de overordnede mål for skolens virke - Frijsenborg efterskole
de overordnede mål for skolens virke - Frijsenborg efterskole
de overordnede mål for skolens virke - Frijsenborg efterskole
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
DE OVERORDNEDE MÅL FOR SKOLENS VIRKE<br />
si<strong>de</strong> 2<br />
De overordne<strong>de</strong> rammer <strong>for</strong> <strong>Frijsenborg</strong> Efterskoles <strong>virke</strong> er fastsat i seneste lov<br />
om folkehøjskoler, <strong>efterskole</strong>r m.m. med følgen<strong>de</strong> <strong>for</strong>mulering:<br />
§ 1. Efterskoler tilby<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>rvisning og samvær på kurser, hvis hovedsigte er<br />
folkelig oplysning. Un<strong>de</strong>rvisningen er af almendannen<strong>de</strong> karakter.<br />
§ 3. Efterskoler tilby<strong>de</strong>r unge elever kurser efter § 1, stk. 1, med henblik på<br />
elevernes hele menneskelige udvikling og modning samt <strong>de</strong>res almene<br />
opdragelse og uddannelse.<br />
Stk. 2. Skolerne kan afhol<strong>de</strong> folke<strong>skolens</strong> afslutten<strong>de</strong> prøver efter folke<strong>skolens</strong><br />
regler.<br />
Som folkelig oplysning <strong>for</strong>stås her oplysning om <strong>de</strong> folkelige fællesskaber,<br />
tolkning af tilværelsen og meningen med livet (<strong>de</strong> fælles menneskelige<br />
grundvilkår).<br />
Skolens vedtægter in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>r følgen<strong>de</strong> <strong>for</strong>mulering:<br />
"Skolen bygger på Grundtvig-Koldske skoletanker og grundholdninger.<br />
Det tilstræbes at skabe et hjemligt miljø, hvor tillid præger samværet,<br />
hvor <strong>de</strong>t er naturligt at mø<strong>de</strong> holdninger og udvise respekt <strong>for</strong> andres,<br />
hvor frihed kan trives i et <strong>for</strong>pligten<strong>de</strong> fællesskab, og hvor<br />
medindfly<strong>de</strong>lse og medansvar indgår i en <strong>de</strong>mokratisk tankegang."<br />
Hjemligt miljø: Der er her ikke u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> tænkt på rare og hyggelige<br />
omgivelser, men også "familiemedlemmernes" <strong>for</strong>pligtelser over <strong>for</strong><br />
hinan<strong>de</strong>n. I en rigtig familie smi<strong>de</strong>r man ikke hinan<strong>de</strong>n ud, hvis et medlem<br />
begår en fejl i ord eller handling, men <strong>for</strong>søger gennem personlig<br />
involvering at genskabe balance og gensidig harmoni (udviser<br />
langmodighed). I et hjemligt miljø er <strong>de</strong>r naturlige "mo<strong>de</strong>ller", <strong>de</strong>r konkret<br />
gennem ord og handling udtrykker <strong>de</strong>n personlige holdning. Hvis vi mener<br />
noget med f.eks. fællesskab, tillid og ansvarlighed, må vi selv vise <strong>de</strong>t i<br />
ord og handling.<br />
Tillid: Viser hen til <strong>de</strong>t bedste i os. At have tillid til eleverne bety<strong>de</strong>r at<br />
have en tro på, at eleverne er go<strong>de</strong> nok, at <strong>de</strong> ikke behøver at blive<br />
tvunget på plads, men at <strong>de</strong>t positive og san<strong>de</strong> i <strong>de</strong>m har større<br />
tilbøjelighed til at sejre end <strong>de</strong>t modsatte. En tillid, <strong>de</strong>r er un<strong>de</strong>rlig<br />
<strong>for</strong>nuftstridig, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n går på tværs af <strong>de</strong>t sandsynlige og <strong>de</strong>t værst<br />
tænkelige. På en må<strong>de</strong> tillid på trods, på trods af alle erfaringer. Men<br />
tilli<strong>de</strong>n in<strong>de</strong>bærer en udleverethed <strong>for</strong> såvel elev som lærer. Tilli<strong>de</strong>ns<br />
positive <strong>for</strong>ventninger stiller eleven fri. Eleven er fri til at gengæl<strong>de</strong> eller<br />
misbruge tilli<strong>de</strong>n. Netop heri består frihe<strong>de</strong>n og udleverethe<strong>de</strong>n.<br />
Tilli<strong>de</strong>n legaliserer ikke frihe<strong>de</strong>n til at gøre hvad som helst, men kun <strong>de</strong>t,<br />
<strong>de</strong>r er muligt, når man bliver "berørt" af et an<strong>de</strong>t menneske og føler sig
si<strong>de</strong> 3<br />
inddraget i et følelsesmæssigt <strong>for</strong>hold, hvor alt har konsekvens. Dermed<br />
er tillid grundlæggen<strong>de</strong> <strong>for</strong> fællesskabets tilblivelse.<br />
Mø<strong>de</strong> holdninger: Ethvert menneske besid<strong>de</strong>r mere eller mindre<br />
klargjorte og markante holdninger. I rollen som opdrager er <strong>de</strong>t<br />
nødvendigt, at man ty<strong>de</strong>liggør sine holdninger og meninger. Det er i<br />
mø<strong>de</strong>t med andres holdninger, at man klargør sig sine egne.<br />
Respekt <strong>for</strong> andres holdninger: Har udgangspunkt i respekten <strong>for</strong><br />
medmennesket og til<strong>de</strong>ling af frihed. Vi kan ikke have sympati (eller<br />
tolerance) over <strong>for</strong> alle holdninger, men kan i ste<strong>de</strong>t have ret og pligt til at<br />
modgå en bestemt holdning. Samtidig må vi fasthol<strong>de</strong> <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>ns ret til<br />
at have sin egen holdning. Det kan i y<strong>de</strong>rste konsekvens bety<strong>de</strong> et brud<br />
med et an<strong>de</strong>t menneske, men ikke retten til at påtvinge <strong>de</strong>tte menneske<br />
en holdning.<br />
Forpligten<strong>de</strong> fællesskab: Et or<strong>de</strong>ntligt fællesskab vil altid være<br />
<strong>for</strong>pligten<strong>de</strong>. At indgå i et fællesskab in<strong>de</strong>bærer, at acceptere at la<strong>de</strong> sig<br />
på<strong>virke</strong> og at på<strong>virke</strong>, at indgå med følelser og holdninger, at have<br />
omtanke og omsorg <strong>for</strong> andre og at sætte sin egen personlighed på prøve.<br />
Medindfly<strong>de</strong>lse, medansvar og <strong>de</strong>n <strong>de</strong>mokratisk tankegang:<br />
Skolens fællesskab omfatter elever og personale. I et sådant fællesskab<br />
kan man kun have indfly<strong>de</strong>lse, hvis man også er indstillet på at tage<br />
ansvar.<br />
Vi skal ty<strong>de</strong>liggøre <strong>de</strong>nne kobling <strong>for</strong> eleverne, og <strong>de</strong>t må ikke være<br />
ansvars- og risikofrit at kræve indfly<strong>de</strong>lse og medbestemmelse. Samtidig<br />
skal vi stimulere eleverne til at tage stilling og give udtryk <strong>for</strong> <strong>de</strong>res<br />
stillingtagen. Resultaterne i <strong>de</strong>n <strong>de</strong>mokratiske proces nås i samtalen, hvor<br />
synspunkter udveksles, og hvor en fremadskri<strong>de</strong>n<strong>de</strong> proces afklarer<br />
lighe<strong>de</strong>r og <strong>for</strong>skelle og muliggør opnåelse af størst mulig enighed, men<br />
med skyldig hensyntagen til en evt. svag part.<br />
Det enkelte medlems indfly<strong>de</strong>lse er begrænset til <strong>de</strong> ansvarsområ<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>n<br />
enkelte kan påtage sig. (eksempel.: elever kan ikke kræve indfly<strong>de</strong>lse -<br />
men måske ønske udtaleret - på et ansvarsområ<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r er til<strong>de</strong>lt<br />
bestyrelsen)<br />
Enhver har ret til at udtrykke sin mening f.eks. om skolen som helhed<br />
eller om en enkeltperson. Der bør være åbenhed og lydhørhed over <strong>for</strong><br />
meningstilken<strong>de</strong>givelsen, men samtidig bør man <strong>for</strong>lange, at kritikken<br />
begrun<strong>de</strong>s og fremføres over <strong>for</strong> rette vedkommen<strong>de</strong> (evt. med bisid<strong>de</strong>r),<br />
og at man er parat til at tage konsekvensen af sin kritik.<br />
Der er ingen garanti <strong>for</strong>, at <strong>de</strong>n <strong>de</strong>mokratiske proces er bekvem eller tidsog<br />
ressourcebesparen<strong>de</strong>.
si<strong>de</strong> 4<br />
Samværets mulighe<strong>de</strong>r<br />
Det er i <strong>de</strong>t <strong>for</strong>pligten<strong>de</strong>, intense og nærværen<strong>de</strong> samvær i hverdagen, at<br />
mulighe<strong>de</strong>rne opstår. Det er her oplevelser involverer følelser og skaber mening.<br />
Når samværet kommer så tæt på, at enhver handling giver genklang hos et<br />
medmenneske, kan sanser og følelser ikke være upå<strong>virke</strong>t, og herigennem<br />
udvikles <strong>for</strong>ståelse <strong>for</strong> medmennesket og betydningen af vores fælles<br />
sameksistens.<br />
Grundtvig mente, at frihe<strong>de</strong>n er ån<strong>de</strong>ns element og vilkåret <strong>for</strong>, at livskraften<br />
kan trives. Frihe<strong>de</strong>n er en mellemmenneskelig sag, <strong>de</strong>r bun<strong>de</strong>r i respekten <strong>for</strong><br />
<strong>de</strong>t an<strong>de</strong>t menneske.<br />
Samværet skal give plads til størst mulig frihed til ligeværdig samtale. Herved<br />
opstår "vekselvirkningen" mellem lærer og elev og mellem eleverne indbyr<strong>de</strong>s.<br />
Frihedsbegrebet:<br />
Frihe<strong>de</strong>n <strong>for</strong>nemmes hos <strong>de</strong>t enkelte menneske, når <strong>de</strong>t har mod til at lytte til <strong>de</strong><br />
kræfter og <strong>for</strong>nemmelser, <strong>de</strong>r opleves som tiltalen<strong>de</strong>, <strong>for</strong>løsen<strong>de</strong>, bæredygtige<br />
og san<strong>de</strong>.<br />
Frihedsbegrebet kommer til udtryk i to sammenhænge:<br />
a) I <strong>for</strong>hol<strong>de</strong>t til andre mennesker<br />
b) I <strong>for</strong>hol<strong>de</strong>t til <strong>de</strong>t guddommelige<br />
I begge tilfæl<strong>de</strong> opnås inspiration og balance gennem samtalen og "<strong>de</strong>t<br />
leven<strong>de</strong> ord".<br />
ad. a. I <strong>for</strong>hol<strong>de</strong>t til andre mennesker vil <strong>de</strong>n enkelte udvikle sig, trives og<br />
<strong>for</strong>nemme øge<strong>de</strong> mulighe<strong>de</strong>r, når tanken, følelsen, fantasien og<br />
handlingen kan tage afsæt i en <strong>for</strong>nemmelse af oprigtighed i <strong>for</strong>hold til<br />
"egen stemme", en stemme, <strong>de</strong>r udvikler sig i samspil med omgivelserne.<br />
Dette samspil knytter trå<strong>de</strong> (bindinger) mellem mennesker, hvilket kan<br />
resultere i gensidige <strong>for</strong>udsætninger. Bånd, <strong>de</strong>r knyttes i frihed mellem<br />
mennesker, <strong>virke</strong>r ikke snæren<strong>de</strong>, men giver mulighe<strong>de</strong>r.<br />
ad. b. Ingen har patent på <strong>de</strong>n san<strong>de</strong> udlægning af <strong>de</strong>t guddommelige og<br />
<strong>de</strong>n rigtige må<strong>de</strong> at leve livet på. Den enkeltes livs<strong>for</strong>løb er hver gang et<br />
eksperiment, som udføres <strong>for</strong> første gang, og hvor ingen på <strong>for</strong>hånd<br />
ken<strong>de</strong>r opgaven og livsmeningen, men hvor <strong>de</strong>nne først når sin klarhed,<br />
når <strong>for</strong>løbet er gjort. Ikke engang da er <strong>de</strong>t altid muligt at fin<strong>de</strong><br />
"meningen", som måske i ste<strong>de</strong>t skal søges i sammenhæng med og som<br />
summen af en slægts, en egns eller et folks livs<strong>for</strong>løb.<br />
I <strong>de</strong>nne sammenhæng er <strong>de</strong>t op til hver enkelt at <strong>for</strong>nemme sig frem til<br />
<strong>de</strong>n guddomskraft, som man føler sig knyttet til og styrket af. Det er hos<br />
os naturligt, at inspirationen og samtalen sker med udgangspunkt i<br />
kristendommen.
Læring og dannelse bå<strong>de</strong> som tilegnelse og som overskri<strong>de</strong>lse af<br />
nødvendighe<strong>de</strong>ns selvfølgelige or<strong>de</strong>n.<br />
Skolen har et ønske om, at <strong>de</strong> unge gennem samværet og un<strong>de</strong>rvisningen på<br />
skolen opnår læring og dannelse bå<strong>de</strong> som tilegnelse og som overskri<strong>de</strong>lse af<br />
nødvendighe<strong>de</strong>ns selvfølgelige or<strong>de</strong>n.<br />
Læring som tilegnelse bety<strong>de</strong>r, at <strong>de</strong> unge tilegner sig samfundsmæssige og<br />
kulturskabte normer og regler.<br />
Læring som overskri<strong>de</strong>lse bety<strong>de</strong>r, at unge provokeres til og støttes i at stille<br />
grundlæggen<strong>de</strong> spørgs<strong>mål</strong> ved selve indretningen af <strong>de</strong> sociale kulturelle<br />
sammenhænge, <strong>de</strong> er en <strong>de</strong>l af og i sidst en<strong>de</strong> ved selve livets mening.<br />
si<strong>de</strong> 5<br />
Skolen skal tilstræbe, at unge får erfaringer med tilegnelse og overskri<strong>de</strong>lse af<br />
nødvendighe<strong>de</strong>ns selvfølgelige or<strong>de</strong>n, såle<strong>de</strong>s som <strong>de</strong>n kommer til udtryk i<br />
skolehverdagen.<br />
Samtidig skal skolen tilstræbe at opsamle og perspektivere <strong>de</strong> overskri<strong>de</strong>lser,<br />
unge <strong>for</strong>etager.<br />
Skolen <strong>for</strong> livet<br />
Det er ønskeligt, at unge gennem <strong>de</strong>res <strong>efterskole</strong>ophold oplever, at skolen kan<br />
være med til at skabe mening i <strong>de</strong>res tilværelse og perspektiv på <strong>de</strong>res<br />
ungdomsliv.<br />
Skolen skal være alsidig og ud<strong>for</strong>dren<strong>de</strong> og kvalificere til livet i en ver<strong>de</strong>n, som<br />
er i stadig <strong>for</strong>andring.<br />
Skolen skal stimulere eleverne til at involvere sig i medmennesket - ikke kun<br />
have nok i sig selv - og til at kunne tage ansvar <strong>for</strong> sig selv og andre.<br />
Blandt eleverne indbyr<strong>de</strong>s og blandt elever og personale skal <strong>de</strong>r være en<br />
omgangs<strong>for</strong>m, <strong>de</strong>r har afsæt i ligeværdighed og respekt <strong>for</strong> <strong>de</strong>n enkelte.<br />
Et <strong>efterskole</strong>ophold skal opleves som en helhed, hvor <strong>de</strong>r er sammenhæng<br />
mellem <strong>de</strong>t, <strong>de</strong>r sker i un<strong>de</strong>rvisningen og <strong>de</strong>t, <strong>de</strong>r sker i <strong>de</strong> almin<strong>de</strong>lige<br />
samværssituationer.
