Poul Bredo Grandjean: Danske Herreders Segl - Genstandskundskab
Poul Bredo Grandjean: Danske Herreders Segl - Genstandskundskab
Poul Bredo Grandjean: Danske Herreders Segl - Genstandskundskab
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Ogsaa i nærværende Arbejde er stadig det MATERIALE angivet, i hvilket <strong>Segl</strong>et er udført: Voks<br />
(V .) eller Papir over Voks (P. o. V.). Der træffes kun forholdsvis faa Eksempler paa Vokssegl, hængte<br />
under Pergamentsbrev i Rem eller Snøre, eventuelt anbragte i en Kapsel af Træ, kun i et enkelt Tilfælde<br />
(Hammer, 6 m) i Sølvkapsel, en Luksus, som kun de velhavende Købstæder kunde tillade sig.<br />
Baade selve <strong>Segl</strong>fladens og »Klumpens« Farve er ligeledes stadig anført, f. Eks. grønt V. i brunt. Betegnelsen<br />
ufarvet Voks (uf. V.) dækker ofte ikke definerbare F arvenuancer. - De saakaldte Papirssegl<br />
(Papir over Voks) er altid anbragte paa Breve, skrevne paa Papir. At Taasinge i 1610 sætter et saadant<br />
<strong>Segl</strong> paa Pergament, er en ren Undtagelse. Ved Fremgangsmaaden blev Signetet nedtrykt i et fugtigt<br />
_ firkantet _ Stykke Papir med en tynd Vokskage som blødt Underlag og - stivnet - som Befæstelsesmiddel.<br />
Dette Papirsstykke kan senere være affaldet. I saa Tilfælde viser den eventuelt tilbageblevne<br />
Vokskage som oftest kun et mindre skarpt Aftryk af Signetet. Ikke sjældent aftrykkede man<br />
Signetet direkte i en tynd Vokskage paa Papiret, idet et lille løst Stykke Papir derefter blev lagt over<br />
som Beskyttelse, endnu undertiden i Behold. Det kan være vanskeligt at afgøre, hvilken af de to Fremgangsmaader<br />
man har anvendt. I enkelte Tilfælde er Signetet nedtrykt i Brevets Plica o: en nederst<br />
ombøjet Kant, hvorunder Vokskagen blev paasat, i andre danner denne Plica Beskyttelsen for et<br />
direkte i Voks foretaget N edtryk, betydelig mere effektiv end et løst Stykke Papir, men dog i det lange<br />
Løb ikke tilstrækkeligt Værn for <strong>Segl</strong>et.<br />
Selv om adskillige af denne Samlings <strong>Segl</strong> fremtræder skarpt og smukt, vidner Størsteparten<br />
beklageligvis dels om manglende Øvelse hos den Person, hvem Beseglingen blev betroet, dels om<br />
Tidens Ødelæggelse af et saare skørt Materiale. Det kan uden Overdrivelse siges, at Tidspunktet for<br />
nærværende Arbejdes Udførelse ikke kunde have været udsat blot en Menneskealder. Talrige af disse<br />
<strong>Segl</strong> er viede til Undergang.<br />
Ligesom i <strong>Danske</strong> Købstæders <strong>Segl</strong> -- til hvis Indledning henvises for visse bemærkelsesværdige<br />
Detaillers Vedkommende - angives <strong>Segl</strong>ets STØRRELSE oz selve <strong>Segl</strong>fladens Diameter i mm, eventuelt<br />
ovale eller paa anden Maade formede <strong>Segl</strong>s Højde og Bredde, alt regnet efter Graveringens yderste<br />
Grænse.<br />
Medens det var ugørligt at nævne enhver FonEKoMs'r af ethvert Købstadssegl, er praktisk talt<br />
alle de paatrufne Eksemplarer af Herredssegl anførte i denne Samling.<br />
I Lighed med, hvad der er udtalt om SIGNETER i Indledningen til Købstadsseglene, falder en<br />
Gruppering af <strong>Segl</strong>ene efter Værksteder ogsaa udenfor nærværende Arbejdes Ramme. Det springer tit<br />
i Øjnene, at et større eller mindre Antal <strong>Segl</strong> skyldes samme Mester. Dette er sikkert Tilfældet, hvad<br />
angaar de af Bjeverskov, Fakse, Stevns og Tybjerg Herreder i 1584 benyttede <strong>Segl</strong> (Tavle 2 a, 3 m,<br />
17 g og 18 i). Typen har inspireret den Mand, som udførte Voldborg Herreds først i 1610 paatrufne<br />
<strong>Segl</strong> (T avle 20 e), hvis det da ikke drejer sig om en og samme Person. Ingen kan være i Tvivl om, at<br />
de to falsterske <strong>Herreders</strong> monumentale <strong>Segl</strong> (Tavle 4 a og b) er udførte af samme Haand, hvilket f. Eks.<br />
ligeledes gælder Rødding Herreds og Sallings Nørre Herreds <strong>Segl</strong>, begge med Aarstallet 1610 (Tavle<br />
15 b og k). En Række <strong>Segl</strong> med Bogstaver i Skjolde er saa ens af Type, at de maa henføres til samme<br />
Gravor, se iøvrigt særlige Bemærkninger under Galten Herred I, Note 2.<br />
Med Hensyn til GENG1vELsER er den fotografiske Fremgangsmaade stadig benyttet. I det langt<br />
overvejende Antal Tilfælde er Pladerne optagne efter de originale <strong>Segl</strong>, kun undtagelsesvis efter Afstøbning<br />
af <strong>Segl</strong> eller Aftryk i Gibs, om Signetet da endnu er i Behold.