Berättelser om handel och sjöfart år 1888 från de förenade rikenas ...
Berättelser om handel och sjöfart år 1888 från de förenade rikenas ...
Berättelser om handel och sjöfart år 1888 från de förenade rikenas ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Berättelser</strong> <strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> <strong>år</strong> <strong>1888</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong> förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> konsuler.<br />
[Årg.] 1889.<br />
Digitaliserad av Statistiska centralbyrån (SCB) 2011.<br />
urn:nbn:se:scb-konsul-88<br />
INLEDNING<br />
TILL<br />
<strong>Berättelser</strong> <strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> <strong>år</strong> ... utdrag ur<br />
<strong>år</strong>sberättelser <strong>från</strong> <strong>de</strong> förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> konsuler. –<br />
Stockholm : Samson & Wallin, 1878-1894.<br />
Täcknings<strong>år</strong>: 1877-1893, <strong>år</strong>g. 1878-1894.<br />
1877-1890 (<strong>år</strong>g. 1878-1891) med titeln: <strong>Berättelser</strong> <strong>om</strong><br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> <strong>år</strong> ... <strong>från</strong> <strong>de</strong> förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong><br />
konsuler.<br />
Föregångare:<br />
Generalsammandrag öfver Rikets import <strong>och</strong> export /<br />
Generaltullstyrelsen. – Stockholm, 1820-1833.<br />
Täcknings<strong>år</strong>: 1819-1831.<br />
C<strong>om</strong>merce-Collegii un<strong>de</strong>rdåniga berättelse <strong>om</strong> Sveriges utrikes <strong>han<strong>de</strong>l</strong><br />
<strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>. – Stockholm, 1829-1858.<br />
Täcknings<strong>år</strong>: 1828-1857.<br />
Bidrag till Sveriges officiella statistik. F, Utrikes <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>.<br />
K<strong>om</strong>merskollegii un<strong>de</strong>rdåniga berättelse för <strong>år</strong> ... – Stockholm : Ivar<br />
Hæggström, 1859-1912.<br />
Täcknings<strong>år</strong>: 1858-1910.<br />
Efterföljare:<br />
Svensk export : tidskrift för utrikes <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> / utgifven af<br />
Sveriges allmänna exportförening. – Stockholm, 1895-1995.<br />
Årg. 1 (1895)-<strong>år</strong>g. 101 (1995).<br />
Översiktspublikation:<br />
Historisk statistik för Sverige. D. 3, Utrikes<strong>han<strong>de</strong>l</strong> 1732-1970. –<br />
Örebro ; Stockholm :Statistiska centralbyrån (SCB), 1972.
BERÄTTELSER<br />
OM<br />
HANDEL OCH SJÖFART<br />
ÅR <strong>1888</strong><br />
FRÅN<br />
DE FÖRENADE RIKENAS KONSULER.<br />
År 1889.<br />
STOCKHOLM<br />
SAMSON & WALLIN
STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1889.
<strong>Berättelser</strong> <strong>från</strong>:<br />
Amerikas Förenta stater:<br />
INNEHÅLL:<br />
Newyork 116<br />
San Francisco 456<br />
Washington 504<br />
Belgien:<br />
Antwerpen 482<br />
Brüssel 7<br />
Brasilien:<br />
Pernambuco 809<br />
Rio <strong>de</strong> Janeiro 385<br />
Britiska riket:<br />
Leith .. 214<br />
London 6, 273, 465<br />
A<strong>de</strong>lai<strong>de</strong> (Södra Australien) 801<br />
A<strong>de</strong>n 7<br />
Akyab 802<br />
Belize (Britiska Honduras) 783<br />
Calcutta 799<br />
Christchurch (Nya Zeeland) 794<br />
Georgetown (Brit. Guayana) 672<br />
Gibraltar 237<br />
Hamilton (Bermudasöarne) 17<br />
Kapsta<strong>de</strong>n 719<br />
Larnaca (Cypern) 813<br />
La Valetta (Malta) 797<br />
Madras 16<br />
Melbourne (Victoria) 609<br />
Port Louis (Mauritius) 752<br />
Port of Spain (Trinidad) 782<br />
Quebec (Britiska Nordamerika) 224<br />
Sid.
IV<br />
Rangoon (Brit. Birma) 787<br />
Singapore 799<br />
S:t Jamestown (S:t Helena) 783<br />
S:t Johns (Antigua) 782<br />
Sydney (Nya Sydwales) 452<br />
Victoria (Brit. Columbia) 47<br />
Wellington (Nya Zeeland) 784<br />
Danmark:<br />
Köpenhamn 97<br />
S:t Th<strong>om</strong>as (Danska Vestindien) 480<br />
Frankrike:<br />
Havre 529<br />
Marseille 576<br />
Nantes 8<br />
Alger 661<br />
Papeiti (Tahiti) 802<br />
Grekland:<br />
Pireus 795<br />
Guatemala:<br />
Guatemala 784<br />
Haiti:<br />
Port au Prince 810<br />
Havai:<br />
Honolulu 788<br />
Italien:<br />
Cagliari 587<br />
Genua 636<br />
Livorno 92<br />
Messina 94<br />
Neapel 753<br />
R<strong>om</strong> 63<br />
Japan:<br />
Nagasaki 784<br />
Kina:<br />
Shanghai 629<br />
Sid.