Elevsammensætningen<br />
si<strong>de</strong> 6<br />
Skolen har plads til 88 elever, 48 piger og 40 drenge, <strong>for</strong><strong>de</strong>lt på 2 stamhold,<br />
hvor ca.1/3 er 9. årgang og 2/3 er 10. Ud af <strong>de</strong> 88 elevpladser er <strong>de</strong>r hvert år<br />
afsat plads til 22 hørehæmme<strong>de</strong>. Det tilstræbes, at <strong>de</strong> øvrige 66 elever er<br />
sammensat som et almin<strong>de</strong>ligt udsnit af unge u<strong>de</strong>n særlige vanskelighe<strong>de</strong>r. Dog<br />
afsætter vi gerne plads til 2-3 kørestolsbrugere eller gangbesvære<strong>de</strong>.<br />
Hørehæmme<strong>de</strong> elever<br />
For<strong>mål</strong>et med at integrere hørehæmme<strong>de</strong> elever:<br />
At give hørehæmme<strong>de</strong> elever optimale mulighe<strong>de</strong>r <strong>for</strong> at <strong>de</strong>ltage i<br />
un<strong>de</strong>rvisning, fritidsaktiviteter og øvrigt <strong>efterskole</strong>liv på lige fod med andre<br />
<strong>efterskole</strong>elever.<br />
Der<strong>for</strong> arbej<strong>de</strong>r skolen efter:<br />
At omkring 25% af vore elever er hørehæmme<strong>de</strong>.<br />
At skabe et miljø, hvor hørehæmme<strong>de</strong> elever gennem samvær med<br />
normalthøren<strong>de</strong> og andre hørehæmme<strong>de</strong>, styrkes såvel i <strong>de</strong>res faglige<br />
som personlige udvikling.<br />
At un<strong>de</strong>rvisning og aktiviteter på skolen, tilrettelægges såle<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong>r<br />
pædagogiske og praktisk tages hensyn til <strong>de</strong> hørehæmme<strong>de</strong> elever.<br />
At normalthøren<strong>de</strong> elever får øget <strong>for</strong>ståelse <strong>for</strong> en handicapgruppes<br />
vanskelighe<strong>de</strong>r og mulighe<strong>de</strong>r.<br />
At <strong>de</strong> hørehæmme<strong>de</strong> har mulighed <strong>for</strong> daglig konsulentbistand samt at vi<br />
løben<strong>de</strong> gennem året tilby<strong>de</strong>r særlige aktiviteter med interesse <strong>for</strong> <strong>de</strong><br />
hørehæmme<strong>de</strong>.<br />
At vi i særlig grad er opmærksomme på <strong>de</strong> problemstillinger, <strong>de</strong>r er<br />
knyttet til at være hørehæmmet (såvel personlige og sociale som<br />
praktiske/ tekniske aspekter).<br />
At ansatte –såvel lærere som øvrigt personale, har indsigt og vi<strong>de</strong>n om<br />
<strong>de</strong> hørehæmme<strong>de</strong>s <strong>for</strong>udsætninger og problemstillinger.<br />
At lærerpersonalet gennem kurser og vi<strong>de</strong>reuddannelse løben<strong>de</strong><br />
kvalificeres i <strong>for</strong>hold til <strong>for</strong>skning, pædagogisk og teknologisk udvikling.<br />
At uddannelses- og erhvervsvejledningen <strong>for</strong> <strong>de</strong> hørehæmme<strong>de</strong> <strong>mål</strong>rettes<br />
såle<strong>de</strong>s, at ophol<strong>de</strong>t i højere grad bliver starten på <strong>de</strong>n <strong>for</strong>tsatte<br />
ungdoms-uddannelse end afslutningen af grundskole<strong>for</strong>løbet.<br />
At skolen har et tæt samarbej<strong>de</strong> med såvel <strong>for</strong>ældre som<br />
specialun<strong>de</strong>rvisningskonsulenter i kommuner og/eller regionalkommuner.<br />
At nyeste og nødvendige tekniske hjælpemidler er til rådighed.<br />
Afgrænsning af <strong>de</strong> hørehæmme<strong>de</strong> elever:<br />
Målgruppen er normalfungeren<strong>de</strong> hørehæmme<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r ikke har brug <strong>for</strong> at<br />
anven<strong>de</strong> tegnsprog og <strong>de</strong>r<strong>for</strong> kommunikationsmæssigt kan begå sig i<br />
elevflokken.
si<strong>de</strong> 7<br />
Såvel hørenedsættelsen som <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>rvisningsmæssige totalsituation varierer<br />
stærkt fra elev til elev. Nogle elever har været placeret i almin<strong>de</strong>lige klasser i<br />
folkeskolen med <strong>for</strong>skellige gra<strong>de</strong>r af støtte<strong>for</strong>anstaltninger, mens andre kommer<br />
fra amternes un<strong>de</strong>rvisningscentre. Denne <strong>for</strong>skelligartethed må <strong>de</strong>r tages hensyn<br />
til i un<strong>de</strong>rvisningen.<br />
Senest revi<strong>de</strong>ret september 2005
Elevoptagelse<br />
si<strong>de</strong> 8<br />
Kommen<strong>de</strong> elever kan søge om optagelse flere år i <strong>for</strong>vejen, men <strong>for</strong> at sikre, at<br />
eleven selv er med til at vælge vor skole, begyn<strong>de</strong>r vi først at optage nye elever<br />
i kalen<strong>de</strong>råret før <strong>de</strong>t pågæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> skoleår. Skolen registrerer ansøgningerne<br />
efterhån<strong>de</strong>n, som man søger optagelse, ”overtalige” elever bliver skrevet på<br />
venteliste.<br />
Der reserveres <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n et antal pladser, så nuværen<strong>de</strong> elever (9. klasse) har<br />
mulighed <strong>for</strong> at <strong>for</strong>tsætte på skolen i 10. klasse. I enkelte tilfæl<strong>de</strong> kan <strong>de</strong>t<br />
komme på tale, at en elev i 10. kl. <strong>for</strong>tsætter endnu et år på skolen.<br />
På et in<strong>for</strong>mationsmø<strong>de</strong> vil alle kommen<strong>de</strong> elever og <strong>for</strong>ældre blive orienteret om<br />
<strong>skolens</strong> <strong>mål</strong> og værdier, herun<strong>de</strong>r samværet på skolen, un<strong>de</strong>rvisningen og<br />
<strong>skolens</strong> husor<strong>de</strong>n. Derefter bliver alle vist rundt af <strong>skolens</strong> elever <strong>for</strong> til sidst at<br />
afslutte med en samtale med en lærer. Gennem samtalen opnås <strong>de</strong>r et indtryk af<br />
elevens interesser, faglige standpunkt og eventuelle vanskelighe<strong>de</strong>r. Samtalen<br />
slutter af med en op<strong>for</strong>dring om at overveje, om netop <strong>de</strong>nne skole er <strong>de</strong>n<br />
rigtige. Der udleveres et indmel<strong>de</strong>lseskort, som kan tilsen<strong>de</strong>s skolen, hvis<br />
overvejelserne fal<strong>de</strong>r ud til <strong>skolens</strong> <strong>for</strong><strong>de</strong>l.<br />
Kommen<strong>de</strong> elever og <strong>de</strong>res <strong>for</strong>ældre bliver <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n inviteret til at <strong>de</strong>ltage i<br />
<strong>skolens</strong> Grundlovsmø<strong>de</strong> og <strong>de</strong>n efterfølgen<strong>de</strong> samtale med kommen<strong>de</strong><br />
kontaktlærer, hvor <strong>de</strong>r igen sker en <strong>for</strong>bere<strong>de</strong>lse til <strong>de</strong>t kommen<strong>de</strong> skoleår.<br />
Senest revi<strong>de</strong>ret september 2005
Den pædagogiske plat<strong>for</strong>m:<br />
Den pædagogiske plat<strong>for</strong>m har udgangspunkt i <strong>skolens</strong> overordne<strong>de</strong><br />
<strong>mål</strong><strong>for</strong>mulering og skal gennemsyre vor holdning til elever, hinan<strong>de</strong>n og vore<br />
un<strong>de</strong>rvisningsmeto<strong>de</strong>r.<br />
si<strong>de</strong> 9<br />
Skolen er en leven<strong>de</strong> og læren<strong>de</strong> organisation, hvor såvel tradition som <strong>for</strong>nyelse<br />
står centralt i en kontinuerlig pædagogisk <strong>de</strong>bat.<br />
En god atmosfære i un<strong>de</strong>rvisning og samvær skabes i mø<strong>de</strong>t mellem såvel<br />
eleverne indbyr<strong>de</strong>s som mellem elever og personale.<br />
Læreren/<strong>de</strong>n voksne skal "være til ste<strong>de</strong>" og være dygtig til at styre processer,<br />
træne, vejle<strong>de</strong>, rådgive, kontrollere, løse konflikter, tackle u<strong>for</strong>udsete hindringer,<br />
sætte rammer, konfrontere, være <strong>mål</strong>rettet og engageret, skabe entusiasme og<br />
være inspirator <strong>for</strong> eleverne.<br />
Selvtillid, selvværdsfølelse og selverken<strong>de</strong>lse udgør i alle sammenhænge<br />
en væsentlig drivkraft. Der<strong>for</strong> skal disse egenskaber styrkes <strong>mål</strong>rettet og bevidst<br />
i <strong>de</strong>t daglige samvær og i un<strong>de</strong>rvisningen.<br />
Det kan f.eks. tilrå<strong>de</strong>s:<br />
at vi i højere grad gør opmærksom på heldige si<strong>de</strong>r frem <strong>for</strong> uheldige.<br />
at vi fremhæver <strong>de</strong> positive aspekter ved elevens væremå<strong>de</strong> og<br />
præstation.<br />
at vi lægger op til situationer og opgaver, hvor sandsynlighe<strong>de</strong>n <strong>for</strong> succes<br />
er størst.<br />
at vi undla<strong>de</strong>r irettesættelser, <strong>de</strong>r er uheldige ved at blive givet i nærvær<br />
af andre, i en nedla<strong>de</strong>n<strong>de</strong> tone m.v., og hvor konsekvensen er, at elevens<br />
selvværdsfølelse <strong>for</strong>ringes.<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen og samværet skal i størst mulig udstrækning bygge på <strong>de</strong>n<br />
enkelte elevs styrkeområ<strong>de</strong>r og interesser. Det gæl<strong>de</strong>r om at fin<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
områ<strong>de</strong>r, hvor eleven kan blive "ver<strong>de</strong>nsmester" og at udnytte mulighe<strong>de</strong>n <strong>for</strong> at<br />
kunne overføre overskud<strong>de</strong>t fra ét intelligensområ<strong>de</strong> til et an<strong>de</strong>t.<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen og samværet skal inddrage elevernes egne erfaringsbaggrun<strong>de</strong><br />
og <strong>de</strong>res egne spørgs<strong>mål</strong> til tilværelsen (livet skal gå <strong>for</strong>ud <strong>for</strong> skolen).<br />
Skolen vil søge at <strong>virke</strong>liggøre <strong>de</strong>n praktisk-musiske dimension i hele <strong>skolens</strong><br />
hverdag.<br />
Det styrker <strong>de</strong>n praktisk-musiske dimension på skolen, at<br />
un<strong>de</strong>rvisningen tilrettelægges såle<strong>de</strong>s, at flere arbejds<strong>for</strong>mer indgår i<br />
læreprocessen<br />
un<strong>de</strong>rvisningen omfatter f.eks. sproglige, kropslige, billedmæssige og<br />
praktisk <strong>for</strong>mgiven<strong>de</strong> aktiviteter
si<strong>de</strong> 10<br />
<strong>for</strong>skellige fremstillings<strong>for</strong>mer tilken<strong>de</strong>s værdi og betydning som<br />
<strong>for</strong>skellige veje til bearbejdning af et emne og som udtryk <strong>for</strong> oplevelser<br />
og erfaringer<br />
<strong>de</strong>r tilstræbes sammenhæng mellem tilegnelse af færdighe<strong>de</strong>r og brugen<br />
af <strong>de</strong>m i en given faglig og emnemæssig un<strong>de</strong>rvisning<br />
elevernes bevidsthed om og ansvarlighed <strong>for</strong> læreprocesserne udvikles<br />
f.eks. gennem <strong>de</strong>n mundtlige og skriftlige dialog, <strong>de</strong>r i<br />
evalueringsprocessen udvikles mellem elev og lærer.<br />
un<strong>de</strong>rvisningsmiljøet bærer synligt konkret præg af vekslen<strong>de</strong> aktiviteter<br />
og læreprocesser<br />
initiativer og erfaringer med <strong>de</strong>n praktisk-musiske dimension<br />
dokumenteres og <strong>for</strong>midles i varieren<strong>de</strong> <strong>for</strong>m<br />
<strong>de</strong>n praktisk-musiske dimension i skolen og un<strong>de</strong>rvisningen støttes<br />
gennem lærersamarbej<strong>de</strong> og skemastruktur, <strong>de</strong>r kan imø<strong>de</strong>komme<br />
behovet <strong>for</strong> variere<strong>de</strong> arbejds<strong>for</strong>mer og fremstillingsmå<strong>de</strong>r<br />
Projektarbejds<strong>for</strong>men<br />
er en vigtig arbejds<strong>for</strong>m i <strong>skolens</strong> un<strong>de</strong>rvisning. I løbet af året vil <strong>de</strong>r ske en<br />
bevidst fremadskri<strong>de</strong>n<strong>de</strong> oplæring i meto<strong>de</strong>n. At arbej<strong>de</strong> projektorienteret<br />
danner rammen om et un<strong>de</strong>rsøgelsesarbej<strong>de</strong>, hvor eleverne selvstændigt og<br />
aktivt un<strong>de</strong>rsøger <strong>for</strong>hold i <strong>de</strong>res omver<strong>de</strong>n <strong>for</strong> at prøve at <strong>for</strong>stå <strong>de</strong>n.<br />
I løbet af arbej<strong>de</strong>t opstår <strong>de</strong>r flere og flere spørgs<strong>mål</strong> og problemstillinger, som<br />
giver anledning til overvejelse og <strong>for</strong>dybelse, og som bety<strong>de</strong>r, at eleverne<br />
<strong>for</strong>hol<strong>de</strong>r sig vur<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> til <strong>de</strong>t, <strong>de</strong> prøver at komme til at <strong>for</strong>stå. Hvilken<br />
betydning har <strong>de</strong>t eller kan <strong>de</strong>t få <strong>for</strong> <strong>de</strong>res eget liv? På samme må<strong>de</strong> vil <strong>de</strong>r<br />
i<strong>de</strong>elt opstå et behov <strong>for</strong> at få overblik over, hvordan <strong>de</strong> kan være med til at<br />
præge tingenes tilstand.<br />
Projektarbej<strong>de</strong> består af et faktaplan, <strong>for</strong>ståelsesplan, vur<strong>de</strong>ringsplan og et<br />
handleplan.<br />
Projektarbej<strong>de</strong> er baseret på 4 principper:<br />
v problemorientering<br />
v <strong>de</strong>ltagerstyring<br />
v <strong>mål</strong>styring<br />
v eksemplarisk læring<br />
Læring og evaluering: Hvis læring skal have dyb<strong>de</strong> og efterla<strong>de</strong> sig spor, er<br />
<strong>de</strong>t nødvendigt, at <strong>de</strong>n enkelte elev <strong>for</strong>hol<strong>de</strong>r sig til sit eget udviklingsniveau, til<br />
egne ønsker og behov og egne stærke og svage si<strong>de</strong>r. Det er nødvendigt, at<br />
lærer og elev hjælper hinan<strong>de</strong>n med at fin<strong>de</strong> frem til, hvordan eleven udvikler sig<br />
mod <strong>de</strong> <strong>mål</strong>, <strong>de</strong>r er stillet. Samtidigt er <strong>de</strong>t vigtigt at få klarhed over hvilke<br />
læringssituationer, <strong>de</strong>r kan opbygges <strong>for</strong> bedst muligt at nå frem mod <strong>de</strong> stille<strong>de</strong>
si<strong>de</strong> 11<br />
<strong>mål</strong>. Mål<strong>for</strong>mulering, opbygning af læringssituationer og vur<strong>de</strong>ring af fremskridt<br />
mod <strong>de</strong> stille<strong>de</strong> <strong>mål</strong> er altså fælles anliggen<strong>de</strong> <strong>for</strong> lærer og elev.<br />
Der opbygges en struktur, <strong>de</strong>r muliggør <strong>de</strong>nne proces.<br />
Op<strong>de</strong>ling i stamhold:<br />
Elever og lærere op<strong>de</strong>les i 3 stamhold. Hvert stamhold består af ca. 29 elever og<br />
5 lærere. Lærerne på <strong>de</strong>t enkelte stamhold varetager un<strong>de</strong>rvisningen i dansk,<br />
matematik, engelsk og tysk og planlægger selv <strong>de</strong>t ugeskema, <strong>de</strong>r skal gæl<strong>de</strong><br />
<strong>for</strong> stamhol<strong>de</strong>t. Det er såle<strong>de</strong>s muligt at variere skemaets opbygning fra uge til<br />
uge og såle<strong>de</strong>s tage <strong>de</strong> optimale hensyn til <strong>de</strong>t konkrete arbej<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t enkelte<br />
fag, at arbej<strong>de</strong> projektorienteret og at udnytte og udbygge lærersamarbej<strong>de</strong>t.
