koglekirtlen - Jakob v. H. Holtermann
koglekirtlen - Jakob v. H. Holtermann
koglekirtlen - Jakob v. H. Holtermann
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
l<br />
<strong>koglekirtlen</strong><br />
et tidsskrift for filosofi &<br />
videnskabsteori på ruc<br />
nr.1 . maj 1999<br />
'4
t,.<br />
<strong>koglekirtlen</strong> - et tidsskrift for filosofi og videnskabsteori på ruc<br />
Festtalen,,,.,,,,,,.,,,,,,,,,,,,,.,,,,.,,.,,,,,,,,,,,,,,,,,.,,.,,,,,,,,.,,,,,,,,,,,,,,,, s, 1<br />
Fagets Flittige Forskere""" "''' "''''''''''''''''''''''' '" """""""" "" s, 4<br />
Vejledere s. 4<br />
Specialer s. 6<br />
Forårsakademi 1999"."""",,,.,,,,.,,,,,,,,,,,,,,,,,, """",,,,,,,,,.,,,,,,,, $, 8<br />
KæmpeskuffendeForårsakademi på KøbenhavnsUniversitet s. 8<br />
I begyndelsenvarspørgsmålet - et essayi seksufærdigeteser s. 12<br />
Essay"""",.".,.",.""""""""""""""""."""""""",."""""" $, 15<br />
"Omtrentalt vinker:følos" - omR.M.Rilkespoetiskevision s. 15<br />
Debat" '"'''' ",,,,.,,. """."" ,,,,,. ,,,,.,, """"" """"""""" ,,,, "" ,,, $, 21<br />
Humanitærinterventionog detmoralskedilemma s.21<br />
Deneklektiskegodtepose- oplægfraSøminestationen s.24<br />
De Sidste Sider"" ,,,,,,,.,,,,.,, ,,,,,.,, ,,,,, ",,,,,,,,,,. '''''''' "'~" "" """ s, 30<br />
l
<strong>koglekirtlen</strong> - et tidsskrift for filosofi & videnskabsteori på ruc<br />
Lidtombladet<br />
Somdet vil værede flestebekendt,blev<br />
derfor nyligtafholdtFilosofiskForårsakademiforvoresstand.Veddenlejlighedvar<br />
vi nogleaf deltagernei den århusianske<br />
afdeling,der(pået værtshusi løftetstemningfor<br />
at det ikkeskalværeløgn!)blev<br />
enigeom, at der var en ting - i hvertfald -<br />
som faget Filosofi og Videnskabsteori<br />
mangledefor rigtigat blivevoksen:et vaskeægtefagblad.<br />
Pludseligindsåvi, hvordanvoresfag<br />
formeligskregpåetskriftligtforum,hvorde<br />
studerendeogve~edernekunnemødesog<br />
udveksleåndrigheder, sladder,debatog<br />
indsigtsfulde kommentarer i skønsomforvirring.I<br />
ungdommeligt overmodbesluttedevi<br />
os derforfor at påtageos opgaven.Og<br />
detteblad,somDe,kærelæser,netopnu<br />
holdermellemDereshænder,er altsåvoreskreativitets<br />
førstegrøde.<br />
Ideenom et fagblader, skal det indrømmes,ikkeheltny.SåsentsompåSøminestationen(februar1999)<br />
blev det<br />
drøftetat starteetsåkaldtnyhedsbrev. Flerestuderendegavudtrykfor,atdesavnedefølingmed,hvadvejledernepåfagetegent-<br />
lig renderrundtog laver.Et nyhedsbrev<br />
indeholdendeabstracts af vejledernes<br />
forskningsartikler ogenhenvisningtil internettet,hvordekunnelæsesi<br />
dereshelhed,<br />
kunneforhåbentligmedvirketil at afhjælpe<br />
dennemangel.Ogsåspecialestuderende<br />
kunnebidragetil etsådantnyhedsbrevmed<br />
abstractsafderesprojekter.<br />
Vihartagetdenneidemedoveri "Koglekirtlen",omendde<br />
flestehenvisninger i<br />
dettenummerer til godegammeldags bøger<br />
og tidsskrifter- så megetfor cyberspace...Mensamtidigharviudvidetkonceptet(forsådanet<br />
skalmanjo have).For<br />
detførsteerengoddelaf bladet sidersat<br />
af til debat.Blandtmegetandetåbenbarede<br />
opholdetpå Søminestationen et behov<br />
foratsuppleredenmundtligedebatmeden<br />
skriftligditto.Deter redaktionensydmyge<br />
håb,at dendervedkantilføresnoglenuancer,<br />
som den mundtligedebatikke altid<br />
tillader.Såvelfagpolitiskesommerefilosofiskeindlægvil<br />
blivebudtvelkommenmed<br />
kyshånd. l.<br />
Foryderligereat styrkekontaktenmellem<br />
de studerendeog vejledern er det<br />
planen,at de kommendenumreskalindeholdeen<br />
vejlederprofil, hvorvi gennemet<br />
interviewmed den pågældendevejleder<br />
søgeratgiveet indtrykaf hanssynpåfilosofiensomfag<br />
og densrollei samfundet,<br />
<strong>koglekirtlen</strong> - et tidsskrift for filosofi og videnskabsteori på ru c<br />
hansforholdtildiversefilosofisketraditioner<br />
ogaktuelledebatteretc.<br />
Påtrodsaf at abstracts,debat,vejlederinterviewsosv.forhåbentligkommertil<br />
at<br />
udgøremereeller mindrefaste indslagi<br />
bladet,skaldetunderstreges, at detfaktisk<br />
er tanken,at "Koglekirtlen" skalskabesaf<br />
de studerendeog vejledernepå faget i<br />
fællesskab,og vi håber,at folk vil være<br />
interesserede i at bakkeideenop.Således<br />
er derhellerikkesagt"stopforalle"påredaktionsgangen.Somettegnpåvoresdemokratiskesindelagvilhalvdelenafosdrage<br />
i landflygtighed i efteråretfor at prøve<br />
kræftermeddiverseuniversiteter rundtom-<br />
kringpå kontinentet.Hvisnogleskulleføle<br />
sig fristettil at deltagei løjerneskalde<br />
derforværemereendvelkomne!<br />
Ogomtitlen<br />
Somden opmærksomme læsersandsynligvishar<br />
bemærket, lyderbladetnavnet<br />
"Koglekirtlen". Ogselvommanmåskeikke<br />
ligeskulletro det,erderinvesteret ikkeså<br />
lidtomtankei dennetitel.Forerderenting,<br />
vi som RUC-studerende har dendybeste<br />
forståelsefor,er detnødvendigheden af at<br />
placereen opbyggeligmetafori centrum,<br />
når manskaletablereen institutionelmytologi.Fra<br />
den allerførstefærd lærervi<br />
nødvendigheden af at foretag en rituelog<br />
megetpædagogiskafkodningaf metaforen<br />
2<br />
vedallehåndefestligelejligheder.Ogdette<br />
er entraditionvi på redaktionenikkenæn-<br />
neratbryde.Derfordetfølgende:<br />
Enumiddelbar fordelvedtitlener dens<br />
esoteriskekarakter.Meddenseksklusive<br />
henvisning til enafdestoremestresfilosofi<br />
styrkerdenfornemmelsenaf sammenhold<br />
blandtbladetslæsere.Visertitlenognikker<br />
indforstået. Samtidigerdenikkemereeksklusiv,enddenmeddetsammekanfanges<br />
afalle,derharbeståetmodul1.<br />
Vores opbyggeligemetaforer altså:<br />
Koglekirtlen. Ikkeviderepoetiskkanman<br />
måskeindvende.Menhvader i virkelighe-<br />
denmerenærliggendendat opkal~eet<br />
filosofiskfagbladefterdennefilosofihistoriensstørstefiasko;dennefilosoffensfantasifuldeomskrivningaf<br />
"ikke-forstået"?Det<br />
eri detteperspektiv, at <strong>koglekirtlen</strong> foralvor<br />
bliverinteressant. Mereendnogetandeter<br />
historienom <strong>koglekirtlen</strong>en fortællingom<br />
filosofiskhybris;omdefarerderlurer,når<br />
filosoffenskruerså højtop for ambitionsblusset,at<br />
hannægteratnøjesmedmindre<br />
end den fulde vished,den endegyldige<br />
sandhedi si,nsøgenefterfilosofiskindsigt.<br />
Descartesvillesombekendtkunvideaf<br />
det,dervarklartogdistinkt.Somfølgeheraf<br />
måttevirkelighedendelesi to; enhver<br />
tingvarententænkendellerudstrakt,ter-<br />
tiumnondatur!Også komdetlevendejo<br />
ligesomtil at stålidti vejen.Særligtmen-
nesket,denneontologiskebastardderhar<br />
denfrækhedbådeattænkeogfyldepåen<br />
ogsammetid.<br />
Men modet svigtedeDescartes.Han<br />
vovedeaIHgevel ikkeaterklæremennesket<br />
for uvirkeligt.Derforvendtehansig mod<br />
<strong>koglekirtlen</strong>for hjælp.HerfandtudvekslingenmeHemsjæloglegemested!Menbeklageligvisformåedehanikkerigtigtatforklare.hvorfordet,derellersvarumuligtalle<br />
andresteder,pludseligskullegå hen og<br />
blivemuligt,barefordidetforegiki enkogleklrtel.Trodsopfindsomheden<br />
kunnekog-<br />
!ekirtlenaltså heBerIkke rigtigskjule,at<br />
menneskethos Descartesvar bleveten<br />
logiskumulighed, encontradictio inadjecto.<br />
Mendermedbliver<strong>koglekirtlen</strong>Ikkeblot<br />
historienom begrænsningen ved Descartes'<br />
egenmosoftDener et symptompå<br />
densærligefilosofiskesyge,somNietzsche<br />
i AfgudemesRagnarokmedvanligbramfri<br />
retorikdiagnosticere rsåledes:<br />
"Alt hvadfilosofferI årtusinderhar håndteret<br />
var begrebsmurnier; intet virkeligtkom levendeud<br />
af dereshænder.De slårihjel,de<br />
udstopper, når de tilbeder.disse Herrerbegrebs-afglJdstienere<br />
- de bliver aHelivsfarlige,nårdetilbeder."<br />
Sagtmerekonventionelt beretter<strong>koglekirtlen</strong>omdenuheldigefilosofisketilbøjelighed<br />
iii at generereuløseligeparadokser i be-<br />
3<br />
r uc<br />
stræbeisenpåatudviklestadigmerekompletteogsofistikerede filosofiskesystemer.<br />
Paradokser dergennemtidernehardrevet<br />
filosoffertil demestuhyrligepåstande,når<br />
de grebetaf stemningenhar tagetderes<br />
egenfilosofipå ordet Medet pennestrøg<br />
harmanpåskiftaflivetså relativtbastante<br />
ideer som forandring,bevægelse,andre<br />
mennesker, tingene,virkeligheden, osv.<br />
Koglekirtlenstårsåledesi al sin paradoksalemagtog<br />
vældeførstogfremmest<br />
somenevigopfordringtil at udvisefilosofisk<br />
besindelse, ikke så megetmht. de<br />
spørgsmål vi stilleros,sommedhensynti!<br />
denskråsikkerhed hvormedvi søg.erat besvaredem.<br />
En opfordring der hermeder givet<br />
videre...<br />
Redaktionen<br />
Dennespalteerforbeholdtde mennesker.<br />
derønskerat indvieosandrei detdegår<br />
og iaver.Dener delsforbehofdtvoresansatte,delsvoresspecialestuderende,<br />
men<br />
det er imidlertidogsåmuligtbareat formidiesit<br />
projekt(hvisdet er værdat formidie).<br />
VEJLEDERE<br />
SverreRaffnsøe<br />
DescarIes .egen tegning af <strong>koglekirtlen</strong><br />
på arbejde. Jegarbejderfor tidenmedfølgendeforskningsopgaver<br />
ogpublikationer:<br />
4<br />
r uc<br />
Sammenhængsformer j det moderne<br />
samfund<br />
I desenereparårharjegførstogfremmest<br />
arbejdetmedet projekt,der skullekunne<br />
forsvaresomdoktordisputats. Detviiblive<br />
afsluttetogindleveret i maj1999.Omfanget<br />
erknap800sider.<br />
Det overordnedeformålmed projektet<br />
harværetat klarlæggedetsocialebånds<br />
karakteri de modernevesteuropæiske<br />
samfund. j denforbindelseundersøgesen<br />
rækkecentralesocialeindretningermed<br />