La Platalän<strong>de</strong>rna:<br />
Liberia:<br />
Buenos Ayres (Argentinska republiken) 593<br />
Montevi<strong>de</strong>o (Uruguay) 267<br />
Monrovia 236<br />
Marocko:<br />
Tanger 527<br />
Mexiko:<br />
Veracruz 781<br />
Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna:<br />
Amsterdam 32<br />
Batavia (Ne<strong>de</strong>rländska Ostindien) 805<br />
Willemstad (Curaçao) 240<br />
Portugal:<br />
Lissabon 45, 83<br />
Rumänien:<br />
Galatz 795<br />
Ryska riket:<br />
Archangel 11, 756<br />
Helsingfors 161, 516, 671<br />
Moskva 785<br />
O<strong>de</strong>ssa 791<br />
Riga 135<br />
S:t Petersburg 521<br />
San D<strong>om</strong>ingo:<br />
San D<strong>om</strong>ingo 783<br />
Schweiz:<br />
Siam:<br />
Genève 3<br />
Bangkok 804<br />
Spanien:<br />
Barcelona 723<br />
Bilbao 49<br />
Cadiz 811<br />
Madrid 775<br />
V<br />
Sid.
VI<br />
Havana (Cuba) 240<br />
Manilla (Filippinerna) 803<br />
San Juan (Portorico) 1<br />
Turkiska riket:<br />
Alexandria 592<br />
Djeddah 223<br />
Konstantinopel 812<br />
Smyrna 798<br />
Tripoli 7<br />
Tyska riket:<br />
Bremen 789<br />
Breslau 48<br />
Danzig 713<br />
Dres<strong>de</strong>n 814<br />
Düsseldorf 241<br />
Hamburg 673<br />
Hannover 626<br />
Karlsruhe 17<br />
Königsberg 72<br />
Leipzig 792<br />
Lübeck 18, 777<br />
Nürnberg 716<br />
Stettin 65, 737<br />
Stuttgart 156<br />
Österrike-Ungern:<br />
Budapest 158<br />
Fiume 5<br />
Triest 257, 590<br />
Sid.
Sakregister.<br />
Bergsbruk: sid. 48, 60, 688, 620, 775.<br />
Bly: 748, 805.<br />
B<strong>om</strong>ull <strong>och</strong> b<strong>om</strong>ullsvaror: 132, 157, 240, 248, 802, 807, 810, 813.<br />
Cement <strong>och</strong> kalk: 25, 48, 251, 624, 748, 806.<br />
Chokolad <strong>och</strong> kakao: 5, 810.<br />
Fisk: Sill: 25, 41, 79, 82, 103, 126, 145, 211, 330, 498, 648, 651, 688, 745, 755.<br />
Klipp- <strong>och</strong> Btockflsk: 15, 57, 93, 95, 212, 237, 271, 413, 499, 551, 582, 600, 602,<br />
624, 650, 688, 731, 755.<br />
Öfriga slag: 3, 16, 41, 103, 112, 126, 220, 328, 361, 367, 376, 461, 463, 498,<br />
557, 648, 672, 688, 691, 767, 780.<br />
Fiske: 10, 44, 47, 106, 458, 555, 588, 650, 670, 691, 768.<br />
Fiskolja <strong>och</strong> fiskr<strong>om</strong>: 10, 551.<br />
Frakter: 1, 9, 11, 30, 33, 35, 54, 69, 75, 80, 92, 94, 118, 121, 144, 171, 222, 231,<br />
246, 253, 268, 305, 357, 361, 365, 368, 371, 372, 380, 387, 392, 457, 482, 513,<br />
635, 580, 588, 596, 613, 631, 677, 715, 725, 761, 782, 790, 797, 799, 800. 802,<br />
808.<br />
Frukter <strong>och</strong> bär: 90, 129, 460, 656, 749.<br />
Fyr- <strong>och</strong> lotsväsen<strong>de</strong>: 232, 898.<br />
Glas <strong>och</strong> porslin: 48, 490, 623, 815.<br />
Granit <strong>och</strong> marmor: 38, 625, 624.<br />
Guld, silfver <strong>och</strong> qvicksilfver: 157, 459, 721.<br />
Gummi <strong>och</strong> kautschuk: 807.<br />
Gödningsämnen: HO, 219, 375.<br />
Halmflätning: i, 634.<br />
Hamnarbeten: 61, m, 255, 259, 356, 598, 721, 789.<br />
Hampa <strong>och</strong> lin: 81, 803.<br />
Han<strong>de</strong>lsmuséer: 607, 709.<br />
Hudar, lä<strong>de</strong>r, skinn, ister <strong>och</strong> talg: 132, 157, 271, 503, 552, 627, 694, 793, 794,<br />
807, 813.<br />
Humle: 17, 156, 461, 718.<br />