Dansk<br />
si<strong>de</strong> 12<br />
For<strong>mål</strong>:<br />
Danskun<strong>de</strong>rvisningen tager sit udgangspunkt i elevernes erfaringsver<strong>de</strong>n og har<br />
som <strong>for</strong><strong>mål</strong>:<br />
at åbne elevernes sanser<br />
at inspirere til at søge oplevelse og oplysning i såvel litteratur som i <strong>de</strong>t<br />
omgiven<strong>de</strong> samfund<br />
at vi<strong>de</strong>reudvikle evnen til at bearbej<strong>de</strong> oplevelser og problemstillinger og<br />
<strong>de</strong>rmed styrke <strong>de</strong>n enkeltes lyst og evne til personlig og kritisk<br />
stillingtagen<br />
at udvikle elevens kreativitet, <strong>for</strong>muleringsevne, analytiske færdighe<strong>de</strong>r,<br />
samt evnen til at argumentere. Endvi<strong>de</strong>re lyst og færdighe<strong>de</strong>r til at bruge<br />
andre udtryks<strong>for</strong>mer<br />
at <strong>de</strong> danskfaglige dimensioner integreres i vi<strong>de</strong>st muligt omfang og<br />
indgår i fælles sammenhænge med andre fag og fagområ<strong>de</strong>r<br />
Endvi<strong>de</strong>re sigtes mod<br />
at skærpe <strong>de</strong>n medmenneskelige <strong>for</strong>ståelse<br />
at udvikle såvel kulturelle som individuelle værdisæt<br />
Indhold:<br />
Da skolen tilby<strong>de</strong>r såvel FSA som FS 10, differenceres un<strong>de</strong>rvisningens indhold<br />
efter disse niveauer. Indhol<strong>de</strong>t vil dog - <strong>for</strong> såvel 9. som 10. klasse - tage<br />
udgangspunkt i samme basis<br />
Med henblik på at varetage <strong>de</strong> særlige un<strong>de</strong>rvisningsmæssige krav vedr. <strong>de</strong><br />
hørehæmme<strong>de</strong> elever, <strong>for</strong>egår un<strong>de</strong>rvisningen på små hold<br />
Faglige aktiviteter:<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen omfatter:<br />
musisk og skaben<strong>de</strong> arbej<strong>de</strong> med ord, sprog og tekster og eventuelt<br />
andre udtryks<strong>for</strong>mer<br />
ud<strong>for</strong>skning af sprog og tekster gennem samtale, øvelser, lege og<br />
eksperimenter<br />
samtale og argumenteren<strong>de</strong> drøftelser, f.eks. konstruktiv dialog i klassen<br />
og i grupper<br />
emne og paneldiskussion<br />
længere mundtlig fremstilling, f.eks. <strong>for</strong>tælling, re<strong>de</strong>gørelse, <strong>for</strong>edrag evt.<br />
med efterfølgen<strong>de</strong> <strong>de</strong>bat<br />
elevernes og lærerens oplæsning og fremførelse<br />
drama og teater<br />
læsning, såvel fri selvstændig læsning som læsning med specifikke <strong>for</strong><strong>mål</strong><br />
individuel og fælles tekstproduktion<br />
håndskrivning og computerskrivning<br />
oplevelse, iagttagelse og evt. udarbej<strong>de</strong>lse af medieproduktioner<br />
fremstilling ved hjælp af computer, f.eks. som præsentation
si<strong>de</strong> 13<br />
brug af biblioteker, samlinger og databaser, herun<strong>de</strong>r kritisk vur<strong>de</strong>ring af<br />
in<strong>for</strong>mationer fra internettet<br />
andre aktiviteter, f.eks. sang, illustrering, udstilling, trykning<br />
Fagligt stof<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen omfatter:<br />
egne og fælles oplevelser, tanker og følelser<br />
elevernes egne og fælles fremstillinger, bå<strong>de</strong> skriftlige, mundtlige og<br />
andre udtryks<strong>for</strong>mer, f.eks. fiktive og ikke-fiktive handlings<strong>for</strong>løb,<br />
re<strong>de</strong>gørelse og reportage, referat og resume, digte, drama, rapporter,<br />
essays, breve, læserbreve, anmel<strong>de</strong>lser, ansøgninger, <strong>de</strong>batindlæg<br />
litteratur, ældre og nyere, f.eks. romaner, noveller og digte, skuespil,<br />
ungdomskulturens tekster, sagn og myter, eventyr, sagaer, folkeviser,<br />
sange og salmer<br />
an<strong>de</strong>n fiktion: film, tegneserier og f.eks. musikvi<strong>de</strong>o, tv-spil<br />
faktion, f.eks. dokumentarisme og rekonstruktion<br />
sagtekster: fagtekster, avistekster, leksika, ordbøger og andre håndbøger,<br />
reklamer og f.eks. erindringer, biografier, rejsebeskrivelser, dagbøger,<br />
breve, <strong>de</strong>batindlæg, brugsanvisninger, pjecer, love<br />
ugebla<strong>de</strong> og magasiner<br />
skærmtekster, f.eks. tekst-tv, databaser, elektronisk post,<br />
multimediepræsentationer<br />
faktaprogrammer i elektroniske medier og film: nyhedsudsen<strong>de</strong>lser og<br />
f.eks. reportage, multimediepræsentationer, oplysen<strong>de</strong> og <strong>de</strong>batteren<strong>de</strong><br />
udsen<strong>de</strong>lser<br />
bille<strong>de</strong>r, f.eks. <strong>for</strong>tællen<strong>de</strong> og in<strong>for</strong>mative bille<strong>de</strong>r, billedkunst, billed<strong>for</strong>løb,<br />
illustrationer<br />
Faglige områ<strong>de</strong>r<br />
Sprog og tekster<br />
Med udgangspunkt i diverse genrer arbej<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r med:<br />
samspillet mellem teksttype, sprog, indhold og situation<br />
samspillet mellem tekst, meto<strong>de</strong> og tolkning<br />
sproget som handlemulighed, f.eks. som mid<strong>de</strong>l til konfliktløsning og<br />
overtalelse og som redskab <strong>for</strong> argumentation og manipulation<br />
sprog og teksters æstetik<br />
Der arbej<strong>de</strong>s med<br />
kommunikationsbegrebet<br />
tekstiagttagelse<br />
sprogiagttagelse<br />
sproglære<br />
Litteratur<br />
Med udgangspunkt i <strong>de</strong>n enkelte elevs oplevelse og <strong>for</strong>ståelse af litterære tekster<br />
arbej<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r bl.a. med:<br />
litteraturens betydning <strong>for</strong> <strong>de</strong>n enkelte læser<br />
samspillet mellem tekstens udsagn og læserens oplevelse
samspillet mellem tekster, samtidige og fra <strong>for</strong>skellige perio<strong>de</strong>r<br />
litterære sammenhænge, f.eks. <strong>for</strong>fatterskab, genre, tema og motiv<br />
litterære perio<strong>de</strong>r, herun<strong>de</strong>r litteraturens almengyldighed og historiske<br />
tilknytning og sammenhæng<br />
samspillet mellem litteraturen og andre kulturudtryk<br />
litteraturens stilling i samfun<strong>de</strong>t, f.eks. produktion, distribution,<br />
udbre<strong>de</strong>lse, status<br />
<strong>for</strong>tolkning, meddigtning og analytisk <strong>for</strong>dybelse<br />
Tale og lytte<br />
I arbej<strong>de</strong>t indgår bl.a.<br />
samtaleanalyse og -vur<strong>de</strong>ring<br />
<strong>for</strong>skellige samtale<strong>for</strong>mer og -situationer<br />
<strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> re<strong>de</strong>gørelse, fremlæggelse og andre længere<br />
fremstillinger<br />
kropssprog og personlig fremtræ<strong>de</strong>n<br />
si<strong>de</strong> 14<br />
Skrive<br />
De <strong>for</strong>skellige skriftlige udtryks<strong>for</strong>mer indbygges i højere grad i større<br />
selvstændige eller gruppevise arbejds<strong>for</strong>løb. Færdighed i skriftligt at fasthol<strong>de</strong> og<br />
bearbej<strong>de</strong> faglig vi<strong>de</strong>n og egne tanker og følelser trænes<br />
I arbej<strong>de</strong>t indgår træning i <strong>mål</strong>rettet skriftlig kommunikation<br />
Tekstbehandling anven<strong>de</strong>s når <strong>de</strong>t er naturligt og hensigtsmæssigt<br />
Læse<br />
Der arbej<strong>de</strong>s med litterære og faglige tekster. Eleverne un<strong>de</strong>rvises i at tilpasse<br />
læse<strong>for</strong>men til tekstens krav og <strong>for</strong><strong>mål</strong>et med læsningen<br />
Der arbej<strong>de</strong>s med<br />
læselyst<br />
læse<strong>for</strong>ståelse<br />
læsehastighed<br />
studieteknik<br />
Se<br />
Eleverne opøver <strong>de</strong>res færdighed i at beskrive, analysere, vur<strong>de</strong>re og<br />
perspektivere synsindtryk<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen omfatter<br />
indhold<br />
helhed og elementer<br />
bille<strong>de</strong>rs æstetiske <strong>virke</strong>midler<br />
samspillet mellem bille<strong>de</strong> og tekst<br />
synsvinkel, fokus og beskæring<br />
genre, f.eks. illustration, kunstbille<strong>de</strong>, reklame og plakat<br />
udsnit af <strong>virke</strong>lighe<strong>de</strong>n og billedmanipulation<br />
Andre udtryks<strong>for</strong>mer<br />
Der arbej<strong>de</strong>s med andre udtryks<strong>for</strong>mer bl.a. medier, teater og drama.<br />
Der arbej<strong>de</strong>s med genre, <strong>for</strong>tælle<strong>for</strong>m, <strong>for</strong>tolkning og vur<strong>de</strong>ring.