henb1ikpåat bestemme, hvordandefungerersomordensskabendeinstanserogprægerdensocialesammenhæng.<br />
Detdrejer<br />
sigomretoglov,disciplinogopinion,statsræsonogøkonomi,samtsocialtkonstftueredeprocedurer,der<br />
tilJaderat minimere<br />
risiciogiværksætte forptigtelsepåforhandling.<br />
Nietzscheskritikaf metafysikkenog moralen<br />
Modslutningenaf 1998udgavjeg en line<br />
bog på godt 100 sider i vores lokaie<br />
skrift?eriehervedfaggruppen forfilosofiog<br />
videnskabsteori medtitlenmorafensevige<br />
genkomst(Roskilde1998, ISSN 0902-<br />
9028,ISBN87-7349-393-7). I dennebeskæftiger<br />
jeg migmedNietzscheskarakteristikog<br />
kritikaf metafysikken, samthans
f.r-<br />
<strong>koglekirtlen</strong> et tidsskrift for filosofi & videnskabsteori på ruc<br />
moralkritik, idetjegførstog fremmesttager<br />
afsæt i hans Zur Genealogieder Moral.<br />
Bogener antagetil udgivelsepå forlaget<br />
Gyldendal i sidstehalvdelaf 1999.Tildenne<br />
udgivelseharjegdogtænktmigat omarbejdeførsteogsidstekapitel.<br />
Historie-ellerdiskursanalyse? EnintroduktiontilMichelFoucaultsLesmotset<br />
leschoses<br />
Jegharfor nyligfærdiggjortet manuskript<br />
på45 sider,hvorijeggiveren introduktion<br />
til MichelFoucaultsværkLesmatset les<br />
choses.Detudkommer i enskriftserieudgivetaf<br />
Centerfor OffentligOrganisationog<br />
Styringi løbetafmaj1999.<br />
Vortidsfilosofi<br />
.. o<br />
I begyndelsenaf det næsteartusindud-<br />
kommerderen ny udgaveaf Vortidsfilosofi.Denneudgavekommer<br />
til at rumm et<br />
selvstændigt bindomhandlende franskfilosofi<br />
i vort århundrede. Jeg har sammen<br />
medFinnFrandsenforpligtetmigtil atskrive<br />
densidstehalvdelaf dettebind,altså<br />
denhalvdelderførstogfremmestbeskæftigersigmedstrukturalismen<br />
og poststrukturalismen.<br />
5<br />
Jesper Ryberg områdersfagterminologi, problemer etc.,er<br />
Fagligeinteresser<br />
der derformegetmankanbidragemed.<br />
Minhovedinteresse indenforfilosofienhar<br />
Ikkealenefårmandermedfornøjelsenatfå<br />
de sidstemangeår liggetindenforden<br />
et lilleindbliki andrediscipliner,menman<br />
praktiskefilosofi. Dvs.indenforetiskteori,<br />
anvendtetik, metaetik,politisk filosofi,<br />
æstetikogretsfilosofi. Førstogfremmester<br />
det den normativ etik - altsåstudietaf<br />
kantilligefåtilfredsstillet et ønske- somen<br />
del studerendeofte har- om at kunneanvendesinfilosofi.<br />
hvorledesvi børhandleogindrettevoresliv<br />
- som jeg har beskæftigetmig med. Dette<br />
antageligtstørsteområdeindenforden<br />
praktiskefilosofi,rækkerfra denanvendte<br />
etiksstudieraf velkendteproblemområder<br />
som dødshjælp,dyreetik,genteknologi,<br />
fertilitetsbehandling, hungersnødosv.,til de<br />
rent principielleovervejelseindenforden<br />
etiskteoriom hvadder er det rigtige,og<br />
hvaddererdetgode.<br />
Selvomjeg personligter tilstrækkeligt<br />
"filosofagtig" til at findetilfredshedi studiet<br />
af rentfagfilsofiske tekniskeproblemer, har<br />
jeg dog også fået megetinspirationog<br />
glædeudaf at ar~de medproblemstillinger,der<br />
liggerpå grænseområdet mellem<br />
filosofiogandrefagområder. Deteroplagt,<br />
at derindenfor andrefagområder oftegøres<br />
en rækkeantagelser,af fx etiskart,<br />
somfagfolkindenfordepågældendeområderofteikkeselver<br />
i standtil at behandle<br />
medkyndighånd.Hvismangiderat gøre<br />
en indsatsfor at sættesig lidtind i disse<br />
kogle kirtlen - et tidsskrift for filosofi og videnskabsteori på ru c<br />
Forskningogpublikationer<br />
Detarbejdejeg selvførstog fremmester<br />
beskæftiget medi øjeblikket, ogantageligt i<br />
dekommendeparår,liggerpågrænseområdetmellemnormativetikog<br />
retsfilosofi.<br />
Jeg er i gangmedet størreprojektom<br />
hvorledesmanetiskkanretfærdiggøre straf<br />
indenforet samfund.Merepræcistundersøgerjeg,<br />
hvilketforholdder bør være<br />
mellemenforbrydelsesalvorlighed, ogden<br />
strafsomdenmedfører.<br />
Tilsidstligeet parordommineseneste<br />
publikationer. Jeg har skreveten artikeli<br />
det nummeraf DanishYearbookof Philo-<br />
sophydernetoper udkommet.Denfalder<br />
indenforæstetikken, og behandleret specieltproblemsomførstogfremmestNelson<br />
Goodmanhar diskuteret,angåendehvilke<br />
formerfor kunstværker der kanforfalskes<br />
(DanishYearbookof Philosophy1998vol.<br />
33).Derudoverharjegskrevetenartikeltil<br />
tidsskriftetTheoria,derkommeromenmånedstid,derkortfortaltbeskæftiger<br />
sigmed<br />
omvi harsamm etiskeforpligtelser overfor<br />
6<br />
fremtidigegenerationersom overforden<br />
nulevende(Theoria1998).Endeligharjeg<br />
netopindlevereten artikeltil tidsskriftet<br />
Proceedings oftheAristotelianSociety,der<br />
diskutereret synspunkt,som oprindeligt<br />
blevforsvaretaf J. S. MiII,mensomogsåi<br />
dag bliverforfægtetaf en del filosoffer,<br />
nemligatdererdiskontinuitet i værdier.<br />
SPECIALER<br />
Landskabsværdier<br />
Af JesperHauge- Filosofi& Videnskabsteoriog<br />
Geografi<br />
Specialethandlerom landskabsværdier.<br />
Selve begrebet "landskabsværdier" er<br />
selvfølgeliget temmeligflydendebegreb<br />
fordi beggebegrebetsbestanddelekan<br />
forståspåforskelligemåder.Derforer det<br />
førstog fremmestvigtigtat præciserebegrebetog<br />
detsbetydninger. Jegvil i projektetsøge<br />
at operationaliserebegrebet,<br />
såledesat detkananvendesnårmanskal<br />
foretageafvejninger afforskelligeinteresser<br />
i landskabsforvaltningen.<br />
En operationalisering af et sådantbegrebharformigat<br />
seto sider,svarendetil<br />
begrebets todele:Denenedel,landskabet,<br />
behandleshovedsageligt indenfor to fag-<br />
l
ill<br />
III<br />
II<br />
II<br />
II<br />
områder: geografienog (Iandskabs}arkitekturen.Dennedelbehandler<br />
jegvedat<br />
undersøgehvilke!andskabsopfatlelser man<br />
rentfaktiskfinderi liiteraturen,og vedat<br />
sammenligne disse.<br />
Medundersøgelsen af landskabsbegrebetsombaggrundvi!jegderefterundersøgehvilkeværdiermanmedrimelighedkan<br />
taleomi et landskabsmæssigt perspektiv.<br />
Efterfølgende viljeggiveetbudpåenkonsistenttilgangtil<br />
behandlingenaf etiske<br />
problemer i landskabsforvaltningen.<br />
Specialeter et 3. modulsprojekt,og<br />
dermedet specialei praktiskfilosofi.Doger<br />
derflereontologiskeproblemstillinger som<br />
spillerIndi debatten.Foreksempel diskuteresdeti<br />
geografienhvilkedeleaf landskabetmanrentfaktiskkantilskrivereeleksi-<br />
stens,tor eksempeler der uenighedom<br />
hvilkenstatusmanskalgiveøkosystemer<br />
påforskelligeniveauer.<br />
Specialetsfilosofiskedel trækkeri vidt<br />
omfangpå denmiljøetiskedebat(Somer<br />
den traditionellebetegnelse,selvomdebatten<br />
også inkludererproblemstillinger<br />
somnormaltIkkefalderindenforetikken.)<br />
Herkanmanfindebudpåhvilkeentitetermanbørinkluderei<br />
denmoralskesfære;<br />
mennesker, dyr,arter,økosystemer, ogpå<br />
hvilketgrundlagmanbørgøredet Jeghåber<br />
dog ogsåat kommemedet bud på<br />
hviikeimplikationer voreslandskabsopfat-<br />
7<br />
ru c<br />
telsehar i dennediskussion.Hvisder er<br />
egentligeuenigheder omhvilkenontologisk<br />
statusmanskalgive landskabetog dets<br />
komponenter,må det også have nogle<br />
konsekvenser for hviikeværdiermankan<br />
Wskrivelandskabet<br />
l\<br />
ko ru c<br />
Somnævntandetsteds i bladetblevderfor<br />
nyligafholdtFilosofiskForarsakademi for<br />
voresstandi henholdsvisKøbenhavn(underlemaeme"Egatitarfsme"<br />
og "individog<br />
Politiskfæifesskab'') ogArhus{undertemaet<br />
"Fænomenologi og metafysik 'j. Dette<br />
smukkeinitiativfortjeneren opfølgning, og<br />
de følgendespalterbyderpa en studerendes(desværreletterenedsiaende)beretnklgfradenkøbenhavnske<br />
afdeling.<br />
I modsætninghertiivarde århusianske<br />
deltagereudeltbegejstretforarrangementet,<br />
bademht.det fagligeog detsociale.<br />
MentHtrodsherforhardetikkeværetmu-<br />
ligtat fravristedemen fængenderejseberetning.Tilgengælder<br />
a'etlykkedesat fa<br />
foredragsholder og medarrangør, Thomas<br />
SchwarzWentzer, tHat følgeoppasitsærdelesinteressanteog<br />
inspirerendeoplæg<br />
omdensværefilosofiskekunstatspørge.<br />
Kæmpeskuffende ForårsakademipåKøbenhavnsUniversitet<br />
Af JeppevonPlatz- Filosofi& Videnskabsteori<br />
ogKommunikation<br />
Forårsakademiet for overbygningsstuderendevedDanmarksFilosofiskeInstitutter<br />
(somdet så fornemthedder)foregikfor<br />
førstegangi år- nærmerebestemti marts<br />
måned.Hvemderhartagetinitiativetaner<br />
jegikke,mendeter i hvertfaldenfremragendeide,at<br />
samlede studerendefra de<br />
forskeHige fiJosofiskeinstitutteri Danmark<br />
for dervedat få basisfor en tiltrængtmenlngsudveksling.<br />
Hensigtenmedakademiet var Ifølgetilmeldingsfolderen<br />
"atetableret fælfesfagligtforum,hvorsåvelstuderendesomlærerefårmulighedforatmødemedstuderende<br />
ogkollegaer fradeandreinstitutter. "Videre<br />
fremføresdeti tolderen,at Forårsakademiet<br />
ikkeer en forskningskonference, men<br />
"...et undervisningsseminar, hvor fHosofistuderendeoglærerekandiskutereteller<br />
flereemneri enintensatmosfære." Detvar<br />
såledeshensigtenmedakademiet ikkekun<br />
at giveen fagligballastil de studerende,<br />
meni ligeså højgradat skabeet socialt<br />
samvær,der kunnedannebasisfor kon-<br />
taktermellemde filosofiskeinstitutter. Igen<br />
8 I II
III<br />
<strong>koglekirtlen</strong> - et tidsskrift for filosofi & videnskabsteori på ruc<br />
må man løfte på hatten for dette hårdt til-<br />
trængte initiativ.<br />
Det dobbelte tema for den politisk-<br />
filosofiske del af akademiet, der foregik på<br />