Hyror, hyresbesparingar <strong>och</strong> sjömäns qvarlåtenskap: 23, 36, 37, 55, 68, 99, 120,<br />
122, 141, 215, 228, 282, 372, 388, 464, 489, 516, 541, 586, 595, 735.<br />
Is: 10, 41, 60, 95. 132, 220, 331, 361, 366, 498, 551, 666, 696.<br />
Jern <strong>och</strong> stal: 4, 9, 42, 60, 88, 101, 125, 157, 159, 219, 223, 241, 337, 355, 372,<br />
376, 378, 424, 452, 463, 490, 505, 510, 549, 551, 568, 582, 602, 633, 640, 682,<br />
747, 754, 792, 805.<br />
Jemvägar: 5, 156, 159, 213, 291, 445, 491, 570, 670, 722, 775, 796, 804, 816.<br />
Kaffe: 2, 42, 414, 501, 701, 803, 806, 810.<br />
Kemikalier: 157, 792.<br />
Kol: 220, 223, 238, 246, 340, 354, 360, 366, 453, 462, 490, 568, 588, 611, 816.<br />
Koppar: 569, 805.<br />
Kork: 89.<br />
Kreatur: 103, 105, 109, 218, 317, 376, 455, 562, 668.<br />
Kött <strong>och</strong> fläsk: 131, 218, 320, 562.
VIII<br />
Margarin: 45, 110, 325, 526.<br />
Maskiner <strong>och</strong> redskap: 4, 55, 167, 159, 775, 776, 814.<br />
Möbler: 168.<br />
Oljekakor: 744.<br />
Papper, trämassa <strong>och</strong> lump: io, 88, 127, 220, 222, 343, 353, 463, 497, 511, 548,<br />
551, 602, 623, 648, 687, 815.<br />
Penningemarkna<strong>de</strong>n: 13, 44, 93, 113, 122, 150, 159, 272, 287, 404, 408, 453, 454,<br />
526, 607, 612, 628, 631, 667, 704, 750, 772, 786, 800, 814.<br />
Petroleum: 115, 118, 129, 501, 805.<br />
Potatis: 7, 797.<br />
Bis: 43, 787, 804, 807.<br />
Salt: 89, 362, 375, 587, 733.<br />
Silke: 4, 249, 560, 569, 656.<br />
Skeppsbyggen: 221, 299, 362, 458, 625.<br />
Skör<strong>de</strong>förhàllan<strong>de</strong>n: 13, 89, 112, 151, 156, 160, 252, 272, 459, 528, 558, 619, 656,<br />
714, 786, 791, 797, 801, 813.<br />
Smör, mjölk <strong>och</strong> ost: 4, 77, no, H4, 210, 217, 323, 324, 367, 700.<br />
Socker: 2, 48, 132, 417, 461, 570, 627, 672, 703, 749, 802, 803, 806, 810.<br />
Spanmal <strong>och</strong> mjöl: 12, 74, 81, 103, 100, 130, 152. 315, 363, 459, 500, 505, 548, 551,<br />
627, 699, 743, 768, 785.<br />
Sprit: 59, 111, 156, 158, 460, 552, 566, 625, 696, 730, 744, 815.<br />
Té: 43, 634, 807.<br />
Telegraf <strong>och</strong> telefon: 5, 291, 447, 620.<br />
Tenn: 43, 807.<br />
Tjära <strong>och</strong> beck: 41, 93, 463, 498. 551, 682, 624, 698, 773, 800, 805.<br />
Tobak: 2, 43, 803.<br />
Torfströ: 220.<br />
Trän: 41, 169, 499, 661, 693.<br />
Trävaror: 5. 9, 14, 17, 23, 26, 29, 40, 56, 59, 81, 87, 92, 102, 103, 179, 182, 192,<br />
208, 216, 222, 230, 237, 239, 250, 271, 332, 351, 360, 372, 376, 410, 462, 486,<br />
487, 492, 642, 550, 682, 602, 621, 626, 641, 654, 664, 684, 687, 714, 720, 729,<br />
748, 764, 765, 776, 787, 792, 795, 801, 809, 810.<br />
Tullar: 212, 213, 271, 402, 419.<br />
Tullbehandling, hamnförordningar, manifest m. m.: 45, 90, 419, 482, 539, 597,<br />
601, 617, 707, 728, 734, 772, 773, 789, 809.<br />
Tändstickor: 88, 128, 342, 463, 623, 633, 647, 672, 687, 755, 800, 805.<br />
Ull <strong>och</strong> yllevaror: 160, 248, 453, 461, 502, 619, 813.<br />
Ur: 3.<br />
Utvandring: 37, 100, 133, 259, 272, 287, 431, 514, 604, 658, 788, 793.<br />
Varumärken: 291, 382, 800.<br />
Vin: 89, 156, 160, 252, 272, 460, 563, 668, 813.<br />
Väfna<strong>de</strong>r: 403, 420, 570, 626, 792, 793, 810, 814.<br />
Zink: 748, 806.<br />
Ägg: 362.<br />
öl: 59, 331, 625, 652, 698, 717.