Dansk er obligatorisk.<br />
Matematik<br />
For<strong>mål</strong>:<br />
For<strong>mål</strong>et med un<strong>de</strong>rvisningen i matematik er, at eleverne bliver i stand til at<br />
<strong>for</strong>stå og anven<strong>de</strong> matematik i sammenhænge, <strong>de</strong>r vedrører dagligliv,<br />
samfundsliv og natur<strong>for</strong>hold. Analyse og argumentation skal indgå i arbej<strong>de</strong>t<br />
med emner og problemstillinger.<br />
si<strong>de</strong> 15<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen tilrettelægges, så eleverne opbygger matematisk vi<strong>de</strong>n og<br />
kunnen ud fra egne <strong>for</strong>udsætninger. Selvstændigt og i fællesskab skal eleverne<br />
erfare, at matematik bå<strong>de</strong> er et redskab til problemløsning og et kreativt fag.<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen skal give eleverne mulighed <strong>for</strong> indlevelse og fremme <strong>de</strong>res<br />
fantasi og nysgerrighed.<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen skal med<strong>virke</strong> til, at eleverne oplever og erken<strong>de</strong>r<br />
matematikkens rolle i en kulturel og samfundsmæssig sammenhæng. Med<br />
henblik på at kunne tage ansvar og øve indfly<strong>de</strong>lse i et <strong>de</strong>mokratisk fællesskab,<br />
skal eleverne kunne <strong>for</strong>hol<strong>de</strong> sig vur<strong>de</strong>ren<strong>de</strong> til matematikkens anven<strong>de</strong>lse.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområ<strong>de</strong>r i matematik<br />
Ved at behandle emner på <strong>for</strong>skellige abstraktionsniveauer og ved at anven<strong>de</strong><br />
<strong>for</strong>skellige arbejdsmeto<strong>de</strong>r får <strong>de</strong>n enkelte elev - alene eller i samarbej<strong>de</strong> med<br />
andre - mulighed <strong>for</strong> at udvikle vi<strong>de</strong>n og kunnen.<br />
I situationer, hvor fagets begreber og meto<strong>de</strong>r anven<strong>de</strong>s sammen med andre<br />
fag, får eleverne lejlighed til at opleve matematikkens rolle i bre<strong>de</strong>re<br />
sammenhænge. I sådanne sammenhænge indgår hverdagssprog i samspil med<br />
matematikkens sprog i <strong>for</strong>m af tal, tegninger og andre fagudtryk.<br />
Færdighe<strong>de</strong>r og faglige redskaber<br />
Gennem aktiviteter, <strong>de</strong>r er relevante <strong>for</strong> eleverne, skal opnås færdighed i:<br />
{ at anven<strong>de</strong> tal<br />
{ at beskrive størrelser ved <strong>mål</strong>ing og beregning<br />
{ at bruge grafiske fremstillinger<br />
{ at arbej<strong>de</strong> med geometri i plan og rum<br />
{ at benytte variable og <strong>for</strong>mler<br />
{ at anven<strong>de</strong> og vur<strong>de</strong>re statistik<br />
{ at <strong>for</strong>hol<strong>de</strong> sig til sandsynlighe<strong>de</strong>r<br />
Disse færdighe<strong>de</strong>r indgår i fagets anven<strong>de</strong>lser som beskrivelsesmid<strong>de</strong>l og som<br />
redskab ved <strong>for</strong>udsigelse af en udvikling eller en begivenhed.<br />
Eleverne skal være i stand til at benytte computer og vur<strong>de</strong>re i hvilke<br />
sammenhænge, <strong>de</strong>t er hensigtsmæssigt at anven<strong>de</strong> <strong>de</strong>m ved problemløsning.
si<strong>de</strong> 16<br />
Problemløsning og arbejdsmeto<strong>de</strong>r<br />
Ud fra analyse af data og in<strong>for</strong>mationer skal eleverne kunne <strong>for</strong>mulere og løse<br />
problemer ved brug af matematikken. De skal kunne benytte ræsonnementer og<br />
give faglige begrun<strong>de</strong>lser <strong>for</strong> <strong>de</strong> fundne løsninger. På baggrund heraf skal <strong>de</strong><br />
kunne vur<strong>de</strong>re og tage stilling til <strong>de</strong> betragte<strong>de</strong> problemer i <strong>de</strong>n sammenhæng,<br />
hvori <strong>de</strong> indgår.<br />
Eleverne skal opnå et handleberedskab over <strong>for</strong> problemer, <strong>de</strong>r ikke er af<br />
rutinemæssig art, og <strong>de</strong> skal være <strong>for</strong>trolige med eksperimenteren<strong>de</strong><br />
arbejds<strong>for</strong>mer. I elevernes sædvanlige arbej<strong>de</strong> og gennem samtaler skal <strong>de</strong><br />
kunne benytte sproglige beskrivelser, hvori indgår faglige udtryks<strong>for</strong>mer med<br />
<strong>for</strong>skellig grad af præcision.<br />
I arbej<strong>de</strong>t med faget skal eleverne kunne veksle mellem praksis og teori.<br />
Faget er obligatorisk<br />
Engelsk<br />
Senest revi<strong>de</strong>ret maj 2007<br />
For<strong>mål</strong>et med un<strong>de</strong>rvisningen i engelsk er, at eleverne tilegner sig kundskaber<br />
og færdighe<strong>de</strong>r, såle<strong>de</strong>s at <strong>de</strong> kan <strong>for</strong>stå talt og skrevet engelsk og kan udtrykke<br />
sig mundtligt og skriftligt. Un<strong>de</strong>rvisningen skal samtidig udvikle elevernes<br />
bevidsthed om engelsk sprog og sprogbrug samt om sprogtilegnelse.<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen skal skabe rammer <strong>for</strong> oplevelse, indsigt og samarbej<strong>de</strong> samt<br />
styrke elevernes aktive med<strong>virke</strong>n. Herved skal un<strong>de</strong>rvisningen bidrage til, at<br />
eleverne bevarer lysten til at beskæftige sig med sprog og kultur til fremme af<br />
<strong>de</strong>res vi<strong>de</strong>re udvikling.<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen skal give eleverne indsigt i kultur- og samfunds<strong>for</strong>hold i<br />
engelsktalen<strong>de</strong> lan<strong>de</strong> og <strong>de</strong>rved styrke <strong>de</strong>res internationale <strong>for</strong>ståelse samt<br />
<strong>for</strong>ståelse af egen kultur.<br />
På baggrund af ovennævnte skal eleverne <strong>de</strong>r<strong>for</strong> arbej<strong>de</strong> med følgen<strong>de</strong>:<br />
Sprogtilegnelse:<br />
strategier, <strong>de</strong>r fremmer mundtlig kommunikation<br />
læse- og lyttestrategier i <strong>for</strong>bin<strong>de</strong>lse med tekstarbej<strong>de</strong><br />
at læse tekster, som giver in<strong>for</strong>mation, inspiration og oplevelser<br />
at <strong>for</strong>stå og bearbej<strong>de</strong> <strong>for</strong>skellige typer af billedtekster, blandt an<strong>de</strong>t tvog<br />
vi<strong>de</strong>oprogrammer<br />
<strong>for</strong>skellige medier, herun<strong>de</strong>r elektroniske, blandt an<strong>de</strong>t til <strong>for</strong>midling,<br />
in<strong>for</strong>mationssøgning og kommunikation<br />
såvel færdighedsmæssige som praktiske, musiske og kreative si<strong>de</strong>r af<br />
faget<br />
variere<strong>de</strong> arbejds- og samarbejds<strong>for</strong>mer<br />
at bruge grammatikker, ordbøger og andre opslagsværker
<strong>de</strong>t engelske sprogs funktion og opbygning, herun<strong>de</strong>r regler om udtale<br />
si<strong>de</strong> 17<br />
Sprogbrug:<br />
at <strong>for</strong>stå talt engelsk af <strong>for</strong>skellige typer og dialekter<br />
at udtrykke sig hensigtsmæssigt, præcist og varieret bå<strong>de</strong> i samtaler og i<br />
andre sammenhængen<strong>de</strong> mundtlige fremstillinger<br />
at udtrykke sig hensigtsmæssigt, præcist og varieret i sammenhængen<strong>de</strong><br />
skriftlige fremstillinger<br />
Kultur- og samfunds<strong>for</strong>hold:<br />
levevilkår, dagligliv, værdier og normer <strong>for</strong> mennesker i engelsktalen<strong>de</strong><br />
lan<strong>de</strong>, samt orientere sig om omver<strong>de</strong>nen gennem brug af engelsk<br />
skrevne og talte tekster samt andre udtryks<strong>for</strong>mer, <strong>de</strong>r kan give eleverne<br />
oplevelser af <strong>de</strong> engelsksproge<strong>de</strong> kulturer<br />
<strong>for</strong>skelle og lighe<strong>de</strong>r mellem <strong>de</strong> fremme<strong>de</strong> kulturer og egen kultur<br />
engelsk i tværfaglige sammenhænge, f.eks. i tema- og projektarbej<strong>de</strong>.<br />
Faget er tilrettelagt såle<strong>de</strong>s, at eleverne kan gå op til Folke<strong>skolens</strong> Afgangsprøve<br />
og 10. klasses prøven. Skolen tilstræber i vid udstrækning at tilby<strong>de</strong> <strong>de</strong>n enkelte<br />
elev en un<strong>de</strong>rvisning, <strong>de</strong>r svarer nøje til <strong>de</strong>nnes niveau. Dette bety<strong>de</strong>r at<br />
eleverne ofte modtager un<strong>de</strong>rvisning på samlæste hold beståen<strong>de</strong> af bå<strong>de</strong> 9.eller<br />
10. årgangs elever og modtager som sådan en <strong>mål</strong>rettet un<strong>de</strong>rvisning, <strong>de</strong>r<br />
sætter <strong>de</strong>m i stand til at aflægge enten Afgangsprøve eller 10. klasses prøve.<br />
Faget er obligatorisk.<br />
TYSK<br />
Senest revi<strong>de</strong>ret <strong>de</strong>cember 2006<br />
For<strong>mål</strong>et med un<strong>de</strong>rvisningen er, at eleverne lærer at lytte til, <strong>for</strong>stå, tale, læse<br />
og skrive tysk på et niveau, <strong>de</strong>r tager udgangspunkt i <strong>de</strong>res egne <strong>for</strong>udsætninger<br />
eller ønsker. Dette søges opnået gennem en øget bevidsthed omkring faget. Vi<br />
<strong>for</strong>søger at nedbry<strong>de</strong> elevernes <strong>for</strong>domme og opbygge en glæ<strong>de</strong> ved faget samt<br />
skabe et miljø, hvor <strong>de</strong> tør udtrykke sig på tysk.<br />
Eleverne arbej<strong>de</strong>r <strong>de</strong>r<strong>for</strong> med:<br />
At <strong>for</strong>stå og bearbej<strong>de</strong> <strong>for</strong>skellige typer af tekster ud fra <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong><strong>mål</strong>,<br />
herun<strong>de</strong>r film-, bille<strong>de</strong> -, musik-, sag- og vi<strong>de</strong>otekster.<br />
Det tyske sprogs opbygning og funktioner, herun<strong>de</strong>r ord<strong>for</strong>råd, udtale og<br />
grammatik.<br />
Strategier, <strong>de</strong>r fremmer mundtlig kommunikation fx omskrivning ved<br />
hjælp af andre ord.<br />
Læseprocesser og læsestrategier i <strong>for</strong>bin<strong>de</strong>lse med tekstarbej<strong>de</strong> og<br />
in<strong>for</strong>mationssøgning.
si<strong>de</strong> 18<br />
Pc’en som naturligt arbejdsredskab i sprogun<strong>de</strong>rvisningen i <strong>for</strong>hold til<br />
skriveprocesser, in<strong>for</strong>mationssøgning og kommunikation med tysktalen<strong>de</strong><br />
personer.<br />
At udbygge <strong>de</strong>res vi<strong>de</strong>n om kultur- og samfunds<strong>for</strong>hold i tysktalen<strong>de</strong><br />
lan<strong>de</strong>. Sammenligninger med danske <strong>for</strong>hold indgår i <strong>de</strong>tte arbej<strong>de</strong>.<br />
At arbej<strong>de</strong> med skønlitteratur, som kan give eleverne indsigt i dagligliv,<br />
levevilkår, værdier og normer i tysktalen<strong>de</strong> lan<strong>de</strong>.<br />
At <strong>for</strong>midle budskaber ved hjælp af <strong>for</strong>skellige præsentations<strong>for</strong>mer, fx<br />
plancher, re<strong>de</strong>gørelser, dramatisering samt bånd- og vi<strong>de</strong>ooptagelser.<br />
Variere<strong>de</strong> arbejds- og samarbejds<strong>for</strong>mer.<br />
Lærings- og un<strong>de</strong>rvisnings<strong>for</strong>mer:<br />
Kommunikationslege, digtning, rollespil, drama, musik, vi<strong>de</strong>o og projektarbej<strong>de</strong>.<br />
Eksempler på emnevalg:<br />
Ungdomskultur, musik, humor, kærlighed, venskab, fritid, sport, fremtid,<br />
medier, eventyr, vold, racisme, ”Lan<strong>de</strong>skun<strong>de</strong>”.<br />
Un<strong>de</strong>rvisning <strong>for</strong>egår på hold med 12 –18 elever. På hol<strong>de</strong>ne er <strong>de</strong>t muligt <strong>for</strong><br />
<strong>de</strong>n enkelte elev at gå op til enten FSA prøven eller 10. klasses prøven. *Der<br />
un<strong>de</strong>rvises ikke i tysk på begyn<strong>de</strong>rniveau. Det <strong>for</strong>udsættes såle<strong>de</strong>s, at man har<br />
modtaget tyskun<strong>de</strong>rvisning i mindst 2 år in<strong>de</strong>n man starter på skolen, <strong>for</strong> at<br />
kunne <strong>de</strong>ltage på et af hol<strong>de</strong>ne.<br />
Teksterne vil være <strong>de</strong> samme <strong>for</strong> alle elever på hol<strong>de</strong>ne, men <strong>de</strong>r<br />