Københavns Universitet, var "Egalitarisme"<br />
og "Individog Politisk Fællesskab" to ganske<br />
aktuelle emner, der burde kunne fordre<br />
en kraftigdebat, men kors hvor blev jeg og<br />
de andre studerende jeg snakkede med<br />
skuffede.<br />
DetFaglige<br />
Programmet for ugenvar lagtop således,<br />
at derblevdiskuteret lighedomformiddagenogkommunitarisme<br />
vs.liberalismeom<br />
eftermiddagen. Hermåmandesværresige,<br />
at mådenhvorpådeto emnerskullediskutereslevedestærktoptildekedeligstefordommeom<br />
Kt..r-undervisning. Formenvar,<br />
at envejlederfremlagdesitoplægafca.en<br />
times varighedhvorefterdervarca.tre<br />
kvartertil at stillespørgsmål i og derefter<br />
pause,sået nytoplægog...såfremdeles.<br />
Dergikenuge(ogjeggikmed).<br />
Lighedsdiskussionerne var trods så<br />
spændendetitler som "The Metaphysical<br />
Basisof Equality"og"LighedogTransitivitet"<br />
prægetaf Parfitinspireredeargumenter,<br />
derskullepåvise,at lighedi sig selv<br />
ikkeharintrinsiskværdi,og at dermåandreværdiertil<br />
for at nuanceredenpolitisk<br />
filosofiskedebat.Den ene oplægsholder<br />
9<br />
efter den anden påvistemanglerneved<br />
Rawls'ThearyafJustice,menetellerandet<br />
stedkomder ikkemegetfrem,manikke<br />
havdehørtfør,ogdervarenforuroligende<br />
mangelpå konstruktivealternativer til lighedsbegrebet.<br />
Det virkedesom om oplægsholderneforenstordelsvedkommen-<br />
devarlidtforgrebneafderesegenevnetil<br />
at kritisereet argument,og at de derfor<br />
oversådennihilismemannemtkanendei,<br />
hvismanikkeopstilleralternativer til detder<br />
afvises.Detmå dognævnes,at der var<br />
1<br />
undtagelser fra denneholdning,blandtandet<br />
havdePoulLlibckeen megetinteressantdiskussionaf<br />
Walzerslighedsbegreb,<br />
hvorhanmedvanligflairfor at holdesit<br />
publikumfangetmeden blandingaf halvdårligevittighederog<br />
et virkeligtengagement,ikkeblotfik<br />
påvistdetproblematiske<br />
vedWalzerslighedsbegreb, menfik nuanceretkritikken,således,at<br />
det blev klart<br />
hvilkegrundpræmisser dermåtteog eventuelt<br />
kunneaccepteresom grundlagfor<br />
Walzersteori. l<br />
Eftermiddagstemaet var som nævnt<br />
konfliktenmellemliberalismeog kommunitarisme.Hervardergenereltenmerekonstruktivtilgangtil<br />
diskussionen, menalligevel<br />
blevdet aldrighelt interessant.Jens<br />
ErikKristensenholdtetfremragendeoplæg<br />
om kommunitarismens indflydelsepå den<br />
førtepolitik,et oplægdervillehaveskabt<br />
<strong>koglekirtlen</strong> - et tidsskrift for filosofi og videnskabsteori på ru c<br />
revolutionpå socialvidenskab, men som<br />
desværreikkevaraf storrelevansfor den<br />
filosofistuderende. Det mest interessante<br />
oplægpåheleseminaretblev(trodeteller<br />
ej)fremlagtaf Ib MartinJarvadundertitlen<br />
"Sædvaneeller konstitution".Oplægget<br />
havde særdeleslidt med diskussionen<br />
mellemliberalisterom kommunitarister at<br />
gøre,i stedetfremlagdeIbMartinJarvaden<br />
reelløsningsmodel til helemoralfilosofiens<br />
krise,dvs.til denuendeligeregres,derer<br />
uundgåeligfor retfærdiggørelsen af ethvert<br />
moralskudsagn.Detvilværefor omfattende<br />
herat kommeindpå Ib MartinJarvads<br />
ideerog argumenter,mengrundentil at<br />
oplæggetvar så megetmereinteressant<br />
endrestenafseminareternok,at hansom<br />
en af de enestevirkeligtsøgtened i de<br />
grundproblemer, deralligevel lå og spøgte<br />
underethvertafdeandreoplæg.<br />
Genereltkunnemanmene,at denfaglige<br />
delaf akademietpåtrodsaf (ellermåskepågrundaf)heleto<br />
temaerpåengang<br />
stærktmangled en rød tråd,der kunne<br />
sørgefor enudviklingi løbetaf akademiet.<br />
Deter muligt,at detteproblemskyldes,at<br />
akademiet skullefungeresomkursusforde<br />
studerendefra Københavns ogAarhusuniversitet,ogat<br />
pensumderforskulledække<br />
et heltkursus,hvorve detblevumuligtat<br />
gå tilstrækkeligt i dybdenmedet tema-<br />
Hvadvedjeg?Detkunnemåskeværeen<br />
10<br />
fremragende idetil næstegangat indføre<br />
enslagsstudiegrupper, hvorimankunnefå<br />
barelidtaf dendebati gang,dertrodsalt<br />
var hensigtenmed akademiet.Som det<br />
foregikvardebattenaf oplæggenehovedsageligtbegrænsetil<br />
et par begavede<br />
spørgsmål fra de specialestuderende, og<br />
selv med så begavedeindlægblevdet<br />
sjældentsærligspændende.<br />
DetSociale<br />
Hvordetfagligevar en skuffelsevar den<br />
socialedel af akademieten katastrofe.<br />
Hvemendderhavdearrangeretakademiet<br />
så levededeoptil destørstefordommeom<br />
upraktiskanlagtefilosoffer,der intet har<br />
forståetom hyggeligerammersbetydning.<br />
Eter,atderpåintettidspunktundervejsvar<br />
mulighedfor at få kaffei pauserneog rygningvar<br />
henvistilen trappeopgangmed<br />
rygningforbudt,nogetandeter,at derefter<br />
en velkomsthilsen ikke blev gjort nogen<br />
somhelstindsatsfraarrangørernes sidefor<br />
at informereom- eller skabebare den<br />
mindsteformfor socialinteraktionmellem<br />
de studerendefra de forskelligeinstitutter.<br />
Detvistesigdogtorsdagat dervararrangereten<br />
bar onsdagaften,mendet var<br />
altsåførsttorsdag,at detgikopfor andre<br />
endde seksder var dukketop til baren.<br />
Festenderi programmet stodsom"Fredag<br />
- Afslutningsfestkl. 20-???" blev aflyst,
, "'<br />
III,<br />
III<br />
kogle kirtlen - et tidsskrift for filosofi & videnskabsteori på ruc<br />
uden at vi fik dette at vide før fredag efter-<br />
middag, hvilketmedførte, at de studerende<br />
selv panikarrangerede en komsammen på<br />
studenterhuset, hvor ca. otte mennesker<br />
dukkede op (og gik hjem). Jeg tror, at høj-<br />
depunktet af socialisering meHemde stude-<br />
rende undervejs var spørgsmål som "Und-<br />
skyld, har du noget iid?"eller hvis det virke-<br />
ligt blev for vildt og uhæmmet "Gud hvor<br />
var det dog et kedeligt oplæg" hvortil der<br />
måske endda blev svaret" Ja".<br />
Jeg har den forhåbning, at der ikke var<br />
en eneste studerende med i arrangørgrup-<br />
pen, og at denne mangel er hovedårsagen<br />
til at den "intense atmosfære hvorder også<br />
er plads til det sociale"(citat fra program-<br />
met) blev ti! en flad omgangfredagsseminareraf<br />
den slemmeskuffeudenellersså<br />
tiltrængtepostsaDinarer.<br />
Alti altmåmanaltsåtagehattenaf fordet<br />
fantastiskeinitiativAkademietvar og er,<br />
menpådetkraftigstehåbeat dernæsteår<br />
blivergjorten pændelmereud isærden<br />
socialeside af arrangementet. Hvisman<br />
skalgiveakademiet enkarakter(hvadman<br />
absolutbør undlade,mendet er sjovtat<br />
forsøge)vi! jeg på en skalafra Schopenhauer(korshvordeprimerende)<br />
ti!Spinoza<br />
(Juhuu!!Hvorer verdenskøn)bedømme<br />
dettil en Kant(godtforsøgt,mendengik<br />
bareikke).<br />
11<br />
\..,<br />
,<br />
I<br />
<strong>koglekirtlen</strong> - et tidsskrift for filosofi og videnskabsteori på rue<br />
I begyndelsenvarspørgsmålet<br />
- etessayi seksufærdigeteser<br />
Af ThomasSchwarzWentzer,Institutfor<br />
Filosofi,ÅrhusUniversitet<br />
. Filosofierdetspørgende.<br />
. Filosofier begrebsafklaring.<br />
. Filosofier kritik.<br />
. Filosofier refleksion.<br />
. Filosofier selverkendelse.<br />
. Filosofier det spørgende.<br />
Der er en fundamental kløft mellem men-<br />
neskets spørgedrift og den menneskelige<br />
erkendeises ydeevne. Vi er plaget af<br />
spørgsmål, vi ikke kan lade være med at<br />
stille. Og langt fra alle spørgsmål, vi stiller,<br />
kan besvares. Om der er liv på Mars er et<br />
spørgsmål af en anden slags end spørgs-<br />
målet, om der er et guddommeligt væsen i<br />
universet. Om jeg er lykkeliger en anden<br />
type spørgsmål end spørgsmålet, hvad<br />
'lyksalighed' er eller kunne være for noget.<br />
Den logiske positivisme fx. mente derfor<br />
med henblik på verifikationsprincippet,at<br />
man kun burde tale om 'ægte' spørgsmål,<br />
hvor der kan tænkes en metode for besva-<br />
relse af spørgsmålet (fx. at rejse til Mars).<br />
Spørgsmål, der ikke kan følges op med<br />
sådan en metode, ligner bare spørgsmål,<br />
men er i virkeligheden meningsløse ordfor-<br />
12<br />
bindeiser. Dermed prøvede neopositivister-<br />
ne at udjævne skævheden mellem<br />
spørgsmål og svar, idet de begrænsede<br />
spørgsmålene til det, der går forud for et<br />
muligt, dvs. videnskabeligt verificerbart<br />
svar. Det virkerdog forkert.Vikan ikke lade<br />
være med at spørge, hvad frihed, retfær-<br />
dighed, lyksalighed,sandhed, sprog, væren<br />
etc. er for noget, selvom der ikke er noget,<br />
der bare ligner en metode til spørgsmåle-<br />
nes besvarelse. Mange af de klassiske filo-<br />
sofiske spørgsmål er af den slags. Ikke at<br />
stille dem, ville derfor være ensbetydende<br />
med at afskaffe filosofien.Åbenbart begyn-<br />
der filosofien ikke først, når man har pro-<br />
blemløsningsstrategier eller endda 'færdige'<br />
resultater. Filosofienbegynder med det, at<br />
spørge. Filosofier atspørge.<br />
Denne overvejelse skal dog ikke misfor-<br />
stås. Det villevære forkert, at nøjes med et<br />
slogan såsom 'selve vejen er målet', hvorefter<br />
man opgiver ethvert forsøg på seriøs,<br />
dvs. målrettet forskning. Eller endnu værre;<br />
man lader som om 'fordybelse' med stea-<br />
rinlys og meditative teknikker erstatter det<br />
filosofisk-videnskabeligearbejde. New Age<br />
og lignende esoteriske bevægelser er ek-<br />
sempler på denne anti-filosofiskeholdning.<br />
Den filosofiskespørgen har sin plads inden<br />
for den akademiske verden. Det betyder<br />
ikke, at kun universitetsansatte må bedrive<br />