Uppgift å förhållan<strong>de</strong>t mellan nedannämnda i svenske <strong>och</strong> norske<br />
konsulers embetsberättelser förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> utländska samt<br />
svenska mynt, vigter <strong>och</strong> mått.<br />
Finland.<br />
1 mark à 100 penni = 72 öre.<br />
Ryssland.<br />
1 silfverrubel à 100 kopek = 2 kronor 82 öre.<br />
1 pud = 38·54 ST. skalp. = kilogr. 16·3824.<br />
1 berkowitz = 10 pnd.<br />
1 tschetwert = 80 kannor 20 knb.-tnm sv. mått<br />
= liter 209-8 83.<br />
1 vedro = 4 kannor 70 knb.-tnm sv. mått<br />
= liter 12·2999.<br />
1 Petersbarger standard<br />
( = 165 eng. cnbic feet) = 178·5 sv. kub.fot<br />
brä<strong>de</strong>r = knb.-meter 4·6713.<br />
(= 160 eng. cubic feet) = 162·5 sv. kub.fot<br />
bjelkar = kub.-meter 4·2626.<br />
(=120 eng. cnbic feet) = 129·76 sv. knb.fot<br />
master, spiror, m. m. = knb.meter<br />
3·3966.<br />
Danmark.<br />
1 centner à 100 pnnd = 117 skalp. 62 ort<br />
43 korn sv. vigt = kilogr. 49·9993.<br />
1 alen à 2 fod = 2 fot 1 tnm 1·4 linie sv.<br />
mått = meter 0·6276.<br />
Tyskland.<br />
1 tysk rikamark = 88 2/, eller nära 89 öre.<br />
1 centner à 100 pfnnd - 117 skalp. 62 ort<br />
43 korn sv. vigt = kilogr. 49·9993.<br />
Storbritannien.<br />
1 ponnd {£) sterling à 20 shillings (sh. eller<br />
s.) <strong>och</strong> hvarje shilling à 12 pence (d.)<br />
= 18 kronor 16 öre.<br />
1 ton à 20 centweights eller 2,240 avoir dn<br />
poids (avdp) ponnds = 23 centner 90 skalp.<br />
23 ort sv. vigt, men beräknas vanligen till<br />
jämt 24 centner = kilogr. 1,016·0294.<br />
1 cent- eller hundredweight (cwt) = 1197i<br />
sv. skalp. = kilogr. 50·7 9 6 6.<br />
100 avoir dn poids ponnda = 106'/, sv. skalp.<br />
= kilogr. 45·3769.<br />
1 ton of shipping (skeppslast) à 2,000 avdp.<br />
ponnds eller 42 eng. knb.-fots rymd = 21<br />
centner 34'/, skalp. sv. vigt = kilogr.<br />
907·3247.<br />
1 stone = 14 skalp. 93 ort 89 korn sv. vigt<br />
= kilogr. 6·3602.<br />
1 load (läst) brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor innehåller:<br />
600 eng. qvadratfot à 1 inch's tjocklek.<br />
400 » à l 1 /, » »<br />
300 » » à 2 inches' »<br />
240 » » à 2'/, »<br />
200 o • à 3 » » o. s. v.<br />
1 load (läst) hugget eller fyrkantigt timmer<br />
innehåller 50 eng. knb.-fot.<br />
1 0:0 ohugget eller rnndt timmer innehåller<br />
40 eng. knb.-fot.<br />
1 inch = 8·55 linier sv. mått = millimeter<br />
25·38496.<br />
100 eng. qvadratfot = 106'/j »v. qvadratfot =<br />
qvadratmeter 9·2861.<br />
100 eng. kubikfot = 108'/i sv. knb.-fot =<br />
kubikmeter 2·8316.<br />
100 eng. fot (hvarje fot 12 inches) = 102 2/3<br />
sv. fot = meter 30·4 816.<br />
1 acre = 4·6903 sv. qvadratrefvar =ar40·4GS6.<br />
1 keel kol = 8 chaldrons = 160 sv. tnnnor fast<br />
mål = knb.-meter 26·3794.<br />
100 imperial-quarters (hvarje qnarter = 8 bushels)<br />
= 1,111 sv. knb.-fot eller 198 2/5<br />
tunnor löst mål = kub.-meter 29·074 9.<br />
100 gallons = 173·60sv.kannor = liter4ö4·311J.<br />
Frankrike <strong>och</strong> Belgien.<br />
1 franc à 100 centimes = 72 öre.<br />
1 métre = 3·37 sv. fot.<br />
1 metre cube eller stére = 38·2 sv. kub.-fot.<br />
1 kilogramme = 2 skalp. 35 ort 25 korn sv. vigt.<br />
1 litre = 38 kub.-tum 209 knb.-linier sv. mått.<br />
Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna.<br />
1 florin eller gni<strong>de</strong>n à 100 cents = 1 krona<br />
50 öre.<br />
Portugal.<br />
1 milreis à 1,000 reis = 4 kronor 26 öre.<br />
1 cmsado à 400 reis = 1 krona 70·3 öre.<br />
1 moyo = 31 3/» knb.-fot eller 5'/» sv. tnnnor<br />
löst mål = liter 830·897 6.<br />
1 alqneire = 3 kannor 19 kub.-tum 809 knb.linier<br />
sv. mått = liter 8·3694.<br />
Spanien.<br />
1 peso duro (h<strong>år</strong>d eller silfver-piaster) à 20<br />
reales <strong>de</strong> vellon = 3 kronor 71 öre.<br />
1 peseta à 100 centimos = 72 öre.