un<strong>de</strong>rvisningsdifferentieres såle<strong>de</strong>s, at hver enkelt elev får mest muligt ud af<br />
teksterne. I 9. klasse <strong>for</strong>ventes <strong>de</strong>t, at <strong>de</strong> kan gen<strong>for</strong>tælle og samtale om læste<br />
tekster. I 10. klasse stilles <strong>de</strong>r større krav til perspektivering og diskussion.<br />
På hol<strong>de</strong>ne stilles <strong>de</strong>r særlige krav m.h.t. <strong>de</strong>t skriftlige <strong>for</strong> <strong>de</strong> elever, <strong>de</strong>r skal til<br />
10. klasses prøven.<br />
Tysk er et valgfag.<br />
NATURFAG<br />
Senest revi<strong>de</strong>ret <strong>de</strong>cember 2006<br />
For<strong>mål</strong><br />
For<strong>mål</strong>et med un<strong>de</strong>rvisningen er at sikre eleverne mulighed <strong>for</strong> at opnå vi<strong>de</strong>n om<br />
naturvi<strong>de</strong>nskabernes beskrivelse af naturen samt om samspillet mellem natur,<br />
menneske og teknik.<br />
For<strong>mål</strong>et <strong>for</strong> Naturfag afspejler fagenes særkarakter som en syntese af <strong>de</strong><br />
traditionelle fag Fysik, Kemi, Biologi samt geografi.<br />
Desu<strong>de</strong>n er <strong>for</strong><strong>mål</strong>et med un<strong>de</strong>rvisningen at give mulighed <strong>for</strong> at stimulere og<br />
udvikle elevernes interesse og nysgerrighed og <strong>de</strong>rmed evnen til at undres over<br />
fysiske/kemiske sammenhænge i <strong>de</strong>res hverdag, samt at udvikle <strong>de</strong>res<br />
naturvi<strong>de</strong>nskabelige tænkning.<br />
Fagsyn
si<strong>de</strong> 19<br />
I arbej<strong>de</strong>t med faget skal <strong>de</strong>r inddrages <strong>for</strong>klaringer, teorier og værktøjer m.v.<br />
hentet fra <strong>de</strong> ovennævnte naturvi<strong>de</strong>nskabsfag i <strong>for</strong>søget på at opnå en mere<br />
helstøbt og sammenhængen<strong>de</strong> naturvi<strong>de</strong>nskabelig vi<strong>de</strong>n, end <strong>de</strong> enkelte<br />
naturvi<strong>de</strong>nskabsfag ville give som selvstændige fag. Det bety<strong>de</strong>r samtidig, at <strong>de</strong><br />
fire naturvi<strong>de</strong>nskabsfags individuelle egenart un<strong>de</strong>rti<strong>de</strong>n må vige af<br />
hensynet til helhedsopfattelsen.<br />
Tværfag, hvor sammenhænge ønskes belyst<br />
Naturfag er et tværfag, hvor udgangspunktet ikke er indlæring af<br />
enkeltdiscipliner hentet fra en af <strong>de</strong> ovennævnte naturvi<strong>de</strong>nskaber.<br />
Udgangspunktet er <strong>de</strong>rimod indholdsmæssigt afgrænse<strong>de</strong> <strong>de</strong>le af fagstoffet, <strong>de</strong>r<br />
behandles ved anven<strong>de</strong>lse af nødvendige værktøjer hentet fra <strong>de</strong> fire<br />
traditionelle naturvi<strong>de</strong>nskabsfag. Herved arbej<strong>de</strong>r faget <strong>for</strong> at danne overbliksog<br />
sammenhængs<strong>for</strong>ståelse med udgangspunkt i <strong>de</strong> naturfaglige teorier.<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen tilrettelægges, så <strong>de</strong>n inddrager elevernes <strong>for</strong>håndsopfattelse,<br />
og un<strong>de</strong>rvisningen tager udgangspunkt i, at trin<strong>mål</strong>ene efter henholdsvis 8. og 9.<br />
klassetrin er opnået.<br />
Fagets arbejds- og betragtningsmå<strong>de</strong>r<br />
Arbej<strong>de</strong>t varieres såle<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong>r bå<strong>de</strong> arbej<strong>de</strong>s efter meget bundne<br />
<strong>for</strong>søgsbeskrivelser og med åbne og eksperimenteren<strong>de</strong> opgaver. Arbej<strong>de</strong>t<br />
organiseres også som projektopgaver og fagdage, hvor eleverne afkræves stor<br />
selvstændighed og arbejdsdisciplin.<br />
Faget tilby<strong>de</strong>s på bå<strong>de</strong> 9. klasses niveau (FSA) og 10. klasses niveau (FS10) og<br />
er obligatorisk.<br />
Bå<strong>de</strong> 9. og 10. kl. niveau afsluttes med gæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> afgangsprøve <strong>for</strong> folkeskolen.<br />
Medborgerskab<br />
Senest revi<strong>de</strong>ret oktober 2006<br />
1. For<strong>mål</strong>et med un<strong>de</strong>rvisningen i Medborgerskab er, at eleverne udvikler<br />
lyst og evne til at <strong>for</strong>stå <strong>de</strong>res liv i et samfundsmæssigt, historisk og<br />
værdimæssigt perspektiv. Un<strong>de</strong>rvisningen skal ligele<strong>de</strong>s bidrage til, at<br />
eleverne udvikler en reflekteret vi<strong>de</strong>n om <strong>de</strong> religioner, <strong>de</strong>r præger <strong>de</strong>t<br />
danske samfund i dag, såle<strong>de</strong>s at <strong>de</strong> vil være i stand til at indgå i et<br />
flerreligiøst samfund og kvalificeret <strong>de</strong>battere såvel religiøse som<br />
kulturelle spørgs<strong>mål</strong>.<br />
2. Un<strong>de</strong>rvisningen skal med<strong>virke</strong> til, at eleverne udvikler <strong>de</strong>mokratisk<br />
dannelse i <strong>for</strong>m af historie- og samfundsbevidsthed, kritisk sans og<br />
færdighed i at iagttage, analysere og vur<strong>de</strong>re nationale og internationale<br />
samfunds<strong>for</strong>hold og konflikter.<br />
3. Un<strong>de</strong>rvisningen skal endvi<strong>de</strong>re bidrage til, at eleverne får kendskab til<br />
kristendommen og <strong>de</strong>ns betydning <strong>for</strong> værdigrundlaget <strong>for</strong> vores<br />
kulturkreds samt jø<strong>de</strong>dommen og islam i såvel en historisk som en nutidig<br />
kontekst. Un<strong>de</strong>rvisningen skal le<strong>de</strong> frem til overvejelser over <strong>for</strong>skellen
si<strong>de</strong> 20<br />
mellem tro og vi<strong>de</strong>n og fremme elevernes respekt <strong>for</strong> såvel sekulære som<br />
religiøse ver<strong>de</strong>nsbille<strong>de</strong>r og livsindstillinger.<br />
4. Un<strong>de</strong>rvisningen skal le<strong>de</strong> frem mod, at eleverne på baggrund af et<br />
personligt tilegnet værdigrundlag kan <strong>de</strong>ltage aktivt i<br />
samfundsudviklingen. Den enkelte elev skal udvikle ansvarlighed <strong>for</strong><br />
løsningen af fælles opgaver og erhverve vi<strong>de</strong>n om samfun<strong>de</strong>t og <strong>de</strong>ts<br />
historiske, religiøse og værdimæssige <strong>for</strong>udsætninger.<br />
5. Un<strong>de</strong>rvisningen skal bygge på elevmedbestemmelse, åndsfrihed, ligeværd<br />
og <strong>de</strong>mokratisk praksis bå<strong>de</strong> i medborgerskabsun<strong>de</strong>rvisningen og i <strong>skolens</strong><br />
<strong>de</strong>mokratiske organ, husrå<strong>de</strong>t.<br />
Slut<strong>mål</strong> <strong>for</strong> faget Medborgerskab<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen i Medborgerskab har 3 <strong>for</strong>skellige overskrifter med såvel et<br />
nutidigt som et historisk perspektiv:<br />
1. Borgeren og statsmagten<br />
2. Borgeren og <strong>de</strong>t civile samfund<br />
3. Borgerens værdimæssige, kulturelle og religiøse baggrund<br />
Borgeren og statsmagten<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen skal le<strong>de</strong> frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og<br />
færdighe<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r sætter <strong>de</strong>m i stand til at:<br />
1. gøre re<strong>de</strong> <strong>for</strong> <strong>de</strong>t historiske <strong>for</strong>løb <strong>de</strong>r ledte frem til grundloven<br />
1849 og <strong>de</strong>t danske <strong>de</strong>mokrats udvikling og kriser efterfølgen<strong>de</strong><br />
2. beskrive hovedtræk i grundloven som fundament <strong>for</strong> <strong>de</strong>t danske<br />
<strong>de</strong>mokrati<br />
3. gøre re<strong>de</strong> <strong>for</strong> politiske beslutningsprocesser og interesserne bag<br />
<strong>de</strong>m<br />
4. diskutere statens rolle i <strong>for</strong>hold til økonomisk- og politiks udvikling<br />
5. gøre re<strong>de</strong> <strong>for</strong> staten som rammesætter <strong>for</strong> borgere, kommuner og<br />
regionalkommuner<br />
6. <strong>for</strong>hol<strong>de</strong> sig til <strong>de</strong>n danske stats rolle i <strong>de</strong>t internationale samfund<br />
7. udtrykke sig om begreberne magt og ret historisk og nutidigt.<br />
Borgeren og <strong>de</strong>t civile samfund<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen skal le<strong>de</strong> frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og<br />
færdighe<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r sætter <strong>de</strong>m i stand til at:<br />
1. diskutere <strong>de</strong>t enkelte menneskes rolle og mulighe<strong>de</strong>r i familie,<br />
grupper og fællesskaber, herun<strong>de</strong>r relationer mellem kønnene<br />
2. give eksempler på arbejdsmarke<strong>de</strong>ts udvikling i samspil med<br />
produktions- og erhvervsstruktur
si<strong>de</strong> 21<br />
3. gøre re<strong>de</strong> <strong>for</strong> <strong>de</strong> krav, som et dynamisk samfund stiller til udvikling<br />
af kompetencer<br />
4. gøre re<strong>de</strong> <strong>for</strong> sammenhængen mellem indkomst, skat, velfærd og<br />
<strong>for</strong>brug<br />
Borgerens værdimæssige, kulturelle og religiøse baggrun<strong>de</strong><br />
Un<strong>de</strong>rvisningen skal le<strong>de</strong> frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og<br />
færdighe<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r sætter <strong>de</strong>m i stand til at:<br />
1. gøre re<strong>de</strong> <strong>for</strong>, hvordan værdier og normer dannes i et samspil<br />
mellem mennesker på baggrund af sociale, kulturelle og religiøse<br />
<strong>for</strong>hold<br />
2. ken<strong>de</strong> til <strong>de</strong> monoteistiske religioners historiske baggrund, centrale<br />
<strong>for</strong>tællinger og tros<strong>for</strong>estillinger, herun<strong>de</strong>r væsentlige <strong>for</strong>skelle og<br />
lighe<strong>de</strong>r.<br />
3. diskutere og <strong>for</strong>hol<strong>de</strong> sig til udvalgte temaer in<strong>de</strong>n <strong>for</strong> <strong>de</strong><br />
monoteistiske religioner<br />
4. at <strong>de</strong>ltage i og <strong>for</strong>hol<strong>de</strong> sig til nutid religiøs praksis<br />
5. gøre re<strong>de</strong> <strong>for</strong> og reflektere over relationen mellem religion og kultur<br />
6. gøre re<strong>de</strong> <strong>for</strong> og reflektere over relationen mellem religion og<br />
samfund herun<strong>de</strong>r sekulariseringens betydning <strong>for</strong> udvikling af<br />
<strong>de</strong>mokrati og menneskerettighe<strong>de</strong>r<br />
7. <strong>for</strong>klare baggrun<strong>de</strong>n <strong>for</strong> nationalisme og religiøs fundamentalisme<br />
8. reflektere over <strong>for</strong>hol<strong>de</strong>t mellem tro og vi<strong>de</strong>n<br />
9. ken<strong>de</strong> til udvalgte religiøse symboler og <strong>de</strong>res brug i kunst,<br />
litteratur, poesi og arkitektur<br />
10.ken<strong>de</strong> til og <strong>for</strong>hol<strong>de</strong> sig til globaliserings betydning i <strong>for</strong>hold til<br />
ændring af menneskelige bånd, værdier, kulturelle udtryk og<br />
religioners <strong>for</strong>andring og betydning.<br />
Fællestimer / Fortælletimer<br />
Senest revi<strong>de</strong>ret september 2006<br />
For<strong>mål</strong>:<br />
At give alle <strong>skolens</strong> elever en fælles og samtidig oplevelse af et emne eller<br />
problemstilling, <strong>de</strong>r kan være med til at fremkal<strong>de</strong> overvejelser, fantasier,<br />
vur<strong>de</strong>ringer og stillingtagen.<br />
Det er ønskeligt, at un<strong>de</strong>rvisningen kan være med til at inspirere <strong>de</strong> unge til at<br />
se <strong>de</strong>res egen og <strong>de</strong>res medmenneskers aktuelle tilværelse i en større<br />
sammenhæng og <strong>de</strong>rmed fremkal<strong>de</strong> overvejelser af etisk, kulturel og historisk<br />
art.<br />
Form:<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen vil variere mellem <strong>for</strong>tælling, <strong>for</strong>edrag og diskussion. I <strong>de</strong>n<br />
aktuelle time vil un<strong>de</strong>rvisningen blive <strong>for</strong>estået af én lærer.