filosofieller kalde sig for filosoffer. Det be-<br />
L
liil<br />
,/1<br />
..<br />
<strong>koglekirtlen</strong> - et tidsskrift for filosofi & videnskabsteori på ruc<br />
tyderbare,at de filosofiskeinstitutterpå<br />
universiteterne (indbefattethøjerelæreanstaltero.l.)<br />
og den filosofiskedel af the<br />
scientificommunityi deresforskningsog<br />
undervisningsaktiviteter sætterstandarder<br />
for argumentation. Filosofiensdyder logon<br />
didonai,dvs.atkunnegøreredeforenhver<br />
påstandellerenhvertese.Denakademiske<br />
filosofisopgavebestårikkemindsti detat<br />
holdedisseargumentationsstandarder ved<br />
lige.Derforudgørlæsningenaf (klassiske<br />
ellernutidige) teksterdenstørstedelaf den<br />
filosofiskeuddannelse.Vi møderi disse<br />
teksteret argumentationsniveau, somvi i<br />
voresegetarbejdehelstikkeskalunderskride.Dettearbejd<br />
er i højgradenform<br />
for begrebsafklaring, et arbejdemedbegrebet.Filosofienerbegrebsafklaring.Filosofferneharjo<br />
ikkeandetendbegreber til<br />
rådighed, somderforskalplejesogbevares<br />
modmisbrug,dvs.misforståelser, tvetydigheder,sofisteriellerideologi.<br />
Dermeder filosofi højgradkritik.Filo.<br />
sofierkritik.Enkritikderrettersigimodalle<br />
dem,der ikkevil ellerkangøreredefor<br />
derespåstand.Detgælderbådeindenfor<br />
denakademiskeverden(fx.i deforskellige<br />
disciplinerog formerunderdensamlende<br />
betegnelse'videnskabsteori', men også<br />
indenfor selvefilosofien)og udenfor den<br />
akademiske, i den'virkelige'verden.Ligesom<br />
alle andreborgereskal filosofferne<br />
13<br />
--<br />
blandesigi samfundslivet, hvorde synes<br />
deternødvendigt. Jegmenerogsåatvores<br />
tid er kritikkenstidsalder.1At tænkeselv,<br />
såledessom Kantformulerededet med<br />
hensyntildenhistoriskepoke,vi kalderfor<br />
'oplysningstiden', er en forudsætningfor<br />
ethvertdemokratisk-republikansk samfund.<br />
Kantsegetfilosofiskprojektvardogførst<br />
og fremmesten slagsselvkritik:Motiveret<br />
netopi denomtalteskævhedmellemfornuftensspørgsmålog<br />
deresmuligesvar<br />
undersøgtehanselvefornuftensydeevne<br />
og begrænsningen. Fornuftenundersøger<br />
sig selv.Deri liggerat kritikkenforbliver<br />
dogmatisk, hvisdenikketagerdensegen<br />
ståstedmed i betragtning.Filosofiener<br />
selverkendelse. Kantseksempelviser,at<br />
denneselverkendelse ermereendbareen<br />
intellektuel versionafdet,mani dagmØ'per<br />
som'denultimativeselverfaring' i diverse<br />
Robinsonader. Detgælderi virkeligheden<br />
alleredefilosofiensmissionsbefaling, den<br />
delfiske'gnothiseauton' (erken digselv!).<br />
HosGoethekanrUanlæseen nuanceret<br />
kritikaf misbrugetaf dette slogan,som<br />
åbenbartalleredefandtespå Goethestid:<br />
"Hervedbekender jeg, at jeg altidforblev<br />
mistænkeligoverfordenstoreogså betyd-<br />
'''Unser Zeitalter ist das Zeitalter der<br />
Kritik, der sich alles unterwerfen<br />
muss." Kant, Kritik der reinen Vernunft,<br />
Riga 1781, Vorrede, A XII Anm.<br />
ningsfuldt lydendeopgave:Erken digselv!<br />
Denforekommigaltidsomen listaf hemmeligtallieredepræster,derforvirrermennesketgennemuopnåeligekravogvilvildledemennesketbortfra<br />
denydreverden<br />
henmodenfalskformfor indrebeskueJighed.Mennesket<br />
kenderkunsigselv,forså<br />
vidtat detkenderverden,somdetkunkan<br />
fornemmei sigogsigselvkuni den."?' Goethe<br />
understregerdermeddialektikkeni<br />
opgavenomselverkendelse. Voresselver<br />
altforstortil,atvi kannøjesmedosselv.I<br />
virkelighedenervi ogsårettetmodosselv,<br />
nårvierfarerverden.<br />
At denneindbyggederefleksivitet ikke<br />
skyldesen romantiskformfor panpsyko!ogismeblivertydeligt,nårvi<br />
en gangtil ser<br />
påfilosofiensombegrebsafklaring. Bagved<br />
dettelidt klodsedeudtrykgemmersig jo<br />
det,atviarbejder i sprogetmed(ogengang<br />
i mellem mod) sproget. Enhver begrebsanaiyseprøveratobjektiveresingenstand,begrebet,ogvedsamtidig,at<br />
denne<br />
objektiveringaldrig kan lykkes.Enhver<br />
sætningsigernogetomnogetogpræsenterer<br />
dermedsamtidigsprogetsmediale<br />
krafteUerformidlende funktion.Fornuften(i<br />
rationalismens tidsalder)ellersproget(efter<br />
densåkaldtelinguisticturn)er og forbliver<br />
1 Goethe, Bedeutende forderniss durch<br />
ein einziges geistreiches Won, i: Wcimarer<br />
Ausgabe, Il. Abt., Bd. Il, s. 59.<br />
14<br />
ru c<br />
mediet,indenforhvilketfilosofienforegår,<br />
netopogså når den filosofiskespørgen<br />
rettersigmodsprogetog voresbegreber.<br />
Dermedholderfilosofienet spejlforansig<br />
selv:Filosofierrefleksion.<br />
Enstorfilosofinspe<br />
Atsige,hvadfilosofiener,erderforselv<br />
enfilosofiskbedrift.Deterjo i sigselven<br />
tankevækkende kendsgerning, atderfindes<br />
såmangeforskelligbudpå,hvadmosofien<br />
erfor noget.Jegmener,at detharat gøre<br />
meddenomtalterefleksivitet: Jegkanikke<br />
haveeteksterntforholdti!flIosofien.Filoso-<br />
fiener,så at sige,alttor tætpå,til at jeg<br />
kanforholdemig'objektiv'til den.Jegbehøverfx.<br />
ikkebegyndeat regne,hvisjeg<br />
spørger,hvadmatematiker for noget.Jeg<br />
behøver ikkeat byggehus,for at få enforklaringpå,hvadarkitekturgårud<br />
på.Deri-<br />
I<br />
"<br />
I<br />
II<br />
~
I<br />
I<br />
I:<br />
il<br />
I1III<br />
I ~<br />
modkanmanikkesige,hvadfilosofiener<br />
for noget,udenogsåatfilosofere.Detsva-<br />
rertil,at mansynger,mensmansiger,man<br />
synger.TænkeresemP!aten,Hege!,Heideggerog<br />
mangeandreunderstreger derfor<br />
det voldsommei filosofien:Filosofiens<br />
begyndelsesker 'pludseligt'.Man bliver<br />
fanget,man'forundres':Maner nødttii at<br />
springeind i det. Derfindesikke nogen<br />
propædeutiskeøvelser,indenman går i<br />
gang.<br />
Derforviser filosofiensbegyndelseog<br />
det at spørge(medPiaton:forundringen)<br />
gensidigthenttihinanden.Det at spørge<br />
betydernemlig,at fuldbyrdeselvespørgeakten,nårmanstilleretspørgsmål.<br />
Etægte<br />
spørgsmål rejsersigellerstillersigselv;vi<br />
befinderos pludseligtmidtindei det Forholdetmellemfjjs)sofienog<br />
det at spørge<br />
viser sig nu som værendemerefundamentalt,end<br />
i startenaf mineufærdige<br />
overvejelser. Mensomjegsagde:I begyndelsenvarspørgsmålet.<br />
15<br />
ruc<br />
"Omtrent alt vinker: føl os" -<br />
omR..M. Rilkespoetiskevision<br />
Af RasmusJohnsen,Filosofi & Videnskabsteoriog<br />
Dansklitteratur<br />
"Mennesket forsøgermedsineplanerforgævesat<br />
bringejordkuglen ord3A,nårdetikke<br />
opmuntresaf markvejen.Derer farefor at de<br />
nutidigebHvertunghøreoverfordenssprog.<br />
Dehørerkunmaskinerneslarm,somde næsten<br />
tror er Guds stemme.Såledesbliver<br />
mennesketrastløstog uvejsomt.For den<br />
rastløseforekommerde! enkelteensformigt.<br />
fvledensformigheden følgerleden.Dissefortrædeligemøderkun<br />
et ensformigtrJmmerum.<br />
Det enkelteer flygtet bort. Dets tyste<br />
kraftertørretud."<br />
I.<br />
Mart[ Heidegger:Markvejen<br />
EnhvBrderharlæstmereBndetparsideri<br />
HeideggersKunstværketsoprindelse,vi!<br />
givemigreti, al determedenblandingaf<br />
ærefrygtogundrenat manlæggerdenfra<br />
sig.SomGoethestroidmal1dslærHng føler<br />
mansighensati enørfornemmelseaf,at<br />
manerslødtpåenviden,somikkeerment<br />
<strong>koglekirtlen</strong> - et tidsskrift for filosofi og videnskabsteori på ru c<br />
foruindviedeører.Måsk erdetsandt,som<br />
noglesiger,at detbloter denoverdrevne<br />
patos,den voldsomtesoteriskeanti-logik,<br />
der gør udslaget,måskeladermansig,<br />
grundetet svagt,ny-romantisk hjerteforføre.Måskeer<br />
dethelebareen omgangophøjet<br />
bonde-vrøvl.Menom mantilhører<br />
deneneellerdenandenfløj,måmanmedgivemigenting:Heidegger<br />
skriversomen<br />
troldmand,en modernemagiker.Og om<br />
magikerenskalmanhuskeenting- magus<br />
er indvietog ikketil sindsat diskuteresin<br />
viden.Dennevideneri højeregradenerfaringendenteori.Nårdetersagt,skaldet<br />
med det sammesiges,at denneartikel<br />
overhovedetikke (eller kun indirekte)<br />
handlerom Heidegger.Den handlerom<br />
den tyskedigterRainerMariaRilke,og<br />
hanserfaring,som dog (og derforskulle<br />
hannævnes) lignerHeideggers enheldel.I<br />
et brevtil LouAndreas-Salome fra 1904<br />
prøverRilkeatforklareenlidelse, 'enindre<br />
lammelse', derforentidgjordedetnæsten<br />
umuligtfor hamat skrive.Senereskulle<br />
densammelidelseføretil,athantålmodigt<br />
måtteventenæstenetårtipåatfærdiggøre<br />
sit storværkOuineserElegierne. I brevet<br />
beskriverhanden måde,hvorpåinsekter<br />
agererdøde,for at undgåen kommende<br />
fare- 'de kastesselvrundtsomting'.og<br />
'degøraltfor at væreså ligtingsommuligt'.NårRilkemente,at<br />
hanstilstandvar<br />
16<br />
ligdenne,erderingengrundtilattro,atdet<br />
blotvarmetaforiskment:tværtimoder det<br />
en megetpræcisbeskrivelseaf det hans<br />
digtefortællerosomerfaringernemedden<br />
poetiskefrembringelse. Digteneskalblive<br />
som'en skjultgroen',en 'renfysiskfrugt'.<br />
Lærener 'Væraltiddødi Eurydike'.Men<br />
hvadbetyderdennelære?Og hvordaner<br />
man'dødi Eurydike'?Et svar,der på sin<br />
vis selver et spørgsmål, kansøgesi begrebetUmwelt,derfor<br />
Rilkevarumådeligt<br />
vigtigt.I Heideggersontologisketermer,<br />
kanUmweltforståssomen 'verden',som<br />
ikkeernemat erkendefordidennærmere<br />
erdetvi sermed,endhvadvi ser.Denpoetiskeerfaring,somRilkenærmersigbeskrivelsenaf<br />
igennemsit værk,må altså<br />
beskrivesomenpoetisketologi.<br />
II.<br />
Selven sporadisklæsningaf Rilkesdigte<br />
afslørerhans voldsommefascinationaf<br />
naturen,af 'de småtlngsliv' - dyr,fugle,<br />