X<br />
1 re»l <strong>de</strong> »ellon = 18'/« öre.<br />
1 qnintal i 100 libraa = 108'/, sv. skalp. =<br />
kilogr. 46'014S.<br />
1 modin = <strong>om</strong>kring 50'/2 knb.-fot eller 8'/.<br />
ST. tunnor = liter 1,321'USS.<br />
1 codo = 8 eng. eller 8·cs sv. knb.-fot = liter<br />
236·37 Os.<br />
1 bota à 30 cantaras eller arrobas mayores<br />
= 184 kannor 97 Va knb.-tnm = liter<br />
484·0T»l.<br />
Italien.<br />
1 Iira naova à 100 ceatesimi — 72 öre.<br />
Österrike.<br />
1 gni<strong>de</strong>n (ftorin) = 100 krenzer (Neukreuer)<br />
= 1 krona 74 öre.<br />
Grekland.<br />
1 dracbma à 100 lepta = 63 öre.<br />
Turkiet.<br />
1 piaster a 40 paras <strong>och</strong> hTarje para à 3 asper<br />
= löVs °re.<br />
1 cantar à 44 oke = 132 skalp. 33 ort 46<br />
korn ar. Tigt = kilogr. 56'25 2 3.<br />
Ost-Indien.<br />
1 xnpee (c<strong>om</strong>pany rnpee) à 16 annaa <strong>och</strong><br />
hvarje anna à 12 pice = 1 krona 68 öre.<br />
1 candr (Snrat) - 7467, eng. eller 892'1«<br />
•r. skalp. = kilogr. 379·S78«.<br />
1 mannd (i Calcutta) = 79 skalp. 67 ort 45<br />
korn s». rigt = kilogr. 33"8677.<br />
Batavia.<br />
1 picnl i 100 catties —- 144 sr. skalp. = kilogr.<br />
Gl-2109.<br />
Kina.<br />
1 tael = 5 kronor 11 öre.<br />
1 picnl = 133'/, eng. avdp. ponnds = 142·28<br />
sr. skalp. = kilogr. 60·4 798.<br />
Förenta Staterna i Norra Amerika.<br />
1 dollar i gnid à 100 cents — 3 kronor 76 öre.<br />
Brasilien.<br />
1 milreis à 1,000 reis = 1 krona 97 öre.<br />
1 qnintal à 4 arrobas = 138·21 ST. akalp. =<br />
kilogr. 68"7498.<br />
1 alqueire = 16'/i •"• kannor = liter 40'U66.<br />
Buenos Ayres.<br />
1 silfver-piaster, dollar, patacon eller peso<br />
fuerte = 8 reales silfver = 25 papperspesos<br />
eller Moneda corriente = 3 kronor<br />
67 öre.<br />
1,000 snperficial feet = 83'/» eng. knb.-fot
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1889. STOCKHOLM, TRYCKT (CENTRAL-TRYCKERIET, 1889. N:o 1.<br />
San Juan (Porto Rico) <strong>de</strong>n 30 november <strong>1888</strong>.<br />
(Årsberättelse för 1887.)*<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet un<strong>de</strong>r är 1887 var följan<strong>de</strong>:<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo med last 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 705 tons<br />
B » » i barlast 3 » » » 1,268 »<br />
Till B afgingo med last 4 » » »1,619»<br />
» » » i barlast 1 » >-> » 354 »<br />
Från » ank<strong>om</strong>mo med last 9 norska » » 6,688 »<br />
B » » i barlast 10 » B » 4,430 »<br />
Till » afgingo med last 16 » » » 9,673 »<br />
B » » i barlast 3 » » » 1,445 B<br />
Inalles ank<strong>om</strong>mo till ön 1,344 fartyg af div. nationaliteter, <strong>de</strong>ribfand 1,058<br />
^ned last ock 286 i barlast. Flertalet för<strong>de</strong> s<strong>om</strong> vanligt spansk flagga.<br />
Frakterna voro för socker 18 à 20 c pr 100 Ibs, för melass till Förenta<br />
staterna 2 1 /, à, 2 3/« doll. pr 100 gäll., för kaffe 40 à 60 sh. pr ton till<br />
Europa med reguliera ångare.<br />
Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sättningen med främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r visar följan<strong>de</strong> siffror:<br />
Införsel Utförsel<br />
År 1886 2,223,311 £ 2,058,709 £<br />
» 1887 2,202,593 B 2,198,983 B<br />
alltså en minskning af £ 20,718 i införseln, men en ökning af £ 140,274<br />
i utförseln.<br />
Införseln till Porto Rico utgjor<strong>de</strong>s 1887 af:<br />
B<strong>om</strong>ullsvaror 1,589 tons, i vär<strong>de</strong> af 276,495 £<br />
Yllevaror 68 » » 43,975 »<br />
Jute-, hamp- <strong>och</strong> linnevaror.— 1,091 » » 74,079 »<br />
Ris 20,391 » » 367,048 »<br />
Mjöl 12,625 » » 322,201 »<br />
Fisk, torkad <strong>och</strong> saltad 7,690 » B 77,000 »<br />
Andra näringsme<strong>de</strong>l 101,646 » B 279,993 »<br />
Öl, vin <strong>och</strong> spirituösa 930,000 gäll., » 8,000 B<br />