si<strong>de</strong> 22<br />
Indhold:<br />
Med udgangspunkt i såvel aktuelle oplevelser som vi<strong>de</strong>n og inspiration hentet fra<br />
litteratur, historie, kunst, samfunds<strong>for</strong>hold, psykologi og filosofi præsenteres en<br />
række emner <strong>for</strong> eleverne.<br />
Af emner kan nævnes:<br />
Efterskolen som skole<strong>for</strong>m, <strong>Frijsenborg</strong> Efterskoles historie, frihed-ansvar,<br />
Grundtvigs skoletanker og grundholdninger, Christen Kold, <strong>de</strong>n nordiske<br />
mytologi, om at være an<strong>de</strong>rle<strong>de</strong>s, mobning, ungdomsgrupper, ret og uret,<br />
kriminalitet, at have eller være, troens betydning <strong>for</strong> mennesker, aktuelle<br />
begivenhe<strong>de</strong>r.<br />
Timerne er obligatoriske.<br />
Fællesidræt<br />
Senest revi<strong>de</strong>ret september 2005<br />
For<strong>mål</strong>:<br />
For<strong>mål</strong>et med un<strong>de</strong>rvisningen i idræt er:<br />
{ at motivere eleverne til fysisk aktivitet<br />
{ at fremme <strong>de</strong>res fysiske, psykiske og sociale udvikling<br />
{ at eleverne opnår en god kondition, muskeludhol<strong>de</strong>nhed, muskelstyrke,<br />
bevægelighed og koordination<br />
{ at eleverne får kendskab til hensigtsmæssige aktiviteter, trænings<strong>for</strong>mer og<br />
arbejdsmeto<strong>de</strong>r<br />
{ at eleverne oplever glæ<strong>de</strong>n ved at bevæge sig og bevarer lysten til <strong>de</strong>tte<br />
fremover.<br />
Struktur:<br />
- mindst 2 timers idræt pr. uge <strong>for</strong> alle elever.<br />
- daglig morgenmotion på 2 km <strong>for</strong> alle<br />
- mulighed <strong>for</strong> at vælge idræt som linjefag og som valgfag<br />
Indhold:<br />
Fællesidræt:<br />
Timerne struktureres såle<strong>de</strong>s at eleverne har mellem 2 og 4 udbud at vælge<br />
imellem. Der vælges <strong>for</strong> én til to uger ad gangen. Udbu<strong>de</strong>ne er meget<br />
<strong>for</strong>skelligarte<strong>de</strong> og er bl.a. bestemt af årsti<strong>de</strong>n samt <strong>de</strong> lærerkræfter som pt. er<br />
tilknyttet faget. U<strong>de</strong>ndørsaktiviteter vægtes højt af pladshensyn, og <strong>for</strong>di vi<br />
fin<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t overor<strong>de</strong>ntlig vigtigt at eleverne kommer ud og får frisk luft.<br />
Af udbud kan nævnes: Fodbold, streetbasket, lege i skoven, boldbasis, aerobic,<br />
workout, gamle idrætslege, tons og tummel, akrobatik, volley, løb, o-løb,<br />
walking-rally, leven<strong>de</strong> stratego, ultimate, cykelture, mountainbike, styrke- og<br />
konditionstræning, skitræning, callanetics, folkedans m.m.<br />
Holdstørrelserne varierer meget, men ligger mellem 12 og 30 elever pr. hold.<br />
Fællesidræt er obligatorisk
UNDERVISNING AF HØREHÆMMEDE<br />
For<strong>mål</strong>:<br />
At skabe et læringsrum <strong>for</strong> hørehæmme<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r bl.a.<br />
giver mulighed <strong>for</strong> indsigt i egen situation<br />
kan bearbej<strong>de</strong> oplevelser og erfaringer<br />
kan bearbej<strong>de</strong> og drøfte relevante emner og problemstillinger<br />
styrker i<strong>de</strong>ntitet og selvværd<br />
kan øge accepten af egen situation<br />
giver bevidsthed om hørehæmme<strong>de</strong>s vilkår og mulighe<strong>de</strong>r<br />
giver mulighed <strong>for</strong> netværksopbygning.<br />
Indhold:<br />
si<strong>de</strong> 23<br />
Gruppesamtaler om opleve<strong>de</strong> psykiske eller socialt belasten<strong>de</strong> situationer.<br />
Høretræning og høretaktik.<br />
Kontrol af og pædagogisk vejledning af <strong>de</strong>n enkelte elevs tekniske<br />
hjælpemidler.<br />
Præsentation af og træning i anven<strong>de</strong>lse af <strong>for</strong>skellige tekniske<br />
hjælpemidler.<br />
Erhvervsvejledning og <strong>for</strong>bere<strong>de</strong>lse af evt. praktik.<br />
Arrangerer besøg af sagkyndige med relevant vi<strong>de</strong>n <strong>for</strong> hørehæmme<strong>de</strong>.<br />
Kontakt til <strong>for</strong>eninger og institutioner, <strong>de</strong>r er relevante <strong>for</strong> <strong>de</strong><br />
hørehæmme<strong>de</strong>. Desu<strong>de</strong>n evt. ekskursioner til institutioner, <strong>de</strong>r arbej<strong>de</strong>r<br />
med hørehæmme<strong>de</strong>.<br />
Den kompenseren<strong>de</strong> un<strong>de</strong>rvisning:<br />
De hørehæmme<strong>de</strong> elever har et stort ønske om og behov <strong>for</strong> at være så tæt på<br />
<strong>de</strong>n normale un<strong>de</strong>rvisning, som muligt. For at kunne imø<strong>de</strong>komme <strong>de</strong>tte, bliver<br />
en <strong>de</strong>l af <strong>de</strong> ekstra timer, som skolen får til<strong>de</strong>lt fra stat eller kommune, anvendt<br />
til at nedbringe holdstørrelsen i un<strong>de</strong>rvisningen. Herved bliver <strong>de</strong>n<br />
hørehæmme<strong>de</strong> elev bedre i stand til at høre og aflæse <strong>de</strong>n kommunikation, <strong>de</strong>r<br />
fin<strong>de</strong>r sted. Elev og lærer bliver samtidig i stand til at tilgo<strong>de</strong>se <strong>de</strong>t ekstra behov<br />
<strong>for</strong> hjælp, <strong>de</strong>r aktuelt kan opstå.<br />
Desu<strong>de</strong>n anven<strong>de</strong>s en <strong>de</strong>l timer til un<strong>de</strong>rvisning i mindre grupper og til individuel<br />
un<strong>de</strong>rvisning. Un<strong>de</strong>rvisningen udføres af <strong>de</strong>n lærer, <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>t konkrete tilfæl<strong>de</strong><br />
vil kunne varetage un<strong>de</strong>rvisningen med størst effekt.<br />
En<strong>de</strong>lig anven<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r timer til <strong>de</strong> specielle opgaver, <strong>de</strong>r er beskrevet un<strong>de</strong>r<br />
“indhold”.<br />
Senest revi<strong>de</strong>ret september 2005<br />
Uddannelses og erhvervsorientering
For<strong>mål</strong>:<br />
{ at <strong>de</strong>n enkelte elev tilegner sig et bredt kendskab til uddannelses- og<br />
erhvervsmulighe<strong>de</strong>r.<br />
{ at eleverne indser mulighe<strong>de</strong>rne <strong>for</strong> selv at være med til at præge <strong>de</strong>res<br />
fremtid og nødvendighe<strong>de</strong>n af, at man selv tager et ansvar.<br />
{ at <strong>de</strong> via personlige samtaler opnår erken<strong>de</strong>lse af egne <strong>for</strong>ventninger og<br />
<strong>for</strong>udsætninger og bliver i stand til at udarbej<strong>de</strong> - og løben<strong>de</strong> revi<strong>de</strong>re - en<br />
personlig uddannelses- og handlingsplan.<br />
Form:<br />
Fællestimer med generel orientering om mulighe<strong>de</strong>rne efter 9. og 10. klasse -<br />
herun<strong>de</strong>r uddannelsesbesøg.<br />
Individuel samtale med henblik på udarbej<strong>de</strong>lse af personlig uddannelses- og<br />
handlingsplan.<br />
Tilbud om hjælp til planlægning af praktik i <strong>skolens</strong> ferier.<br />
I skoleåret 2006 –2007 har skolen et <strong>for</strong>søgs- og udviklingsarbej<strong>de</strong><br />
Medborgerskab. Faget skal ses som en <strong>for</strong>længelse og en ty<strong>de</strong>liggørelse af<br />
<strong>skolens</strong> tradition <strong>for</strong> at arbej<strong>de</strong> med folkelig oplysning. Perspektivet er<br />
opdragelse til <strong>de</strong>mokratisk borger. Faget henter <strong>mål</strong> og indhold fra fagene<br />
samfundsfag, historie og kristendomskundskab.<br />
Organisatorisk er un<strong>de</strong>rvisningen placeret i:<br />
1. medborgerskabstimer<br />
2. <strong>for</strong>tælletimer og morgensamling<br />
3. <strong>skolens</strong> <strong>de</strong>mokratiske organ, husrå<strong>de</strong>t.<br />
4.<br />
LINJEFAG<br />
Skolen tilby<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>rvisning i følgen<strong>de</strong> linjefag:<br />
Billedkunst<br />
Drama<br />
Medie<br />
Idræt<br />
Musik<br />
si<strong>de</strong> 24<br />
Struktur:<br />
Eleverne skal vælge linjefag i 3 perio<strong>de</strong>r. In<strong>de</strong>n en perio<strong>de</strong> påbegyn<strong>de</strong>s<br />
præsenteres eleverne <strong>for</strong> indhol<strong>de</strong>t i <strong>de</strong> <strong>for</strong>skellige valgfag, hvorefter hver elev<br />
opstiller en prioriteret liste. Eleverne bliver herefter <strong>for</strong><strong>de</strong>lt på <strong>de</strong> <strong>for</strong>skellige<br />
valgfag.<br />
For<strong>mål</strong>:<br />
For<strong>mål</strong>et med linjefagsun<strong>de</strong>rvisning er at give eleverne kendskab til og <strong>for</strong>ståelse<br />
<strong>for</strong> fagenes helhed og mangearte<strong>de</strong> facetter.<br />
Det tilstræbes endvi<strong>de</strong>re at give eleverne mulighed <strong>for</strong> <strong>for</strong>dybelse og<br />
dygtiggørelse samt oplevelse af kontinuitet gennem et længerevaren<strong>de</strong> <strong>for</strong>løb.
Billedkunst.<br />
For<strong>mål</strong>et med un<strong>de</strong>rvisningen i billedkunst er:<br />
si<strong>de</strong> 25<br />
At eleverne oplever og udvikler glæ<strong>de</strong> ved at arbej<strong>de</strong> med fagets<br />
dimension.<br />
At eleverne udvikler <strong>de</strong>res færdighe<strong>de</strong>r i at give billedmæssigt og<br />
<strong>for</strong>mmæssigt udtryk <strong>for</strong> <strong>de</strong>res oplevelser og <strong>for</strong>estillinger.<br />
At eleverne gennem kategorisering, oplevelse, analyse og vur<strong>de</strong>ring af<br />
egne bille<strong>de</strong>r samt af bille<strong>de</strong>r fra dansk og fremme<strong>de</strong> kulturer udvikler<br />
<strong>de</strong>res <strong>for</strong>ståelse <strong>for</strong> kunst og billedmedier. De vil <strong>de</strong>rmed udvi<strong>de</strong> <strong>de</strong>res<br />
egen erfaringsver<strong>de</strong>n og få skærpet <strong>de</strong>res nysgerrighed <strong>for</strong> omver<strong>de</strong>nens<br />
billedmæssige påvirkning.<br />
Indhol<strong>de</strong>t i un<strong>de</strong>rvisningen planlægges i en vis udstrækning i samarbej<strong>de</strong> med<br />
eleverne, men kan bl.a. være:<br />
tegning<br />
croquis<br />
maleri<br />
akvarel<br />
grafik<br />
collage<br />
skulptur<br />
keramik<br />
koldglas-teknikker<br />
Drama<br />
For<strong>mål</strong>et med un<strong>de</strong>rvisningen er, at eleverne ved arbej<strong>de</strong>t med teater/drama<br />
kan udvikle <strong>de</strong>res personlighed og få mo<strong>de</strong>t til "at tur<strong>de</strong> tur<strong>de</strong>". Si<strong>de</strong>løben<strong>de</strong><br />
skal eleverne lære fagområ<strong>de</strong>t at ken<strong>de</strong> i historisk/teoretisk samt<br />
fysisk/håndværksmæssigt perspektiv.<br />
Det tilstræbes, at eleverne gennem øvelser/opgaver opnår tryghed i gruppen,<br />
<strong>de</strong>r si<strong>de</strong>n hen skal give rum til <strong>de</strong>n enkelte elevs mulighed <strong>for</strong> at udtrykke<br />
holdninger/i<strong>de</strong>er, tur<strong>de</strong> overskri<strong>de</strong> egne grænser, give fantasien frit løb og<br />
opleve glæ<strong>de</strong>n ved aktivitet og handlekraft.<br />
Faget skal omfatte:<br />
v samarbejdsøvelser<br />
v musik, krop, stemme<br />
v karakteropbygning<br />
v historie og genrekendskab<br />
v <strong>for</strong>estillinger
Un<strong>de</strong>rvisningen vil variere over bl.a. følgen<strong>de</strong> temaer/arbejdsmeto<strong>de</strong>r/genrer:<br />
Rollespil, stunt, sang, mime, mumming, improvisation, masketeater,<br />
<strong>for</strong>umteater, commedia <strong>de</strong>l' arte, comedy, tragedie, dans, akrobatik/gøgl,<br />
sminkning, sceneteori, lysopsætning m.m.<br />
Idræt<br />
si<strong>de</strong> 26<br />
I hver linjefagsperio<strong>de</strong> tilby<strong>de</strong>s en eller flere idrætsdiscipliner, som eleverne kan<br />
vælge.<br />
Af discipliner kan nævnes: Fodbold, basketball, volleyball, badminton, dans,<br />
springgymnastik, atletik, gøgl og akrobatik.<br />
Vi prioriterer her opvarmning, hold<strong>for</strong>ståelse, teknik, taktik samt fysiologi og<br />
træningslære såle<strong>de</strong>s, at eleverne får opøvet kendskab og færdighe<strong>de</strong>r in<strong>de</strong>n <strong>for</strong><br />
<strong>de</strong>n enkelte disciplin, som <strong>de</strong> kan bruge i friti<strong>de</strong>n senere i livet.<br />
Medie<br />
For<strong>mål</strong>et er, gennem arbej<strong>de</strong> med <strong>for</strong>skellige medier, at eleverne skal erhverve<br />
sig indsigt i <strong>for</strong>midling og <strong>for</strong>tælling, samt få mulighed <strong>for</strong> at bruge medierne<br />
som personligt udtryksmid<strong>de</strong>l.<br />
Det tilstræbes, at eleverne <strong>de</strong>ls gennem bå<strong>de</strong> praktiske og teoretiske <strong>for</strong>løb<br />
udvi<strong>de</strong>r <strong>de</strong>res kendskab til <strong>de</strong> <strong>for</strong>skellige elementer som bille<strong>de</strong>, lyd, montage og<br />
redigering, og <strong>de</strong>ls at eleverne udvikler <strong>de</strong>res færdighe<strong>de</strong>r i at bruge medierne til<br />
udtryk og <strong>for</strong>tælling.<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen bygges op som en vekselvirkning mellem produktion og analyse,<br />
hvor nøgleor<strong>de</strong>t er <strong>for</strong>tællingen.<br />
Der arbej<strong>de</strong>s med håndværksmæssige færdighe<strong>de</strong>r i enkle og mere<br />
sammensatte produktions<strong>for</strong>mer. Eksperimenter med elevernes egne<br />
medieudtryk indgår tillige i un<strong>de</strong>rvisningen.<br />
Følgen<strong>de</strong> liste er eksempler på un<strong>de</strong>rvisningsemner:<br />
Film<br />
Animation<br />
Radiohørespil<br />
Multimedie<br />
Billedbehandling<br />
Manipulation<br />
Musikvi<strong>de</strong>o<br />
Dokumentar<br />
Redigering<br />
Musik<br />
For<strong>mål</strong>:<br />
at opøve/udvikle elevernes rytmiske sans og færdighe<strong>de</strong>r på instrumenter<br />
og give <strong>de</strong>m en oplevelse af glæ<strong>de</strong> ved at samarbej<strong>de</strong> gennem aktiv<br />
musikudfol<strong>de</strong>lse.