træer,blomster,brønde,huse,broer- som<br />
hanhengavsig til meddenstørstetiltro.<br />
Menselvomhanen tid overvejedeat underbyggesine<br />
poetiskevisionermed en<br />
akademisk-videnskabelig uddannelse, forblevhansoplevelseaf<br />
naturenen mystikers.'Naturen',skriverhan'trængerlangt<br />
indi detunaturlige'.Selvi denperiodeaf<br />
I<br />
II<br />
I<br />
.<br />
I<br />
II<br />
I<br />
I<br />
1_
il:<br />
I<br />
l<br />
-- - -<br />
<strong>koglekirtlen</strong> - et tidsskrift for filosofi & videnskabsteori på rue<br />
hans liv,mens han var sekretærfor Rodin,<br />
en periodesom fikstor betydningfor hans<br />
digtning,forstod han denne indflydelsesom<br />
en tilnærmelsetilnaturenog dyrene.I denne<br />
fase af hans forfatterskabforvandles<br />
den tidligere kristent-religiøsemystiktil den<br />
veritable 'tings-digtning',der kommer til<br />
udtryki digte som Svanen, Pantereneller<br />
Arkaisktorsoaf ApolIon.Sidstnævntebeskrivermåskeallerbedstdigterensoplevelseaf<br />
at værei tingene- elleraf at tingene<br />
er i ham- 'intetsteder blind!for dig.Du<br />
ses.Måændredit liv.' KunmenneskehedensUmwelter<br />
flosseti enderne, åben;<br />
derforer mennesketogsådet mestuperfekteaf<br />
allevæsner.HvisHeidegger havde<br />
kommenteretdette forholdi Rilkesver-<br />
densbillede(ogdet kunnehanmegetvel<br />
havegjort;han-skrev i storgældtil Rilke)<br />
villehanmåskehavesagt,at detnetoper<br />
sværtfor mennesket, fordihuner deteneste<br />
væsen,blandtalle,som overhovedet<br />
problematiserer sinværen.Alleandrevæsnererhvaddeer-<br />
enkatkanikkegørefor<br />
at dener en kat,en krageen krage,en<br />
hundenhund.KunmennesketsUmwelt,og<br />
dermed hendes væren, hans Dasein,<br />
manglerdefinitivafgjorthed. Dermedbliver<br />
mennesket en somumådeligernehavde<br />
densikrefastholdenaf sinegennaturog<br />
kunnehvilei den.I et digtbeskriverRilke<br />
denmådehvorpåmennesket er'kastet'ud<br />
17<br />
af denoprindeligebiologiskeverden.Dette<br />
digtersandsynligvis denbedstebeskrivelse<br />
af Rilkesfilosofisk-mystiske projektog<br />
detskalderforciteresisinfuldelængde:<br />
Wie die Natur die Wesen ubertaBt<br />
dem Wagnis ihrer dumpfen Lust und keins<br />
besonders sehutzt in Seholle und Geast:<br />
so sind aueh wjf dem Urgrund unseres Seins<br />
nieht weiter lieb; er wagt uns. Nur daB wir,<br />
mehr noeh als Pflanze oder Tier,<br />
mit diesem Wagnis gehn; es wollen;<br />
manehmal aueh<br />
wagender sind (und nieht aus Eigennutz)<br />
alsselbstdasLebenist" umeinenHaueh<br />
wagender...Dies sehafft uns, auBerhalb von<br />
Sehutz,<br />
ein Siehersein, dart wo die Sehwerkraft wirkt<br />
der reinen Krafte; was uns sehlieBliehbirgt<br />
ist unser Sehutzlossein und daB wir's so<br />
in's Oftne wandten, da wir's drohen sahen,<br />
um es, im weitesten Umkreis, irgendwo,<br />
wo das Gesetz uns anruhrt, zu bejahen.<br />
Jegvil ikkebrugelangtid på at udlægge<br />
dettedigt,menen tinger sikkert:herbeskriverRilkei<br />
kortformden udviklingaf<br />
bevidstheden, som~ulminerer i mennesket.<br />
Hanharset at menneskets 'voven',hans<br />
væsentligeopgavemeden Umwelt,ikke<br />
kan adskilles fra den biologiske - mennesketeraltidkastetiverdenogdermeduadskilleligfra<br />
den.Derforer talenom fremmedgjorthedogsåforstillelse.Deter<br />
målet<br />
meddennekastethedsrejseimidlertidikke:<br />
den fører hinsidesmenneskehedenmed<br />
---<br />
koglekirtJen - et tidsskrift for filosofi og videnskabsteori på ru e<br />
detmestmystiskeaf Rilkesbegreber- das<br />
Oftne.<br />
Ri/kemaletaf Becker<br />
III.<br />
Rilkesottend elegibegyndermedordene:<br />
'Medalle øjnemøderskabningen! detåbne.'Hvaderdetda,detteåbne,dasOftne?<br />
Allerededenførsteelegigiveros en fornemmelseaf<br />
voreshjemløshedi denverdensom<br />
dyreneleveri: 'de fintsporende<br />
dyr mærkersnart,at vil er ikkesynderligt<br />
tilforladeligt hjemme!i dentydedeverden'.<br />
Vi- 'detusynligesbier'- forbliverpåydersidenaf<br />
detnaturligeogkenderdetkunfra<br />
dyrenes ansigter. Vores menneskelige<br />
modnenberøverselvbarnetenhveroprindeligvidendetmåttehaveomdasOftne:<br />
Barnet<br />
harvi vendtomogtvungetti!at se<br />
tilbage,sådetaleneserlængstformet<br />
18<br />
og ikke mer det åbne, som står præget<br />
så dybt i dyrets åsyn.<br />
Deter Rilkesoverbevisning, at der er en<br />
hvisklarhedi dyretssyn,sompåtrodsaf<br />
detssansernæssige begrænsninger, tillader<br />
detatseennutidig, ikke-idealiseret verden.<br />
Vi derimodsøgerat gestalteverden,og<br />
leverså i en fortidfuldaf stereotyper, der<br />
underskyder denunikkevirkelighed.Deter<br />
voreskonstanteoptagethedaf formerog<br />
definitioner, somgørdødentil en evigtIlstedeværelse<br />
i livetog det er voreskonstanterugenoverudfoldelsenaf<br />
detteliv,<br />
dergørdødentil deteneste,somsvareros<br />
når vi kalder.Detfrie dyr har 'uophørligt<br />
undergangen bagsig'ogdetbevægersig'i<br />
evighed'.Kundyr og plantertilhøreraltid<br />
dennevirkelighed.Menvi er ikkeafskåret<br />
fra til tiderat opleveden:barnetfortabes<br />
oftei den,denelskendesøgerden i sin<br />
partner, finderdenmåskemedbesvær(elskoven,denældgamle'flod-gudi<br />
blodet') -<br />
'det farergennemluften!somopskræmt af<br />
sigselv:enflugtsomrevnen,!derløberi en<br />
kop.' Det den rene tilstedeværelsei verden,dasOftne;ogsorgensomdenottende<br />
elegiudtrykkeroveratværeartensomikke<br />
kan bæredet. Voresetos er utilpasset,<br />
udelukket:'Dette er skæbne:at være<br />
overfor,!ogintetudendet,ogaltidoverfor.'<br />
Menintetvæsener virkelighjemme;alle<br />
'voves' , somvi tidligereså, alle måfinde<br />
I~<br />
I~<br />
i~<br />
I<br />
I<br />
il,<br />
l<br />
III<br />
I<br />
.~<br />
II<br />
.~
""<br />
deresvej. Derforfindesselv i dyreneen<br />
slagstungsindovervores byrde- den var<br />
engangderes;<br />
Dogfindesi detvagtsomtvarmedyr<br />
et stortskjulttungsindsbyrdeogbekymring.<br />
Ti!dyretklæbernemiigogsådet,<br />
som overvælder os så tit, -erindringen<br />
som havde det, vi higer mod, engang<br />
været iangt nærmere mere trofast, over<br />
al måde blidt knyttet til os.<br />
Bevidsthedens uigenkaldeligeafsked er<br />
det, der gør os forlorneog ensomme,placerer<br />
os udenfor det åbnes beskyttende<br />
fæflesskab.Derfor spørger Rilke i slutnin-<br />
gen af den ottende elegi: 'Hvem har da<br />
vendt os om, sa vi, hvad end/ vi gør, har<br />
sammeholdningsom den har,/ der drager<br />
bort?' ..<br />
IV.<br />
Deterfradisse,detristesteaf landskaber,<br />
at denniendeelegistriumferendebekræftelsespringer.TilselvejordenvenderRilke<br />
sigogspørgertil kaldet- detusynilgesbierskald:'Jord,er<br />
detikkedetenedu vil:<br />
usynfigt/opståi os?- Er detteIkkedin<br />
drøm/engangat væreusynlig?- Jord!<br />
Usynlig!'Detervigtigtatforstå,at Rilkeher<br />
ikketalerom voresbevidsthedslod- at<br />
føredenflygtigeverdenindivoresindrefor<br />
19<br />
at gøredenevig,uopnåeHg, ufysisk,ren<br />
ånd.Tværtimodserhanen jordsomikke<br />
længerebetragtesaf nogetvæsenoverfor<br />
den,hanbeskriveren poetiskvision,der<br />
hinsidesvidenskabernes langsomme, usikreskridt,fortællerombevidsthedensbiolo-<br />
giskeoprindelse,ogdensopgave:attilpasseosverdenpåensådanmåde,at derer<br />
taleomet hjemsted.Voresbyrdeer at vi<br />
malærealleveje,stier,ruterogformerat<br />
kende,derførertil øjeblikket.Davi førtesi<br />
en ratning,der gjordeen Umweftaf aHe,<br />
harmuligheden forfølelsenaffremmedhad<br />
ogfrygtværetrig;detsammegælderden<br />
intensefølelseaf et uudfyldtpotentialei<br />
livet.Selveskønhedenerfyldtheraf:<br />
Thidetskønneer intetandet<br />
enddetforfærdendesoptakt,- er,hvad'IIligekanbære<br />
og må beundre,fordi det afstårsa roligtog<br />
stort<br />
fra attilintetgøreos.Frygteliger hverengel.<br />
ForRilkeer bevidsthidenenflugtfra denne<br />
skønhed.Og mo&t er modettil den<br />
bekræftelsesombeskrivesi slutningenaf<br />
den niendeelegimedordene:'Jord,du<br />
kære,jeg vil.' Hanvar ogsåklaroverat<br />
dettevardendrivendekraft hanspoesi.<br />
VI,'detusynligesbier, 'Menneske!', er en<br />
blotkortafbrydelse, skabtfor at findepå<br />
plads.Den'brønd-mund', som'uudtømme-<br />
...<br />
koolekirtlen - et tidss<br />
ligtet kunharsagt'hartaltmedsigselv-<br />
'Et Jordensøre'- mensden,sombryder<br />
vandetstrålemedetkrus,foratslukkesin<br />
tørst,finderikkestrålen,mensig selvafbrudt<br />
Digterenselv,hansdigte,er et åndedragi<br />
stilheden'udsatpåhjertetsbjerge'<br />
- et logosi jordensmyrladisketos.Men<br />
deter et åndedragdersamlerheleRilkes<br />
poetiskevisioni enmægtig'voven':<br />
Fisk er stummen., menteman.Ved man<br />
dogspor?<br />
Er der ikke et stedhvormanselvvillevære<br />
fiskenssprog<br />
og udendemtil sidsthavetalt?<br />
Svareter"Jo,i digtet."DeterRilkesIndsigt,<br />
enindsigthinsidesvidenskaben, at poesien<br />
skal'inderliggøre', ikkeet eido$forforståelsen,menet<br />
mangfoldigt ilv i bevidstheden,<br />
vejenmodøjeblikket,der skaberomridset<br />
afennyart,sommodnes i mennesket - et<br />
barnafhansforeningmeddetsynlige;<br />
Synetsgerninger gjort,<br />
gør nu hjerte-værk<br />
meddissebillederi dig, som du harfanget;<br />
fordu<br />
tog dem med magt:men kenderdem ikke<br />
nu.<br />
Se,indremand,dinindre<br />
denneaf tusindnaturer<br />
tilkæmpede,endnu<br />
aldrigelskedeskabning.<br />
20<br />
r uc<br />
i<br />
il<br />
I
I!: II<br />
Humanitærinterventionog det<br />
moralskedilemma<br />
Af Ib MartinJarvad,Dr. Scient,lektor<br />
ved faggruppenfor Filosofi & VidenskabsteoripaRUC.<br />
Moralskebegrundelser spilleratterenrolle<br />