Metaller, råa <strong>och</strong> arbeta<strong>de</strong> ... 2,775 tons, » 74,298 »<br />
Kol 9,434 » » 14,150 »<br />
öfriga artiklar — » 515,354 »<br />
Härvid intogs främsta "met af England i fisk (98 %\ yllevaror (75<br />
%), kol (67 %) <strong>och</strong> metaller (64 %); af Förenta staterna i mjöl (84 %),<br />
af Spanien i b<strong>om</strong>ullsvaror (50 %) <strong>och</strong> af Tyskland i ris (41 %). I gruppen<br />
»andra näringsme<strong>de</strong>ls märkas bl. a. svinkött <strong>och</strong> fläsk, hvaraf Förenta staterna<br />
hitsän<strong>de</strong> för öfver 100,000 £, <strong>och</strong> ost, i hvilken artikel England <strong>och</strong> Förenta<br />
* Ink<strong>om</strong> för sent för att inflyta i förta <strong>år</strong>gången.
2<br />
staterna figurer» med hvar<strong>de</strong>ra <strong>om</strong> kr. 11,000 £. Dock är härvid att märka<br />
att <strong>de</strong>n engelska importen till allra största <strong>de</strong>len är af holländskt ursprung.<br />
Kött af nötkreatur k<strong>om</strong>mer mest <strong>från</strong> Argentinska republiken (1887 för £<br />
29,000), smör (för £ 8,000) <strong>från</strong> Förenta staterna. Bland »öfriga artiklar»<br />
märkas maskiner, jernvägsskenor, åkerbruksredskap (<strong>från</strong> England), petroleum<br />
(1,580 tons <strong>från</strong> Förenta staterna), tvål <strong>och</strong> såpa (1,507 tons <strong>från</strong> Spanien),<br />
glas, stengods, marmor, tegel <strong>och</strong> hvarjehanda manufakturgods.<br />
Med Sverige <strong>och</strong> Norge eg<strong>de</strong> ingen direkt <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lse rum, men<br />
via Tyskland hafva vi fått goda prof på norsk fisk <strong>och</strong> öl.<br />
Utförseln bestod <strong>år</strong> 1887 af:<br />
Socker 80,792 tons i vär<strong>de</strong> af 1,050,301 £<br />
Kaffe 12,551 » » 702,842 »<br />
Melass 29,112 » » 139,737 »<br />
Tobak 3,462 » » 225,754 »<br />
Kreatur 5,800 stycken » 34,800 »<br />
Andra artiklar — » 45,549 »<br />
Största afnämare voro Förenta staterna (922,208 £), Spanien med besittningar<br />
(727,573 £) <strong>och</strong> England med besittningar (201,204 £), tillsammans<br />
representeran<strong>de</strong> 84 % af hela v<strong>år</strong> utförsel.<br />
Med undantag af kaffe, s<strong>om</strong> på grund af dålig vä<strong>de</strong>rlek gaf klen skörd<br />
<strong>och</strong> i utförseln föll <strong>från</strong> förra <strong>år</strong>et med 4,280 tons, höllo sig alla v<strong>år</strong>a produkter<br />
uppe. Sockerexporten visar en tillökning af 17,016 tons, hvilken uteslutan<strong>de</strong><br />
är att tillskrifva <strong>år</strong>ets för växtligheten i hög grad gynsamnia karakter.<br />
Gen<strong>om</strong>snitteprisen voro för socker, Muscavados 2 1 /, c. pr pound, centrifugal<br />
3'/4 c., för melass 20 c. pr gallon., kaffe 22 c. pr pound, tobak 7 c.<br />
för »boliche» <strong>och</strong> 30 c. för inlägg <strong>och</strong> <strong>om</strong>slagsblad. Utsigterna för <strong>1888</strong> ställa<br />
sig goda för kaffe, men klena för socker.<br />
Tullink<strong>om</strong>sterna uppgingo 1887 till 1,910,691 doll. vid införseln <strong>och</strong><br />
239,249 doll. vid utförseln. Den 1 augusti borttogs hittills gällan<strong>de</strong> utförseltull,<br />
10 c. pr 100 lbs, för socker <strong>och</strong> melass, r<strong>om</strong> är likale<strong>de</strong>s fri, men kaffe<br />
drager ännu en tullsats af 25 c. pr 100 lbs.<br />
Det förut nämnda af regeringen utfärda<strong>de</strong> påbu<strong>de</strong>t att cirkuleran<strong>de</strong> mexikanskt<br />
mynt skall aflösas af spanskt har hittills haft föga att betyda. I <strong>de</strong>t<br />
inre af lan<strong>de</strong>t är mexikanskt silfvermynt <strong>de</strong>t enda gängse <strong>och</strong> tages äfven emot<br />
i publik uppbörd (dock mot 5'26 % diskonto), men f<strong>år</strong> ej ytterligare importeras.<br />