si<strong>de</strong> 27<br />
at give eleverne inspiration og lyst til selv at lave/komponere <strong>de</strong>res egen<br />
musik, også u<strong>de</strong>n <strong>for</strong> un<strong>de</strong>rvisningen og<br />
at give <strong>de</strong>m erken<strong>de</strong>lse af, at musik er noget basalt i et hvert menneske.<br />
Igennem un<strong>de</strong>rvisningen tilstræbes <strong>de</strong>t, at eleverne aktivt - såvel lytten<strong>de</strong> som<br />
udøven<strong>de</strong> - får mulighed <strong>for</strong> at udvi<strong>de</strong> <strong>de</strong>res kendskab til <strong>for</strong>skellige genrer in<strong>de</strong>n<br />
<strong>for</strong> musikken.<br />
Indhold:<br />
Eksempler på emner:<br />
Instrumentalun<strong>de</strong>rvisning<br />
Komposition<br />
Musikteori<br />
Sang og akkompagnement<br />
Begyn<strong>de</strong>rsammenspil<br />
Band<br />
Musical<br />
Rytmisk musiks udvikling
Den pædagogiske virksomhed i <strong>for</strong>bin<strong>de</strong>lse med kostskole<strong>for</strong>men<br />
si<strong>de</strong> 28<br />
Som skole skal vi være bevidste om at udnytte alle <strong>de</strong> mulighe<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r ligger i<br />
kostskole<strong>for</strong>men. De vigtigste mulighe<strong>de</strong>r er affødt af, at nogle unge og voksne,<br />
har besluttet sig til at <strong>de</strong>le en perio<strong>de</strong> af tilværelsen sammen. De mange<br />
episo<strong>de</strong>r og situationer, <strong>de</strong>r opstår i <strong>de</strong>t daglige, opleves af alle og ikke mindst af<br />
eleverne som reelle og <strong>virke</strong>lige, og <strong>de</strong>t er <strong>de</strong>r<strong>for</strong> også naturligt, at man indgår i<br />
situationerne med <strong>de</strong>n ildhu, seriøsitet og oprigtighed, som en vedkommen<strong>de</strong> og<br />
personlig oplevelse <strong>for</strong>tjener.<br />
Det er betydningsfuldt, at vi som voksne har evne og lyst til at involvere os i<br />
disse episo<strong>de</strong>r og situationer og udnytter <strong>de</strong> mulighe<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r her er <strong>for</strong> at<br />
indhøste brugbare erfaringer.<br />
KONTAKTGRUPPER<br />
For<strong>mål</strong>:<br />
Ved at danne kontaktgrupper beståen<strong>de</strong> af 6-7 elever og en lærer, skabes <strong>de</strong>r<br />
mulighed <strong>for</strong> et kontakt- og kommunikations<strong>for</strong>hold mellem en tilpas lille gruppe<br />
personer. Herved sikres, at alle bliver stimuleret til at tage <strong>de</strong>l i samtalen om<br />
<strong>skolens</strong> fælles anliggen<strong>de</strong>r, at enkeltpersoners særlige behov tilgo<strong>de</strong>ses, og at et<br />
personligt tillids<strong>for</strong>hold opbygges.<br />
Indhold:<br />
Kontaktgruppen interesseområ<strong>de</strong>r:<br />
v Sociale og psykiske <strong>for</strong>hold, <strong>de</strong>r aktuelt har interesse <strong>for</strong> <strong>de</strong> unge.<br />
v Den enkelte elevs un<strong>de</strong>rvisningsmæssige situation.<br />
v Aktuelle samfunds- og familie<strong>for</strong>hold.<br />
v Diskussion af konkrete emner fra husmø<strong>de</strong>ts dagsor<strong>de</strong>n.<br />
v Valg af valgfag<br />
v Opgaver i emneuger eller projektopgaver.<br />
v Det vi<strong>de</strong>re uddannelses<strong>for</strong>løb, erhvervspraktik og erhvervsvalg.<br />
Hver kontaktgruppe mø<strong>de</strong>s én gang om ugen til et kontaktgruppemø<strong>de</strong>.<br />
HUSRÅD OG HUSMØDER<br />
For<strong>mål</strong>:<br />
At skabe et <strong>for</strong>um og en struktur <strong>de</strong>r muliggør, at alle spørgs<strong>mål</strong> omkring <strong>de</strong>t<br />
i<strong>de</strong>elle samvær på skolen kan drøftes og besluttes.<br />
At give elever og lærere mulighed <strong>for</strong> at gøre erfaringer med <strong>de</strong> <strong>de</strong>mokratiske<br />
processer.<br />
Med hensyn til struktur og arbejdsområ<strong>de</strong>r henvises til "Bestemmelser vedr.<br />
husmø<strong>de</strong>r og husråd".
Der er hver an<strong>de</strong>n uge skemalagt et husmø<strong>de</strong>, hvor alle elever og lærere<br />
<strong>de</strong>ltager.<br />
HVERDAGSAFTNER<br />
si<strong>de</strong> 29<br />
Tilsynsarbej<strong>de</strong>ts tilrettelæggelse:<br />
Der er altid mindst én lærer (hjemlærer), <strong>de</strong>r har til opgave at føre tilsyn med alt<br />
på skolen. Fra un<strong>de</strong>rvisningens afslutning og til kl. 17.30 er <strong>de</strong>r én lærer og fra<br />
17.30 til kl. 23 er <strong>de</strong>r to lærere tilknyttet, og én af <strong>de</strong>m overnatter i et<br />
vagtværelse på skolen.<br />
Det er hjemmelærernes opgave at følge elevernes fær<strong>de</strong>n og aktiviteter og i <strong>de</strong>n<br />
udstrækning, <strong>de</strong>t er <strong>for</strong><strong>mål</strong>stjenligt, at støtte/igangsætte <strong>for</strong>skellige aktiviteter.<br />
Foreningsaktiviteter:<br />
For at opnå strukturere<strong>de</strong> rammer <strong>for</strong> elevernes aktiviteter om aftenen op<strong>for</strong>dres<br />
eleverne til at danne en række "<strong>for</strong>eninger" in<strong>de</strong>n <strong>for</strong> <strong>for</strong>skellige<br />
interesseområ<strong>de</strong>r, f.eks. badminton, volley, basket, massage, håndarbej<strong>de</strong>,<br />
teater og gøgl, vi<strong>de</strong>o, bordtennis.<br />
Den enkelte <strong>for</strong>ening fastlægger regler og mø<strong>de</strong>tidspunkter <strong>for</strong> <strong>for</strong>eningen.<br />
Samtidig opnår eleverne en vis erfaring med <strong>for</strong>eningsstrukturer.<br />
Aftensamling:<br />
Tre aftner om ugen samles eleverne i <strong>for</strong>edragssalen kl. 21.00, hvor <strong>de</strong>r synges<br />
et par sange, afvikles et mindre indslag (af lærere eller elever) og evt. gives<br />
nogle få beske<strong>de</strong>r. For<strong>mål</strong>et med aftensamlingen er at give eleverne mulighed<br />
<strong>for</strong> at slutte dagen af i fællesskab.<br />
WEEKENDER<br />
Langtidsplanlagte weeken<strong>de</strong>r:<br />
I måne<strong>de</strong>r, hvor <strong>de</strong>r ikke er et eller an<strong>de</strong>t arrangement som involverer alle<br />
elever, vil 3 lærere tilby<strong>de</strong> aktiviteter (un<strong>de</strong>rvisning) på en af lørdagene.<br />
Nogle weeken<strong>de</strong>r er planlagt lang tid i <strong>for</strong>vejen, og alle elever, <strong>de</strong>r bliver på<br />
skolen i en sådan weekend, skal <strong>de</strong>ltage i <strong>de</strong>t samle<strong>de</strong> program.<br />
Weekendaktiviteter af <strong>de</strong>nne type kan være:<br />
Skulpturfremstilling<br />
Gu<strong>de</strong>nåtur<br />
Besøg på en an<strong>de</strong>n <strong>efterskole</strong><br />
Idrætsweekend<br />
Friluftstur<br />
Kreativ weekend<br />
Korttidsplanlagte weeken<strong>de</strong>r:<br />
Andre weeken<strong>de</strong>r bliver først planlagt i løbet af <strong>de</strong>n aktuelle weeken<strong>de</strong>n.<br />
Aktiviteterne kan bestå af:<br />
Boldspil
Silkemaling<br />
Formning i ler<br />
Besøg i svømmehal<br />
Gåtur i naturen m.m.<br />
si<strong>de</strong> 30<br />
Lejrskoler, ekskursioner og udflugter<br />
Lejrture:<br />
I begyn<strong>de</strong>lsen og evt. i slutningen af skoleåret er <strong>de</strong>r en lejrtur på 3 dage, hvor<br />
eleverne tekøkkenvis er samlet un<strong>de</strong>r primitive lejr<strong>for</strong>hold.<br />
For<strong>mål</strong>: Gennem primitiv lejraktivitet at opnå kendskab til hinan<strong>de</strong>n og <strong>de</strong>rmed<br />
opnå social tryghed.<br />
I marts måned flytter hele skolen 8 dage til Norge.<br />
Eleverne indkvarteres i hytter. De skal selv stå <strong>for</strong> madlavning og rengøring. Til<br />
hver hytte er knyttet en hyttelærer.<br />
Der bliver hver dag arrangeret skiture og aktiviteter, som eleverne skal <strong>de</strong>ltage i.<br />
For<strong>mål</strong>:<br />
Opbygge fællesaktiviteter og –oplevelser, <strong>de</strong>r giver baggrund <strong>for</strong> sociale<br />
erfaringer, fysiske ud<strong>for</strong>dringer og naturoplevelser.<br />
Idrætsarrangementer, samarbej<strong>de</strong> med andre skoler, teaterbesøg m.m.<br />
I løbet af skoleåret <strong>de</strong>ltager eleverne i en <strong>de</strong>l idræts- og sportsstævner, besøger<br />
andre eller modtager besøg fra andre <strong>efterskole</strong>r. Desu<strong>de</strong>n bliver <strong>de</strong>r arrangeret<br />
et teaterbesøg og en række mindre ekskursioner.<br />
Skolestartens introperio<strong>de</strong>.<br />
For<strong>mål</strong>et med at vi i <strong>for</strong>bin<strong>de</strong>lse med skolestarten i august afsætter ca. 2 uger til<br />
en introperio<strong>de</strong> er, at eleverne:<br />
lærer hinan<strong>de</strong>n at ken<strong>de</strong><br />
Hvem er hvem, hvor kommer <strong>de</strong> <strong>for</strong>skellige elever fra, hvad interesserer <strong>de</strong><br />
enkelte sig <strong>for</strong> etc.<br />
lærer personalet at ken<strong>de</strong><br />
Hvilke funktioner har pe<strong>de</strong>l, køkkenpersonale,<br />
handicap/rengøring/lærere/sekretær –hvor mø<strong>de</strong>r man hvem, hvornår etc.<br />
<strong>for</strong>nemmer og <strong>for</strong>står tonen og ån<strong>de</strong>n på ste<strong>de</strong>t (vore regler)<br />
Hvilken <strong>for</strong>ventning har vi til fremmø<strong>de</strong>, morgenmotion, ro i spisesal,<br />
<strong>for</strong>edragssal –hvad er et husmø<strong>de</strong>, en blive-weekend etc.<br />
bliver introduceret til <strong>de</strong> begreber, vi driver skolen efter<br />
Hvad er tillid <strong>for</strong> os, hvad er fællesskab <strong>for</strong> os, hvordan ønsker vi, at vi taler med<br />
hinan<strong>de</strong>n, hvem har ansvaret <strong>for</strong>, at hverdagen fungerer etc.<br />
bliver introduceret til un<strong>de</strong>rvisning, liniefag, perio<strong>de</strong>fag, <strong>for</strong>tælletimer,<br />
sangtimer m.v.
Hvilke valg skal træffes, hvilke <strong>for</strong>ventninger har vi til <strong>de</strong>ltagelse i<br />
un<strong>de</strong>rvisningen, hvad er indhol<strong>de</strong>t i <strong>de</strong> <strong>for</strong>skellige fag etc.<br />
bliver introduceret til problematikken ved at være hørehæmme<strong>de</strong> og<br />
bevægelseshæmme<strong>de</strong> (få en indle<strong>de</strong>n<strong>de</strong> <strong>for</strong>ståelse og indføring i disse<br />
elevers vilkår).<br />
Generel gennemgang af problematikken <strong>for</strong> <strong>de</strong>le af vor elevgruppe herun<strong>de</strong>r<br />
hvilke hjælpemidler, skolen har (mikrofon, teleslynge, elevator) etc.<br />
si<strong>de</strong> 31<br />
bliver introduceret til <strong>skolens</strong> kostpolitik<br />
Hvor<strong>for</strong> spiser vi 6 gange dagligt, hvad spiser vi –og hvad <strong>for</strong>søger vi at undgå,<br />
hvordan er arbejdsgangen i køkkenet ec.<br />
Fin<strong>de</strong> ud af, hvor <strong>de</strong>r er lan<strong>de</strong>t i Danmark<br />
Hammel og omegn, hvor er lægen, hvor er indkøbsmulighe<strong>de</strong>rne, hvor er<br />
<strong>Frijsenborg</strong>, cykelmulighe<strong>de</strong>r etc.<br />
Norgestur<br />
Senest revi<strong>de</strong>ret september 2006<br />
For<strong>mål</strong>:<br />
Skolen rejser til Norge i 10 dage <strong>for</strong> at give eleverne en erken<strong>de</strong>lse af at lære i<br />
et aktivt fællesskab. Skolens værdigrundlag er også her fundamentet <strong>for</strong><br />
planlægning og gennemførelse af turen.<br />
Når eleverne er i andre rammer, stilles <strong>de</strong> over<strong>for</strong> nye ud<strong>for</strong>dringer. Det<br />
<strong>for</strong>pligten<strong>de</strong> fællesskab, hvor hver enkelt gerne skal opleve at være en <strong>de</strong>l af<br />
noget, <strong>de</strong>r er større end <strong>de</strong>m selv –er et af årets høj<strong>de</strong>punkter.<br />
At vise tillid, at være <strong>for</strong>pligtet og vise respekt <strong>for</strong> andre, giver ny mening, når<br />
man står på toppen af et fjeld og en kammerat er træt og afkræftet, når man<br />
mø<strong>de</strong>r storm og knapt kan fin<strong>de</strong> spor –eller når naturens storslåethed opdages<br />
af en flok teenagere, <strong>de</strong>r ellers kan have nok i sig selv.<br />
De pædagogiske mulighe<strong>de</strong>r i friluftsliv er ganske enkelt kæmpestore.<br />
I praksis:<br />
Turen planlægges sammen med eleverne. De skal mestre samarbej<strong>de</strong> i nye og<br />
ukendte hyttegrupper. Hyttegrupperne skal planlægge og gennemføre en række<br />
opgaver i fællesskab. De skal <strong>for</strong><strong>de</strong>le en række praktiske opgaver, og <strong>de</strong> skal<br />
fungere sammen i <strong>de</strong> 10 dage, hvor <strong>de</strong> bor sammen i en lille hytte.<br />
Hver hytte har tilknyttet en hyttelærer, <strong>de</strong>r sammen med eleverne laver<br />
kostplan, køber ind og <strong>for</strong>bere<strong>de</strong>r hyttens mad til hele turen. Ma<strong>de</strong>n skal hol<strong>de</strong><br />
sig in<strong>de</strong>n<strong>for</strong> et stramt budget og <strong>de</strong>t er hyttens ansvar at have mad til hele<br />
turen.<br />
Hyttelæreren hol<strong>de</strong>r fire mø<strong>de</strong>r med hytten in<strong>de</strong>n afrejsen, her gennemgår<br />
hyttelæreren en række praktiske og sociale opgaver.