international politik.Folkeretharaltidstaet<br />
meiiemrealpolitikog moral.MedmoraJsk<br />
begrundelseharvestmagtemeogherunder<br />
Danmarkbrudt,ellertilsidesat,eHeri praksis<br />
ændretbåde FN-pagtenog NATOpagten.Derforerdetvigtigt,omdenmoralske<br />
begrundelse ..kanholde.Deter tvivlsoml.<br />
grundforskemgemoralskeprincipperpå<br />
spil.Nårvi forsvarerinterventionen tænker<br />
vi udelukkendepå hvadderer uretog rel.<br />
Denserbiskeovermagthandleruretover<br />
foraJbanerne, derforharvii NATOrettilat<br />
intervenere.Nårvi tænkerpå konsekvensemeafvorindgribengribesvi<br />
af tvivlen-<br />
aJthvadvi hargjortindtilnu,harblotgjort<br />
ondtværre.<br />
Detførstekankaldesen regeJetik, det<br />
andetenkonsekvensetik.<br />
Regeletikken foreskriverat vi skalgøre<br />
detrette,følgedenregelomhv!!kenvi kan<br />
vilJe,at denskalgældesomenalmenpligt<br />
foralle.Mensomudgangspunkt harvi ikke<br />
pligtIHat overvejekonsekvenserne. Kant<br />
hævderat vi altidharpligtti! at talesandhedoghangårsålangtsomathævdeatvi<br />
altidskaltalesandhedselvnårvi derved<br />
bringerandre- uskyldige- i fare.Dethar<br />
væretkritiseretbLa.ud fra besættelsestidenserfaringer-<br />
skalmanvirkeligsvare<br />
sandfærdigt pa spørgsmålet omflygtninge<br />
gemmersigi kælderen.Erdetikkemoralsk<br />
bedreatlyve?<br />
Konsekvensetikere - som vi forbinder<br />
medBenthamogMi!!- menerikkeatderer<br />
Derer tvivl om vor NATO-intervention<br />
imodJugoslavien.Medrettemenerde flesteat<br />
behandlingen af denaibanskefalkegruppegrænsertil<br />
folkedrabogat detder-<br />
noglereglerderi si~elv erretfærdige; aile<br />
for er berettigetat gribeInd.Ogmedrette handlingerelJerreglerskalvurderesefter<br />
erkenderde flesteat vor NATO-Indgriben dereskonsekvenser, efterderesnytteelJer<br />
gørondtværreforalbanerne.<br />
skade,omdeøgerdenmenneskelige nytte<br />
Dettedilemmaopstårfordi der er to<br />
eHersmerte.Noglekonsekvensetikere går<br />
savidtsomti! atforsvareat manofrerden<br />
21<br />
eneuskyldigefordemangeslykke,at man<br />
retterbagerforsmedsomi Wesselsdigtdenbagergrædså<br />
bitterligt,da manførte<br />
oalekirtlen<br />
hambort!Kunde mestoverbevistekonse-<br />
kvensetikeregør sig hårdeoverfor uret.<br />
færdigheden.<br />
Dilemmaeter, at der er nogetrigtigti<br />
regeletikkenog ogsånogetrigtigti konsekvensetikken.<br />
Jeghævder,at vi mårespekterebegge<br />
moralskeprincipper.Hvisvi somudgangspunktiagttageregeletIkken,<br />
så måvi ikke<br />
lukkeøjnenefor konsekvenserne af vore<br />
handlingerog undladelser. Deterendelaf<br />
friheden,at vi eransvarligefor konsekvenser.<br />
Det kunnevi så kaldeen ansvarlighedensetik.<br />
IkkeaHekonsekvenser kantagesi betragtningi<br />
virkelighedens verden.Kunde<br />
påregneligekonsekvenser kantagesi betragtning.Dererogsåforskelpåhvadman<br />
kanpåregne.Noglevedmereendandre.<br />
Dedervedmeremåogsåtagede konsekvenseri<br />
betragtningsom almindelige<br />
mennesker ikkekanoverskues.<br />
Derer forske1på ansvarfor handlinger<br />
og undladelser. Somudgangspunkt hardu<br />
en klarerepligttH at kendeog overveje<br />
konsekvenser af dinaktiveindgribenendaf<br />
und1adelse. Nårdu undladerat handlekan<br />
detskefordidueri tvivlomkonsekvenser-<br />
ne af dinhandling.Hvisdu handlerså har<br />
du typiskbevisbyrdenfor dinhandlinghar<br />
denafdigpåregnedeværdi.<br />
et ru e<br />
22<br />
Og nårdu kalkulererdensamledepåregneligenytteafdinhandJingelierund!adelse,så<br />
mådu kunofredegoderduhar<br />
rettil atdisponereover.<br />
Ræsonnerer vi på dennemåde,så kan<br />
vi hyldepligtetikkenog samtidigindse,at<br />
dendervedubønhørligsandhedellerret.<br />
færdighedofrersine medmennesker kan<br />
handleforkertog selvisk,han dyrkersin<br />
egenlille moralskeafgud,han burdetie<br />
elierlyveeHerholdes.igselvi tømme.Ogvi<br />
kan ogsåforstå,at en konsekvenseliker<br />
ikkekanofredenenkeltefordemange.Det<br />
hardu simpelthenikkeret til medmindre<br />
derersærligeforhold.Denøverstkommanderendekanofrearrieregarden<br />
i krigenfor<br />
at redderestenafarmeen- menalmindeli-<br />
gemennesker harikkerettil at ofrehinan-<br />
den,manharkunrettil at sættesitegetliv<br />
på spi!,somfrivilligenødhjæ1pschauffører<br />
gør.<br />
Alminde1ige borgerei et demokratisom<br />
vortharpligtat forståog overvejeomden<br />
serbiskesideshandlinger gørdetberettiget<br />
at gribeindog omvoresindgribener formålstjenligtil<br />
at afværgeserbiskeovergreb<br />
overforalbanerne. Vi kanikkebareforlade<br />
ospåvorepolitikeresudsagn,menmåselv<br />
tagestiJlingogbæreansvar.<br />
De ansvarshavende politikeresudtaJe)ser<br />
er strategiskretledebadeimodmod-<br />
standernei krigenog imod borgernei<br />
li
hjemlandene. Beggeskalpåvirkes.Demilitæreeksperterer<br />
underkommandog<br />
derfortalerørfor dereskommanderende<br />
politiskeledere.<br />
Milosevicspåstandom at flygtningestrømmenekunskyldesbombardementerneer<br />
løgnog propaganda. Ailbrightsudtalelseromat<br />
flygtningestrømmene kunskyldes<br />
kunskyldesserbemesforfølgelserer<br />
hellerikkeganskesandfærdige.<br />
De militæreeksperterhar loyalt,men<br />
medet stadigmeresynligtubehagladet<br />
somommankunneforsvarealbanerneved<br />
luftkrigsindsats udenrisikofor tab af miHtærtpersonel<br />
påNATO-siden.<br />
Mankunnehævde,at detvaret forban-<br />
detuheld,atserbereiværksatteogintensiveredeterrorenog folkefordrivelsen som<br />
gensvarti! bomba~dementerne og at den<br />
f filosofi & r uc<br />
23<br />
serbiskesidehavdeforberedtsig herpåi<br />
forvejen.Mendetersværtat hævdeat det<br />
varså usandsynligt at mansletikkeskulle<br />
forberedesig på at modtageflygtningestrømmene.<br />
Erfaringerne fra tidligereviser<br />
detmodsatte.Uforberedtheden påHygtningestrømmene<br />
kansynesuansvarlige - eller<br />
måskekynIske.<br />
Ingenkansigemedsikkerhed, at JuftkrigensIndsatsen<br />
ikkekanfå serbemeti! at<br />
kapitulereudfra en rationelovervejelseaf<br />
gevinsterogtab,menerfaringer fratidligere<br />
luftkrigeog fra dennuværendekampagne<br />
giverikkestoreforhåbninger. I stedetpe.ger<br />
vortilgængeligevidenpåat krigi højgrad<br />
erenproces,derforløbermindreefterrati-<br />
onellekalkulationer endeftersinegenindre<br />
dynamik..<br />
..<br />
koalekirtien - et ! ruo<br />
Mankanhellerikkeudelukkeat denserbi-<br />
skeledelseharmagttil at afslutteterroren<br />
ogfolkefordrivelsen, men detvirkerheller<br />
ikke sandsynligt.Den rationelleaktørteori<br />
forudsætterat der er en almægtigleder.<br />
Tilgængeligvidengørdetikkesandsyn11gt<br />
at Mi!osevicer almægtig.Ogsåhanskal<br />
manøvrere.<br />
De ledendedanskepolitikerehar nylig<br />
givetudtrykfor at ogsåde har ståeti et<br />
dilemma,at devari tvivl,menatdenvaigte<br />
politik,menat denvalgtepolitikvar den<br />
rettee1terensamletvurdering.Detvarden<br />
retteindsatsimoddeniværksattefolkefor-<br />
driveise,selvomdervarbetydeligetabfordi<br />
manvmehjælpeog betydeligusikkerhed<br />
omudfaldet.<br />
Dettei og for sig moralskforsvarlige<br />
standpunkt gøresutroværdigt, hvisvi samtidig<br />
huskerpå f!ygtningepolitikken herhjemme.Danmarkstod<br />
engangforrest<br />
blandtde mestciviliseredenationer,som<br />
mansigeri folkeretten, hvadangårat tage<br />
varepådesvageststilledei denneverden,<br />
flygtningene.Nedturenindledtesmedden<br />
ulovligeadministration affamiliesammenføringerog<br />
ikke-tildelingaf asyl.Tamilsagen<br />
vari stridmeddanskiovgivningogulovlig.<br />
Nu har densocialdemokratisk-radikale re-<br />
geringmed et stortflertalbag sig gjort<br />
f!ygtningefjendsk politikti! dansklov.Men<br />
denerstadigulovlig,denstriderImodinter-<br />
24<br />
national lov.Danskekommunerspmerdet<br />
sammeuværdlgespilomat undgåat tage<br />
modflygtninge, somEU-Iandene indbyrdes.<br />
Flygtningefra Kosovokanikkeengangfå<br />
lovat søgeomasyl.Detsammenummer<br />
har USAlavet.DenflygtningekvoteUSA<br />
nødtvunget haraccepteretmåikkekomme<br />
ti! USA,menskalværepåmilitærbase n på<br />
Cuba,foratdeikkeskalsøgeomasylener<br />
opholdstmadefse i USA.<br />
Hvisdenamoralskeog retstridigeflygtningepolitiksessammenmedinterventioneni<br />
rest-Jugoslavien, tegnerder sig ikke<br />
et bi1!edeaf moralskbegrundethumanitær<br />
indsats,menaf en samletindsatsfor at<br />
undgåflygtningeogfremmedei voresrige<br />
ogetniskintegreredesamfund
<strong>koglekirtlen</strong> - et tidsskrift for filosofi & videnskabsteori på ruc<br />
Den eklektiske godtepose<br />
Af <strong>Jakob</strong> v. H. <strong>Holtermann</strong>,Filosofi &<br />
Videnskabsteoriog Dansklitteratur<br />
Det følgende er en opsummeringaf nogle<br />
indvendinger, som jeg fremførte på Søminestationsseminaret<br />
i foråret imod den nye<br />
studieplan der blev præsenteret ved denne<br />
lejlighed. (Det skal retfærdigvistilføjes,at<br />
stemningenpå seminaretgenereltvarposi-<br />
tiv over for planen. Det har imidlertidikke<br />
væretmuligtat få nogenaf fortalernetil at<br />
gribepennen.Det kanjo tagessom en op-<br />
fordring!Red.)<br />
Somdetfremgåraf..rapporten hargruppens<br />
arbejdeværetstyretaf følgenderetningslinjer:<br />
. Opprioritering af integrationen med den<br />
studerendes andetfag<br />
. Opprioriteringaf uddannelsensvidenskabsteoretiske<br />
komponent<br />
. Ønsketomat læggeafstandtil KU,dvs.<br />
fremhævedensærligeRUC'sk egenart...<br />
Umiddelbart serdetjo gansketilforladeligt<br />
ud. Det er alt sammen lutter plusord -<br />
25<br />
særligt i RUC'sk sammenhæng.Jeg må<br />
imidlertidindrømme,at jeg har et noget<br />
problematiskforhold til disse retningslinjer<br />