På arbetskrafter rå<strong>de</strong>r öfverflöd. Vid jordbruket är daglönen 50 a 75 c,<br />
vid lossning <strong>och</strong> lastning af fartyg 1·26 à 1·60 doll.<br />
Kursen för Londonvexlar har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et varit doll. 5·45 à 6'20 pr £.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t har s<strong>om</strong> vanligt varit godt.<br />
W. H. Latimer.
Genève <strong>de</strong>n 17 <strong>de</strong>cember <strong>1888</strong>.<br />
3<br />
(Årsberättelse för 1887.)*<br />
Hela <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättmngen mellan Schweiz <strong>och</strong> andra län<strong>de</strong>r uppgick <strong>år</strong><br />
1887 till 1,508,127,549 fr., hvilken siffra representerar 2 % af hela <strong>de</strong>n<br />
kända verlds<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong>, 75 milliar<strong>de</strong>r, <strong>och</strong> ställer Schweiz i ll:te<br />
rummet, näst efter Italien (2,800 millioner <strong>år</strong> 1887) <strong>och</strong> Belgien (2,517 millioner<br />
är 1886). I förhållan<strong>de</strong> till folkmäng<strong>de</strong>n gör <strong>de</strong>tta 510 fr. pä hvarje<br />
invånare, <strong>och</strong> intager Schweiz ur <strong>de</strong>nna synpunkt 2:a rummet, näst efter Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna,<br />
<strong>de</strong>r på hvarje invånare <strong>år</strong> 1886 k<strong>om</strong>mo 1,012 fr.<br />
Varubytet med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena var:<br />
År 1886 År 1887<br />
Införsel till Schweiz fr. 277,754 326,062<br />
Utförsel <strong>från</strong> » » 1,232,123 924,513<br />
<strong>och</strong> stäl<strong>de</strong> sig alltså <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r sistnämnda <strong>år</strong> inträdda ändringen afgjordt till<br />
<strong>de</strong> båda nordiska län<strong>de</strong>rnas för<strong>de</strong>l.<br />
Direkt <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena hitför<strong>de</strong>s <strong>år</strong> 1887 förnämligast jern <strong>och</strong><br />
stal, såväl rått s<strong>om</strong> arbetadt, tills. 22,535 qvintaler, samt fiskolja, 66 qv. I<br />
utförseln till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena intogo s<strong>om</strong> vanligt ur <strong>och</strong> <strong>de</strong>lar <strong>de</strong>raf en betydan<strong>de</strong><br />
plats med icke mindre än 383,524 fr. vär<strong>de</strong>; <strong>de</strong>rjemte märktes si<strong>de</strong>n<br />
102,390, chokolad 50,100, hand- <strong>och</strong> maskinsticka<strong>de</strong> arbeten 44,765 fr., snörmakeriartiklar<br />
38,980 fr. o. s. v.<br />
Beträffan<strong>de</strong> republikens allmänna k<strong>om</strong>mersiella röreke un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>1888</strong>,<br />
sådan <strong>de</strong>n framg<strong>år</strong> ur <strong>de</strong> officiella import- <strong>och</strong> exportlistorna, tor<strong>de</strong> följan<strong>de</strong><br />
förtjena att framhållas:<br />
Af fisk har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 införts <strong>från</strong> andra län<strong>de</strong>r: färsk vara för<br />
1,386,880 fr., saltad <strong>och</strong> torkad för 642,845 fr., utvisan<strong>de</strong> i allt en öknisg<br />
mot 1886 af <strong>om</strong>kr. 1 /t mill. fr., hvilken nästan helt <strong>och</strong> hållet faller på <strong>de</strong>n<br />
färska fisken, framför allt lax. Då <strong>de</strong>tta fiske i Tyskland ligger un<strong>de</strong>r bestämmelsen<br />
att exemplar af mindre än 50 cm. längd icke få torgföras, hafva <strong>de</strong><br />
Förena<strong>de</strong> rikena lättare att behålla markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> hafva äfven, ehuru gen<strong>om</strong><br />
tyska mellanhän<strong>de</strong>r, hitsändt en ganska eftersökt vara. De försök, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1886<br />