si<strong>de</strong> 32<br />
Når vi er kommet til Norge, arrangeres <strong>de</strong>r hver dag langrendsture på alle<br />
niveauer. Vi laver skiskole <strong>de</strong> første dage, senere bygges <strong>de</strong>r gradvist ovenpå<br />
elevernes færdighe<strong>de</strong>r. Turene stiller eleverne over<strong>for</strong> <strong>for</strong>skellige ud<strong>for</strong>dringer<br />
bå<strong>de</strong> faglige, fysiske og sociale.<br />
Eleverne komme i situationer, hvor <strong>de</strong> er helt afhængige af at kunne kombinere<br />
disse kompetencer.<br />
På turen vil eleverne opleve nye potentialer hos sig selv og i <strong>de</strong>t fællesskab <strong>de</strong> er<br />
en <strong>de</strong>l af. De vil lære <strong>de</strong> voksne og kammeraterne at ken<strong>de</strong> på nye må<strong>de</strong>r ved at<br />
se hinan<strong>de</strong>n i nye situationer.<br />
Vi lægger vægt på, at skolen afspejler hele samfun<strong>de</strong>t, <strong>de</strong>t har betydning i<br />
elevflokken, og <strong>de</strong>t har betydning i medarbej<strong>de</strong>rgruppen. Der<strong>for</strong> værdsætter vi,<br />
at hele medarbej<strong>de</strong>rgruppen er bredt repræsenteret i Norgesturen. Eleverne har<br />
mulighed <strong>for</strong> at lære bå<strong>de</strong> lærere, <strong>for</strong>stan<strong>de</strong>r, pe<strong>de</strong>l og køkkenle<strong>de</strong>r at ken<strong>de</strong> <strong>for</strong><br />
an<strong>de</strong>t og mere end <strong>de</strong>res daglige arbejdsfunktioner. Det skal gerne føre til mere<br />
<strong>for</strong>ståelse i hverdagen på skolen.<br />
Den daglige un<strong>de</strong>rvisning på skolen danner basis <strong>for</strong> elevernes handlekraft og<br />
mod på ud<strong>for</strong>dringer i vinterfjel<strong>de</strong>t. Vi skal have givet eleverne <strong>de</strong>n <strong>for</strong>nødne tro<br />
på sig selv, tro på egne evner til at analysere ukendte situationer og tage<br />
<strong>for</strong>nuftige beslutninger, sådan at turen opleves som en tilpas ud<strong>for</strong>dring <strong>for</strong> alle<br />
<strong>skolens</strong> elever.<br />
Indholdsplan <strong>for</strong> Drama perio<strong>de</strong>n.<br />
Senest revi<strong>de</strong>ret november 2005<br />
Halvvejs gennem et skoleophold, afsættes <strong>de</strong>r en perio<strong>de</strong> på 10 dage, hvor alle elever<br />
arbej<strong>de</strong>r med opsætningen af et dramastykke, perio<strong>de</strong>n afsluttes med flere <strong>for</strong>estillinger,<br />
hvor andre <strong>efterskole</strong>r, elevgrupper, <strong>for</strong>ældre, tidligere elever og øvrige gæster inviteres.<br />
Indhol<strong>de</strong>t i <strong>de</strong>nne perio<strong>de</strong> er følgen<strong>de</strong>:<br />
Eleverne skal i <strong>de</strong>nne perio<strong>de</strong> opleve, hvorle<strong>de</strong>s man ved fælles kraft og energi kan skabe<br />
en <strong>for</strong>estilling, hvor flere <strong>for</strong>skellige fag by<strong>de</strong>r ind med udtryk og i<strong>de</strong>er, <strong>de</strong>r samles til et<br />
fælles udtryk. Samtidig skal eleverne opleve, at skabelsen af en produkt som en <strong>for</strong>estilling,<br />
gennemløber en proces, hvor <strong>de</strong>r er brug <strong>for</strong> alle kræfter –og hvor <strong>de</strong>t fællesskab som vor<br />
skole bygger på, ud<strong>for</strong>dres, udvikles og in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>r <strong>de</strong> mange <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>udsætninger<br />
som <strong>de</strong>t enkelte individ by<strong>de</strong>r ind med.<br />
Man kan med andre ord sige, at netop <strong>de</strong>nne perio<strong>de</strong> giver et ”koncentrat” af <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong><br />
<strong>efterskole</strong>oplevelse, - Vi er i fællesskabet sammen om at arbej<strong>de</strong> mod et fælles <strong>mål</strong>, i<br />
konkret udførte handlinger og i nye grupperinger.<br />
Personlige kompetencer:<br />
Se sig selv og kammeraten i helt andre / nye sammenhæng,<br />
Opleve at <strong>de</strong>r er mulighed <strong>for</strong> at påtage sig nye ”roler”<br />
Lærer at tage ansvar, i <strong>for</strong>m af at være en uundværlig brik i et stort spil
si<strong>de</strong> 33<br />
På egen krop at opleve ”at <strong>de</strong> andre er afhængige af, at jeg kommer og y<strong>de</strong>r mit<br />
bidrag”<br />
At erfarer at <strong>de</strong>t at skabe og udvikle –giver ny energi<br />
Ale elever bliver ”set” –nye fællesskaber opstår<br />
Eleverne vælger interesse områ<strong>de</strong>r, får erfaringer evt. noget <strong>de</strong>r kan give inspiration<br />
til et muligt kommen<strong>de</strong> erhverv,<br />
Processen bygger i høj grad på, at <strong>skolens</strong> <strong>mål</strong>sætning om Medbestemmelse og<br />
<strong>de</strong>mokrati bliver praktiseret og <strong>virke</strong>liggjort i <strong>de</strong>nne perio<strong>de</strong>.<br />
Faglige kompetencer:<br />
Hele processen fra <strong>de</strong>n første spæ<strong>de</strong> i<strong>de</strong>, til ud<strong>de</strong>legering af historie, personer,<br />
effekter, musik etc.<br />
Stor tværfaglighed, hvert fag by<strong>de</strong>r ind med <strong>for</strong>skellige faglighed<br />
Danskfaglig analyse af tekster,<br />
Billedkunst, billedligt udtryk, billedkunstfagets udtryksmulighe<strong>de</strong>r<br />
Drama, udtryk, arbej<strong>de</strong> med krop og improvisation mv.<br />
Medie, lys lyd vi<strong>de</strong>oeffekt, naturligfagligt –watt / spænding<br />
Musik, komponere, spille<br />
Idræt, ekspressivt element<br />
En<strong>de</strong>lig har <strong>de</strong>nne perio<strong>de</strong> et klart produkt, som skal udvikles, planlægges, gennemføres og<br />
efterfølgen<strong>de</strong> evalueres –på en usædvanlig konkret må<strong>de</strong> i <strong>for</strong>m af et antal <strong>for</strong>estillinger.<br />
Senest revi<strong>de</strong>ret <strong>de</strong>cember 2007<br />
Køkkenarbej<strong>de</strong><br />
For<strong>mål</strong> med elevernes <strong>de</strong>ltagelse i køkkenarbej<strong>de</strong>, rengøring og <strong>skolens</strong><br />
un<strong>de</strong>rvisning i ernæring.<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen i køkken og kost skal knyttes til <strong>skolens</strong> kost- og<br />
sundhedspolitik, <strong>de</strong>r også in<strong>de</strong>bærer, at skolen er røgfri, at eleverne dagligt<br />
motionerer og at miljømæssige <strong>for</strong>hold medtænkes i dagligdagen. Derudover<br />
står eleverne <strong>for</strong> en <strong>de</strong>l af <strong>skolens</strong> daglige rengøring.<br />
1.<br />
For<strong>mål</strong>et med elevernes <strong>de</strong>ltagelse i <strong>skolens</strong> køkken er<br />
at eleverne opnår indsigt i og vi<strong>de</strong>n om betydningen af sund kost samt<br />
færdighe<strong>de</strong>r i at tilbere<strong>de</strong> sund kost<br />
at eleverne opnår færdighe<strong>de</strong>r i og respekt <strong>for</strong> køkkenarbej<strong>de</strong> og<br />
rengøring<br />
at eleverne får styrket <strong>de</strong>res sanser og oplever glæ<strong>de</strong>n ved <strong>de</strong>t fælles<br />
køkkenarbej<strong>de</strong> og ved at tilbere<strong>de</strong> varieret, indby<strong>de</strong>n<strong>de</strong> og velsmagen<strong>de</strong><br />
mad<br />
at <strong>de</strong>r spises sund og velsmagen<strong>de</strong> mad
at skolen er ren og or<strong>de</strong>ntlig<br />
si<strong>de</strong> 34<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen i <strong>skolens</strong> køkken skal le<strong>de</strong> frem mod:<br />
at eleverne kan håndtere <strong>de</strong> produkter, <strong>de</strong>r anven<strong>de</strong>s i køkkenet korrekt i<br />
<strong>for</strong>hold til hygiejne, smag og kvalitet<br />
at eleverne får indsigt i ansvar og normer i <strong>for</strong>hold til arbejdsmiljø og<br />
madhygiejne.<br />
at eleverne får indsigt i og lærer at samarbej<strong>de</strong> om løsning af <strong>de</strong> opgaver,<br />
som køkkenet har på skolen<br />
at eleverne kan følge skriftlige anvisninger på arbejdsopgaver i et køkken<br />
bå<strong>de</strong> i <strong>for</strong>hold til rengøring og madlavning<br />
at eleverne tager stilling til egne behov og ønsker i hverdagen og <strong>de</strong><br />
faktorer, <strong>de</strong>r på<strong>virke</strong>r <strong>de</strong>res valg<br />
at eleverne kan <strong>for</strong>hol<strong>de</strong> sig til ressourceanven<strong>de</strong>lse i husholdningen og<br />
har kendskab samt vi<strong>de</strong>n om anven<strong>de</strong>lse af <strong>for</strong>skellige rengørings- og<br />
vaskemidler<br />
2.<br />
For<strong>mål</strong>et med <strong>skolens</strong> un<strong>de</strong>rvisning i kost og sundhed er, at eleverne opnår<br />
indsigt i og vi<strong>de</strong>n om kostens sammensætning og <strong>de</strong>ns betydning <strong>for</strong> sundhed,<br />
velbefin<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, læring og miljø.<br />
Un<strong>de</strong>rvisningen skal le<strong>de</strong> frem mod:<br />
at eleverne får vi<strong>de</strong>n om sun<strong>de</strong> råvarer<br />
at eleverne får vi<strong>de</strong>n om kostens sammensætning<br />
at eleverne får indsigt i <strong>skolens</strong> kost- og sundhedspolitik<br />
at eleverne bliver i stand til at tage stilling og <strong>for</strong>hol<strong>de</strong> sig kritisk til<br />
<strong>for</strong>skellige interesser bag fø<strong>de</strong>varer, medicin, stimulanser (slik og alkohol)<br />
Senest revi<strong>de</strong>ret september 2006<br />
Forældresamarbej<strong>de</strong>t<br />
For<strong>mål</strong> <strong>for</strong> <strong>skolens</strong> <strong>for</strong>ældresamarbej<strong>de</strong>:<br />
På <strong>Frijsenborg</strong> Efterskole mener vi, at <strong>for</strong>ældrenes interesse og aktive med<strong>virke</strong>n<br />
i <strong>efterskole</strong>livet er en vigtig faktor <strong>for</strong> at vore elever får størst muligt udbytte af<br />
ophold og un<strong>de</strong>rvisning.<br />
Det er <strong>de</strong>r<strong>for</strong> vigtigt, at <strong>for</strong>ældrene er velin<strong>for</strong>mere<strong>de</strong> om livet på skolen<br />
samt viser positiv interesse <strong>for</strong> <strong>skolens</strong> arbej<strong>de</strong> og støtter <strong>de</strong>tte. Dette<br />
bety<strong>de</strong>r i praksis:
si<strong>de</strong> 35<br />
o At kontaktlæreren <strong>for</strong>ud <strong>for</strong> skoleåret mø<strong>de</strong>r sin kommen<strong>de</strong><br />
kontaktgruppe og <strong>de</strong>res <strong>for</strong>ældre til et kortere kontaktgruppemø<strong>de</strong>.<br />
Mø<strong>de</strong>t in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>r en række praktiske punkter, og eleven får første<br />
<strong>for</strong>pligten<strong>de</strong> kontakt til kommen<strong>de</strong> lærer og kammerater. Familierne<br />
op<strong>for</strong>dres til y<strong>de</strong>rligere at henven<strong>de</strong> sig efter behov.<br />
o At <strong>de</strong>r første skoledag vil være et kortere kontaktgruppemø<strong>de</strong>.<br />
Mø<strong>de</strong>t har <strong>de</strong>ls et praktisk sigte og <strong>de</strong>ls til hensigt at skabe kontakt<br />
mellem skolen og hjemmet.<br />
o At <strong>skolens</strong> hjemmesi<strong>de</strong> er aktuel og in<strong>for</strong>mativ<br />
o At <strong>de</strong>r regelmæssigt i skole<strong>for</strong>løbet udsen<strong>de</strong>s nyhedsbla<strong>de</strong> og<br />
in<strong>for</strong>mation<br />
o At <strong>for</strong>ældrene efter ca. en måneds ophold inviteres til et døgns<br />
ophold på skolen, hvor <strong>efterskole</strong><strong>for</strong>men afprøves på egen krop,<br />
samt mulighe<strong>de</strong>n <strong>for</strong> dialog mellem skole og hjem kan udbygges<br />
Vi tilstræber et godt og tæt <strong>for</strong>ældresamarbej<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r tager udgangspunkt i<br />
<strong>de</strong>n enkelte elevs aktive med<strong>virke</strong>n og i <strong>de</strong>n aktuelle situation. Dette<br />
bety<strong>de</strong>r i praksis:<br />
o At elever og <strong>de</strong>res <strong>for</strong>ældre i november inviteres til personlig<br />
samtale på skolen, hvor kontaktlæreren giver social og faglig<br />
tilbagemelding<br />
o At elever og <strong>de</strong>res <strong>for</strong>ældre i februar inviteres til personlig samtale<br />
på skolen, hvor elevens faglige situation og uddannelsesvalg er i<br />
fokus –endvi<strong>de</strong>re social og faglig tilbagemelding fra kontaktlæreren<br />
o At relevant in<strong>for</strong>mation fra <strong>skolens</strong> Studie- og Erhvervsvejle<strong>de</strong>r<br />
<strong>for</strong>midles løben<strong>de</strong><br />
o At alle medarbej<strong>de</strong>re kan kontaktes på skolen og via <strong>de</strong>res epostadresser.<br />
Fokus <strong>for</strong> skolen vil være vores oplevelser med eleven og vores vur<strong>de</strong>ring<br />
af elevens udviklingsmulighe<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r ophol<strong>de</strong>t på <strong>Frijsenborg</strong> Efterskole.<br />
Dette bety<strong>de</strong>r i praksis:<br />
o At <strong>de</strong>r kan være individuelle behov <strong>for</strong> flere samtaler. I <strong>de</strong> tilfæl<strong>de</strong><br />
vil <strong>de</strong>t ofte være en god i<strong>de</strong>, at kontaktlæreren inddrager en<br />
kollega, så vanskelige og potentielt vanskelige samtaler altid<br />
afhol<strong>de</strong>s af to ansatte og <strong>de</strong>n pågæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> familie/elev.<br />
Senest revi<strong>de</strong>ret september 2005
Bestyrelsens godken<strong>de</strong>lse af un<strong>de</strong>rvisningsplanen<br />
Indstillet til godken<strong>de</strong>lse:<br />
<strong>for</strong>stan<strong>de</strong>r<br />
Godkendt <strong>de</strong>n 31. maj 2006 af <strong>skolens</strong> bestyrelse:<br />
Annie Skov An<strong>de</strong>rsen Kim Bo Larsen<br />
Jens Ove Friis Helle Winther<br />
Michael Møller Jette Søn<strong>de</strong>rgaard<br />
Aage Frandsen<br />
si<strong>de</strong> 36