trodsderesumiddelbaretilforladelighed,og<br />
som følge heraf også til centraledele af<br />
rapportensanbefalinger.<br />
Hvis jeg læser rapporten korrekt kan<br />
udvalgetsanbefalingertil en reformaf mo-<br />
dul 2 og 3 på baggrundaf disse retnings-<br />
linjersammenfattesi to punkter:<br />
I. Manønskerat erstattedeteksisterende<br />
skelmellemmodul2 og3,såledesat mani<br />
stedetfor at skelnemellemteoretiskog<br />
praktiskfilosofihenholdsvis videnskabsteori<br />
og videnskabeligmetodeog normativitet<br />
skelnermellemfilosofiog videnskabsteori.<br />
Så vidtjegforstårskaldetteskelgå igen<br />
såvelpå kursus-sompå projektplan, dog<br />
meddentilføjelse,atmodul3projektetskal<br />
relateresig til etandetfag.<br />
II. Manønskerat erstattedeto nuværende<br />
filosofi-breddekurser Iw-nedseks " såkaldt<br />
eksemplariskekurseraf mindreomfang<br />
som skal dækkebådefilosofiog videnskabsteori.<br />
Deter minopfattelse,at manmedfordel<br />
kandiskuteredetoforslagseparat.Ganske<br />
vist er jeg klarover,at de i rapportener<br />
tænkti forening,mendeter muligtat fore-<br />
r<br />
<strong>koglekirtlen</strong> - et tidsskrift for filosofi og videnskabsteori på ru c<br />
stillesig en situation,hvorvi kunændrer<br />
rammernefor modul2 og3 udenatgåbort<br />
fra "store"breddekurser og omvendt.Min<br />
kritikrettersigmodbeggedeleafforslaget,<br />
omendjegi detfølgendeførstogfremmest<br />
vil koncentreremigomforslagets1.delog<br />
kunsekundært problematisere denanden.<br />
Hvadmedvidenskabsteorien?<br />
Udgangspunktet foratgørevidenskabsteori<br />
ogrelationentiletandetfagtil etmodulkrav<br />
givermereellermindresigselv,ogdetkan<br />
bl.a.føresdirektetilbagetil ønsketom at<br />
opprioritereuddannelsensvidenskabsteoretiskekomponent.<br />
Detkanværesværtat havenogleindvendingermoddettesynspunkt.Deterikke<br />
nogetunder,atderfindesfolkpåfaget,der<br />
efterlyseren videnskabsteoretisk komponent,nårnufagetrentfaktiskhedder"filosofiogvidenskabsteori".<br />
Herskaljeg ligetilføje,at jeg primært<br />
betragtermig selv som filosofi-,snarere<br />
endvidenskabsteoristuderende. Jeghåber<br />
ikke,at dettei læserensøjnediskvalificerer<br />
mig fra at have en meningom emnet.<br />
Tværtimodnævnerjegdet,fordidetermin<br />
overbevisning, at jeg i dennehenseende<br />
delerskæbnemedetflertalaf destuderende(somien<br />
ellerandengradbetragtersig<br />
somovervejendefilosofi-ellerovervejendevidenskabsteoristuderende<br />
).<br />
26<br />
Pådennebaggrundsynesdetrimeligtat<br />
kræve,at videnskabsteorienopprioriteresi<br />
hvertfald somen kursusmulighed; projektmulighedeneksisterersom<br />
bekendt<br />
alleredei studietsnuværendeform.Mener<br />
detrimeligtat opprioriterevidenskabsteorienvedat<br />
gøredentil et selvstændigtmodulkrav;dvs.at<br />
mangørdettil et krav,at<br />
allestuderendeskaldelederesindsatsli-<br />
geligtmellemfilosofiogvidenskabsteori.<br />
Detkanværesærligtproblematisk, hvis<br />
deterkorrekt,somjegharenmistankeom,<br />
at det er, at de studerendekanopdeles<br />
mellemovervejendefilosofiinteresserede<br />
og overvejendevidenskabsteoriinteresse.<br />
rede.Detviljeggernekommetilbagetil...<br />
Tværfaglighedsommodulkrav<br />
Udvalgetnøjesimidlertidikkemedat søge<br />
videnskabsteorien opprioriteret.De kæder<br />
densammenmedet modulkravomat be-<br />
skæftigesig medde filosofiske/ videnskabsteoretiske<br />
problemer i relationtil et<br />
andetfag;detteselvfølgelig i etforsøgat<br />
indbyggetværfagligheden og integrationen<br />
meddetandetfag.<br />
Også erdetefterhånden, at jegsynes,<br />
vi fårproblemer. Forsåerdet,at denprofil<br />
af fagetfilosofi/ videnskabsteori, derefterhåndentegnersig<br />
på baggrundaf rapportensanbefalinger,<br />
erenprofilaf et fag,der<br />
primærthenvender sigtil folk,hvisfagiden-<br />
I
<strong>koglekirtlen</strong> - et tidsskrift for filosofi & videnskabsteori på rue<br />
titet primærtliggerpå et andetområde;<br />
dvs.til studerendederprimærtbetragtersig<br />
selvsomdanskstuderende, molekylærbiologer,fysikereosv.<br />
Filosofi/ videnskabsteori risikererude-<br />
lukkendeat bliveet fag,somman"bruger"<br />
somperspektivpåsit hovedfag.Nogetder<br />
sagtlidtfirkantetkanbrugestil at dupere<br />
ens filosofisku-dannedefagfællermed.<br />
"Detdedersiger- kærekollega,erjo blot<br />
enomskrivningaf induktionsproblemet som<br />
detalleredeblevformuleret af Hume..,".<br />
Ellerdet bliveret fagfor dem,der har<br />
denskøretilbøjelighed, at deikkekanlade<br />
væremedat fokuserepågrundlagsproblemerneindenforderesrespektive<br />
fag.<br />
At der kanværestuderendepå faget,<br />
der harsådannemotiver,er<br />
..<br />
derjo sådan<br />
setikkei sigselvnogetodiøsti. Problemet<br />
opståri mineøjnei detøjeblikmanfra fagetfilosofi/<br />
videnskabsteoris sideeksplicit<br />
pålæggerden studerendeat anvendeet<br />
semesterpå at beskæftigesigmedfageti<br />
relationtil et andetfag.Jegmenerikke,at<br />
vi påfilosofi/ videnskabsteori hverkenhar<br />
pligtellerrettil at indbyggetværfaglighed<br />
somet modulkrav.Vimåformuleremodul-<br />
kravenepåfagetsegnepræmisser, dvs.i<br />
forholdtil noglefaginternekriterier.<br />
Udvalgetskriver,at deti dageroverladt<br />
til denstuderendeselvat sørgefor tværfaglighedengennemprojektarbejdet.<br />
Deter<br />
27<br />
rigtigt. Ogefterminbedsteoverbevisning<br />
bør det hellerikkeværeanderledes.Det<br />
lyderi rapportensomom,at deterenhelt<br />
urimeligsituationat stilledenstuderende<br />
i. Detmenerjegikkedeter.<br />
RUG-studerende er mht.tværfaglighed<br />
ogintegration faktiskallerederetgodtstillet<br />
alenei kraftaf dengenerelleRUG'skestudiestruktur,der<br />
dikterer,at manlæserto<br />
fagsideordnet, ogat manbrugeroverhalvdelenaf<br />
studietidenpåprojektarbejdet. Fra<br />
fagetsside skal indsatsenderforalene<br />
koncentreres omat udøve,hvadmankunnekaldeen<br />
"fleksibel administrativ praksis";enpraksisdersikrer,atdenteoretiske<br />
mulighedfor at lavetværfagligeprojekter<br />
ogsåer en mulighedi praksis.Vi måikke<br />
læggehverkenpraktisk elleradministrativehindringer<br />
i vejen.Viskalopfordretil det<br />
ogtilskyndetil det,menvi skalikkekræve<br />
deti studieordningen!<br />
BareikkeKUA!<br />
Storedeleaf rapport~ anbefalinger lader<br />
til i vidudstrækning athvilepådenuudtalte<br />
forudsætning, at de er nødvendigefor at<br />
givevoresfag eksistensberettigelse. Dvs.<br />
indirekte:hvisvi ikke gennemførerdisse<br />
tiltag'(f.eks.øgerdettværfagligelement),<br />
så vil faget(erdetdeti øjeblikket?) være<br />
en fortyndetudgaveaf tilsvarendeuddan-<br />
<strong>koglekirtlen</strong> - et tidsskrift for filosofi og videnskabsteori på rue<br />
nelserpåKUAogandresteder.Oghvisdet<br />
ertilfældet,såervioverflødige.<br />
Detkanderjo i envisudstrækning være<br />
nogetom.Særligtnårmanskaloverbevise<br />
ministerietom at vi bør eksistere...Men<br />
samtidigsynesjeg,at forestillingenom,at<br />
vi behøveret selvstændigtRUG-specifikt<br />
argument for at haveenfilosofiuddannelse<br />
er kraftigtoverdrevet.Ethvertuniversitet<br />
medrespektfor sig selv bør selvfølgelig<br />
havefilosofipåprogrammet. Såledesogså<br />
RUGmeddetsover7.000studerende.<br />
Og når detteen ganger fastslået,så<br />
behøvervi ikke længereat brydevores<br />
hjernermed,hvordanvi dogfår strikketet<br />
filosofikursussammenpåen måde,sådet<br />
lignerdemindepåKUAmindstmuligt.<br />
I detheletagetforekommer detmig,at<br />
KUAspilleren uforholdsmæssig storrollei<br />
voresdiskussioner om studiestruktur, etc.<br />
Resultatetbliver,at vi er tilbøjeligetil at<br />
definerefagetnegativtogdifferentielt i forholdtil<br />
KUA.Ogsålængedetertilfældeter<br />
vi beklageligvis nokkunetmini-KUA.<br />
Vikanjoalleredefilosofere<br />
Udvalgetskritikgår på, at vi i øjeblikket<br />
forsøgeratspillespilletpånoglepræmisser<br />
somerstilletaf KUAog andretraditionelle<br />
studier.Ognårdetteertilfældetervi dømt<br />
til at "tabe".På grundaf den specielle<br />
RUG'skestudieformkommervi "bagefter".<br />
28<br />
Derforforeslårde, at vi opgiverat spille<br />
spilletpå dissepræmisser;vi formulerer<br />
voreegnespilleregler, somstemmerbedre<br />
overensmedvoresmådeat gøretingene<br />
på.<br />
Spørgsmålet er imidlertid,omdeter en<br />
rigtigdiagnoseaf denaktuelletilstand.For<br />
detførsteerpræmissernehellerikkei øjeblikketdikteretaf<br />
KUA.Fordetandeterdet<br />
efterminbedsteoverbevisning indtilvidere<br />
en uunderbygget påstand,at vi på de<br />
eksisterendepræmisser ikkeskulleværei<br />
standtil at formulerefilosofiskeog videnskabsteoretiske<br />
problemstillinger på et tilstrækkeligt<br />
højtniveau;atvifårforlidtudaf<br />
breddekurserne osv.<br />
Jegmåindrømme, at jegikkesernogle<br />
tegnpå,at vi ikkeskulleværei standtil at<br />
stå distancenoverfor filosofferfra andre<br />
uddannelsesinstitutioner, alleredesomdet<br />
eri øjeblikket!Dvs.underdeneksisterende<br />
form. At dømmeefter karakterniveauet,<br />
bådepåkurserogisæri projekterne, lader<br />
dettilatvi erganskeudmærket i standtilat<br />
begåosi konkurrencen. Viharjo denstore<br />
fordel,at vi bådekanskriveogsnakke!!Vi<br />
bliverjo fand'mesåveltalende, såmantror<br />
deterløgn.<br />
Nogetkunnem.a.o.tydepå,atdeneksisterendestudiestrukturfungererganske<br />
godtmeddetsmixmellempådeneneside<br />
det eksemplariskeprojektarbejde, der
"--- -- -- - --<br />
skabmannavigerer i.<br />
Deneklektiskegodtepose<br />
Vælgermanat føreudvalgetsanbefalinger<br />
udi livetfrygterjeg:at denfagligeprofilaf<br />
filosofi/ videnskabsteori primærtvilrettesig<br />
