sort og hvid<br />
En harmoni bestående af farver fra et relativt snævert område af<br />
farvecirklen.<br />
Dette valg giver et afslappende og roligt billede.<br />
En harmoni bestående af farver, der ligger modsat hinanden på<br />
farvecirklen f.eks. gul og blå.<br />
Dette valg fanger øjet og skaber blikfang<br />
Komplementære farver er ikke velegnet til tekster.<br />
Virkningen af at anvende komplementærfarver i samme billede er:<br />
at særlige billedelementer fremhæves, fordi komplementærkontrasten<br />
bevirker, at billedelementet træder frem med sin<br />
stærkest mulige strålekraft.<br />
at øjet opfatter billedet i fuldstændig ro og balance, hvis<br />
komplementærfarverne findes i det rette mængdeforhold.<br />
Harmoni af ligesidet/ligebenet trekant, rektangel og kvadrat<br />
at øjet opfatter motivet som forvirrende og uroligt, hvis kontrastfarverne<br />
findes i et særligt mængdeforhold.<br />
Andre harmonier kan findes ved at lægge geometriske figurer ind i farvecirklen. De farver, der ligger ud<br />
for figurens spidser, vil tilsammen danne en harmoni i en hvilken som helst position, figurerne drejes til.<br />
Photoshop 7, side 56<br />
<strong>VUC</strong> Djursland
Tekstfarver: kontraster mellem forgrund og baggrund<br />
Sørg altid for, at der er god kontrast mellem tekst og baggrund. Det er en fordel for svagtseende og<br />
farveblinde, men gør også oplevelsen af dit arbejde bedre for brugere uden handicap.<br />
W3C konsortiet som definerer vigtige internetstandarder for elektroniske udgivelser som skal vises<br />
på en skærm hvor kravene er noget højere hvad angår kontrast pga. bl.a. skærmens flimren anbefaler:<br />
Forskellen i lysstyrke mellem to farver skal mindst være 125.<br />
En farves lysstyrke i RGB-modellen er bestemt ved følgende formel:<br />
(Rød X 299) + (Grøn X 587) + (Blå X 114)<br />
1000<br />
Forskellen mellem to farver skal mindst være 500.<br />
Nedenstående formel udtrykker denne regel:<br />
Rød1−Rød2 + Grøn1−Grøn2 + Blå1−Blå2 > { 500<br />
Eksempler på forkerte farvevælg<br />
Baggrundsbilleder<br />
Sørg for at baggrundsbilleder ikke dominerer over teksterne. Det er teksten som er vigtigst og den skal<br />
optræde som en rigtig forgrund.<br />
Photoshop 7, side 57<br />
<strong>VUC</strong> Djursland<br />
400<br />
Hvis man udelukker de 15 %<br />
der ikke har et normalt syn<br />
Never put blue and red against each other on the page unless you want to hurt the eyes of people<br />
looking at your site. They are so far apart on the spectrum, which is to say that their wavelengths<br />
are so different, that your eyes cannot focus on both colors at the same time. It is, on the other<br />
hand, hard to read in print just because it is low contrast.<br />
Green in general is be a poor choice.<br />
It just does not work well.<br />
Regardless of what you try to contrast it with.<br />
Black backgrounds are popular, just be careful not to look like you are shouting.<br />
Bold colors against black should be used with discretion.<br />
Eksempler på gode farvevælg<br />
If you want bright color, then yellow on blue is your choice.<br />
Green, if you tone it down to a muted green, is very nice. It even contrasts well with itself.<br />
Yellow on green also looks nice, but can cause problems with people with color vision problems.<br />
Your best bet in terms of readability is light toned backgrounds with dark text. It is what people are<br />
used to reading. It is a color scheme our eyes have adapted to. Also, as you may have noticed in<br />
the above examples, pure colors are much more brilliant on the computer screen than they are in<br />
print.<br />
Pastels may look a little unbecoming, but fashions change. By setting colors to extemely light and<br />
dark versions of a specific hue, you can lend a sense of visual coherence to the page.<br />
If you are going to work with black, it helps to mute your colors a little, so they don't apear to be<br />
shouting.<br />
Ovenstående eksempler er skrevet med skriftstørrelse 9. Jo større skriftstørrelsen er, jo mindre kontrast<br />
skal der til for at teksten er læsbar.<br />
With a very large font, even yellow on<br />
white is visible. With a very large font, even yellow on white is visible.