modfolk,derharderesfagligeidentitetpå<br />
et andetfag.Filosofivil ikkeværeet fagi<br />
sinegenret,menetfagderalenekanbrugest[I<br />
at perspektivereog uddybeet "hovedfag".<br />
Hovedårsagerne hertiler, at manindbyggertværlaglighedenog<br />
integrationen<br />
meddet andetfag somet modulkrav, og<br />
mangiver(i et misforstået forsøgpå at<br />
læggeafstandtil KUA)afkaldpå(denspæde)muHghedfor<br />
at erhvervesigen fagjig<br />
breddevedat omdefinerekursernefra at<br />
videnskabsteori ru c<br />
giveros en evnetil effektivtat behandle værebreddekurser til at væresåkaldtek-<br />
filosofiskeprob!emstimnger samtenforståsemplariskekurser.Hvilketkort sagt er<br />
else af disseproblemstiHingersgenereUe ensbetydendemed,at manfokusererpå<br />
karakter;og på denandenside breddeerhvervelseafenfagligmetodeudenambikurserne,dergiverosenfornemmelse for tioneromat erhvervesiget overblikover<br />
konturernei detfilosofiskelandskab(elleri detfagligelandskab.<br />
et af dem),somde filosofiskeproblemer Tageti sin yderstekonsekvensbliver<br />
tegnersigpåbaggrundaf.<br />
filosofi/ videnskabsteori nogetmanstude-<br />
Jeg meneraltså,at der aHeredeinden reraleneforatperspektivere ensandetfag,<br />
for rammerneaf deneksisterendestudie- somerdetmanregnermedhovedsageligt<br />
formfindesrigmulighedforat profilerede atskullebeskæftigesigmed.<br />
særligeRUC'skedyder.Dvs.evnenHIi en Sagtlidtmspidset risikerervi i detskitse-<br />
rufat behandlefilosofiskeproblemstHIinger redeforsøgpå at skærpefagetsprofil,at<br />
bl.a.ud fra en fornemmelse for det land- detsetindefraefterladesudenstrukturj'en<br />
29<br />
tilstandaf fagligskizofreni; til gengældbliver<br />
detset udefraen eklektiskgodtepose<br />
for denbesøgende, et eksotis krydderiti!<br />
hovedmåltidet derindtagesovrepådetandetfag.<br />
l<br />
-..<br />
kooie!drtlen et tidsskrift 00 videnskabsteori på ru e<br />
"Minfilosofi"<br />
Af WoodyAlfen. citeret fra "Selvskrevet",LindnardtogRingnof1980.<br />
Minfilosofiblevudvikletpåfølgendemåde:<br />
Minkonebad mig smagepå denførste<br />
souffle,hunnogensindehavdelavet,men<br />
vedet uheldkomhuntil at tabeenskefuld<br />
af dennedpå minfod,såflereaf desmå<br />
knoglerblevkvæstet.Derblevtilkaldtlæger<br />
og tagetrøntgenbmeder, de blevstuderet<br />
og jeg beordretI sengi en måned.Under<br />
dennerekonvalescens vendtejeg mig til<br />
nogleaf den vestligeverdensmeststorslagnetænkere-<br />
enstabelbøger,somjeg<br />
havdelagttil sidemednetopensådan<br />
lighedfor øje.Udenhensyntil kronologisk<br />
ordenbegyndtejeg medKierkegaardog<br />
Sartre,gik så hastigtvideretil Spinoza,<br />
Hume,Kafkaog Camus.Jegkededemig<br />
ikkesomjeghavdefrygtetjeg ville;tværtimodfandtjeg<br />
migfascineretaf denfrimodighed,hvormedissestoreånderuopholdeligtgiktHangrebpåmoral,kunst,etik,livogdød.Jeghuskerminreaktionpåenty-<br />
30<br />
pisk levendebetragtningaf Kierkegaard:<br />
"Et sådantforhold,der forholdersigtil sit<br />
egetselv(detvil sige:et selv)må enten<br />
havekonstitueret sigselveHerværeblevet<br />
konstitueret afenanden."Dennetankegav<br />
migtåreri øjnene.DumHde, tænktejeg,at<br />
væresåbegavet! (Jegeret menneske, der<br />
har sværtved at skriveto meningsfulde<br />
sætningerom"Endagi ZoologiskHave".)<br />
Sandtnokersætningenkompletuforståelig<br />
formig,menhva'sa,nårbareKierkegaard<br />
morersig?Medet føltejegmigoverbevist<br />
om,at metafysikvardetfelt,jegaltidburde<br />
havebeskæftiget migmed;jegtogminpen<br />
oggavmigstrakstil at kradsedenførsteaf<br />
mine egne spekulationerned. Arbejdet<br />
skredraskfrem,ogpåblotto eftermiddage<br />
- kun afbrudtaf middagslurog nødvendigt<br />
arbejdemed puslespil- havdejeg fuldført<br />
det filosofiskeværk,som jeg håberikke<br />
bliveropdaget føreftermindødellerførår<br />
3.000(hvaddersåkommerførst),ogsom<br />
jeg i al,beskedenhed tror vil Sikremigen<br />
hæderspladsbland!historiensvægtigste<br />
tænkere.Hererblotenliilesmagsprøvepå<br />
essensenafdenInteHektuel!e skat,somjeg<br />
laderliggetil eftertiden, ellertil rengøringskonenkommer.<br />
/. Kritikaf denreneRædsel<br />
Nårmanskalformulerenfilosofi,måman<br />
først tage følgendeunder overvejelse:<br />
l
Hvadkanvi vide?Detvii sige,hvadkanvi<br />
væresikrepå,at vi ved,ellersikrepåat vi<br />
vedat vi harvidst,hvisdetdaoverhovedet<br />
ertii at vide.Ellerharvi simpelthenglemt<br />
detogerfloveoveratsigenoget?Descartesstrejfededetteproblem,da<br />
hanskrev:<br />
"Minsjælkanaldriglæreminkropat kende,<br />
skøntdener blevetfinevennermed<br />
mineben".Nårjegsiger,at noget"ertit at<br />
vide",menerjegforrestenikkedet,derkan<br />
erkendesmedsanserne,eilerdet,derkan<br />
forståsmedforstanden,mensnareredet,<br />
der kansigesat blive"Kendt"ellerat besiddeKendthedellerKendelighed<br />
elleri det<br />
mindstenoget,mankanfortælleen ven<br />
om.<br />
Kanvi egentlig"kende"universet?Gode<br />
Gud- deter sværtnokat findeveji Chinatown.Sagener"imidlertidden:<br />
Er der<br />
nogetderude?Oghvorfor?Ogbehøverde<br />
at larmesådanop?Endeligkander ikke<br />
væretvivlom,at detenestekarakteristiske<br />
ved"virkelighed" er, at denmangiersubstans.Dermedikkesagt,atdeningensubstanshar,menbiotat<br />
denmanglerden.<br />
(Denvirkeiighedjeg hertalerom,er den<br />
samme,somdenHobbesbeskrev,barelidt<br />
mindre.)Derforkandetkartesianskemotto:<br />
"Jegtænker,der er jeg" bedreudtrykkes<br />
med:"Hov,dergårEdnamedsinsaxofonr'<br />
Såledesmåvi aitså,for at kendeen holdningeHeren<br />
ide,tvivlepåden,og,idetvi<br />
31<br />
ruc<br />
tvivler,læreat opfattede kvaHteter, den<br />
besidderi sin endeligeform,hvilketer, i<br />
detteordssandebetydning, "selvesagen"<br />
eiler"sageni sigselv"elleri nogeteller<br />
Ingenting.Hvisdetteer klart,kanvi lade<br />
eplstemologien hvlieenstund.<br />
EskatologiskDialektiksom Kur mod<br />
Helvedesild<br />
Vi kansige,at universetbeståraf ensubstans,og<br />
dennesubstanskan vi kalde<br />
"atomer',eJlerogsåvil vi kaldedem"monader".Demokritoskaldtedem<br />
atomer.<br />
Leibnitzkaldtedemmonader.Heldigvistraf<br />
deto aldrighinanden, \Uersvarderopstået<br />
en megetkedsommeligdiskussion.Disse<br />
"partikler"blevsati bevægelseaf enårsag<br />
ellerettilgrundliggende princip,eHermåske<br />
væ~edederetelierandetet sted.Sagener<br />
den,atdeterforsentatgørenogetveddet<br />
nu,undtagenmåskeat spisemasseraf rå<br />
fisk.Detteforklarernaturligvisikke,hvorfor<br />
sjælenerudødelig.EjheHersigerdetnoget<br />
-I<br />
I<br />
f<br />
[<br />
I<br />
omet livefterdødenelleromdenfornem-<br />
melse,minonkelSandersharaf at blive<br />
forfulgtaf albanere,Det kausaleforhold<br />
mellemdetførsteprincip(dvs.GudeHeren<br />
kraftigvind)og enhverteleologiskforestillingomat<br />
være(Væren)er, ifølgePascal,<br />
"sålatterlig,at denIkkeengangermorsom<br />
(Morsom),"Schopenhauerkaldte dette<br />
"vilje",menhanslægediagnosticerede det<br />
somhøfeber.Påsinegamledageblevhan<br />
bitteraf det,ellermåskevar det snarere<br />
fordihaniangsomt fik mistankeom,at han<br />
aHigevel ikkevarMozart.<br />
KosmosforFemDollarsomDagen<br />
"Smukt"- hvader så det?En sammen-<br />
smeltningafdetharmoniskeogdetretfærdige, elier en sammensmeltning af det<br />
harmoniskemednoget,derbarelydersom<br />
"detretfærdige"?Muligviskulleharmonien<br />
væresmeltetsammenmeddet "letfærdi-<br />
ge", og det er det. der volderos kvaler.<br />
Sandheder sande1igskønhed- eller "det<br />
nødvendige".Detvil sige,at det, der er<br />
godteUerbesidder"detgode"segenskaber,<br />
resultereri "sandhed".Hvisdet ikke gør<br />
det,tørjeggodtvæddepådetheJler ikkeer<br />
smukt,menderforkandet jo godtvære<br />
vandtæt.Jegervedattro,atjeghavderet<br />
fra begyndelsen, og at altingburdevære<br />
smeltp' ammenmeddetletfærdige. Jajada.<br />
ToLignelser<br />
ru c<br />
Enmandnærmersig et palads.DetsindgangbJiverbevogtetaf<br />
noglekrigeriske<br />
hunner,derkunvi!lademænd,derhedder<br />
JuJius,kommeind, Mandenforsøgerat<br />
bestikkevagternevedat tilbydedemet års<br />
forbrugaf udskåretkymngebryst. Dehverkenafviserhanstilbudeliermodtagerdet,<br />
menvriderbarehansnæseom, så den<br />
kommer tilatligneenproptrækker. Manden<br />
siger,at deteroverordenHig vigtigt,at han<br />
får adgangtil paladset,fordihankommer<br />
medrentundertøj til kejseren.Davagterne<br />
stadigafslår,begyndermandenat danse<br />
charleston.Tilsyneladendenyderde hans<br />
dans,mensnartbliverdeknotneoverden<br />
måde,hvorpånavajo-Indianerne bliverbehandletaf<br />
forbundsregeringen. Manden<br />
tabervejretog synkerom.Handør uden<br />
nogensindeattræffekejsereneilerfå betalt<br />
Steinway-forhandleren de 60 dollars,han<br />
skylderpå et klaver,han havdelejet i<br />
august.<br />
Jegmodtageren besked,somjegskalafleveretil<br />
engeneral.Jegriderogrider,men<br />
generaienshovedkvartersynesat ligge<br />
længereoglængereborte.Ti!sidstspringer<br />
en sort kæmpepanter frem og fortærer<br />
hjemeog hjertepå mig. Det ødelægger<br />
heleaftenenfor mig.Ugerrpgethvorms-<br />
..;;jeg ikkeind-
hentegeneralen, somjegserløbeomkring<br />
I underbukser i det fjerneog hviskeordet<br />
"muskat" tHsinefjender.<br />
Aforismer<br />
Deter umuligtat oplevesin dødobjektivt<br />
ogsamtidigfløjte.<br />
Universet erblotenflygtigidei Gudshjerne<br />
- en ret ubehageligtanke,isærnår man<br />
ligeharpræsteretudbetalingpåethus.<br />
Detuendeligeinteter heltOK, nårbare<br />
manerklædtpåtildet.<br />
HvisbareDionysoslevede!Hvorvillehan<br />
såspise?<br />
..<br />
ikkealen~findesderikkenogenGud,men<br />
prøvat få fat i en blikkenslager i weekenden.<br />
33<br />
l<br />
ruc<br />
._-~<br />
.1<br />
I