gjor<strong>de</strong>s med direkt import, tyckas emellertid icke hafva slagit väl ut, hvarför<br />
<strong>de</strong>nsamma också nästan upphör<strong>de</strong>. Bnligt härvaran<strong>de</strong> importörers mening bör<br />
<strong>de</strong>n färska fisken för att k<strong>om</strong>ma hit i riktigt godt tillstånd <strong>om</strong>packas i is i<br />
Hamburg. Bästa afsättningen kan väntas för flundror (sjötunga <strong>och</strong> butta).<br />
Preserverad fisk har ännu icke lyckats få någon större plats i <strong>de</strong>t schweiiiska<br />
köket; lax i olja är nog mycket <strong>om</strong>tyckt, men faller sig för dyr; ansjovis <strong>och</strong><br />
salt sill användas obetydligt <strong>och</strong> hitk<strong>om</strong>ma endast s<strong>om</strong> biartiklar vid andra varusändningar<br />
<strong>från</strong> Hamburg.<br />
makrillen.<br />
Vanligen föredragas d«a franska thonfisken <strong>och</strong><br />
Afsättning hit af vildt i fruset tillstånd bor<strong>de</strong> kunna ske utan sv<strong>år</strong>ighet<br />
<strong>och</strong> tor<strong>de</strong> försök kunna göras med tjä<strong>de</strong>r, orre <strong>och</strong> snöripa.<br />
Den sedan gammalt välkända fabrikationen af ur visar un<strong>de</strong>r 1887 mycken<br />
lifaktighet, i synnerhet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets sista qvartal på grund af itora or<strong>de</strong>r<br />
* Ink<strong>om</strong> för sent för att infrlyta i förra <strong>år</strong>gången.
4<br />
<strong>från</strong> Nordamerika. Af bety<strong>de</strong>lse för <strong>de</strong>nna industri blir utan tvifvel <strong>de</strong>t syndikat,<br />
s<strong>om</strong> här uppstått för att råda bot på <strong>de</strong> sjunkan<strong>de</strong> prisen (»Fe<strong>de</strong>ration<br />
horlogére suisse»).<br />
Affärerna i bijouteriartiklär voro temligen stationära, <strong>de</strong>lvis på grund af<br />
<strong>de</strong> stora ansträngningar man i grannlan<strong>de</strong>n Tyskland <strong>och</strong> Italien gjort att gen<strong>om</strong><br />
egen uppdrifven tillverkning frigöra sig <strong>från</strong> införseln häri<strong>från</strong>. V<strong>år</strong> <strong>de</strong>talj<strong>han<strong>de</strong>l</strong><br />
har dock, tack vare <strong>de</strong> talrika besöken af främlingar, icke varit utan<br />
vinst på många hän<strong>de</strong>r. Slipningen af diamanter, hvilken sedan några <strong>år</strong> pågått<br />
i Geneve, tyckes numera <strong>de</strong>r hafva fått fast fot.<br />
I silke motsvara<strong>de</strong> icke markna<strong>de</strong>n förväntningarna. Fruktan för krig förlama<strong>de</strong><br />
affärerna högst ansenligt trots <strong>de</strong>n lyftning, s<strong>om</strong> inträdt i tillverkningen<br />
af si<strong>de</strong>ntyger <strong>och</strong> band. Utsigten till en god silkesskörd i Kina <strong>och</strong> Japan<br />
gjor<strong>de</strong> att europeisk vara i juni stod 10 % lägre än i januari. I Basel notera<strong>de</strong>s<br />
:<br />
Lägst Högst<br />
Organzine klass "/„ fr. 57 1 /, 63<br />
» friz. » 2 7a4 - » 56 61<br />
« b—c 20 — 24 » 54 60<br />
China Trame l:a t. c. 40—60 » 48 54<br />
Utförseln af maskiner, i synnerhet ång- <strong>och</strong> dynam<strong>om</strong>askiner, turbiner samt<br />
maskiner för pappersbruk <strong>och</strong> väfverier, har varit större än un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>en, men skyddstullarne i grannlän<strong>de</strong>rna hafva tvungit tillverkarne att<br />
reducera sina pris.<br />
Införseln af jern har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista <strong>år</strong>en varit i ständigt stigan<strong>de</strong>, mest<br />
till följd af nya jernvägsanläggningar, <strong>och</strong> utgjor<strong>de</strong> sålunda <strong>år</strong> 1884 256,946<br />
metriska qvintaler, <strong>år</strong> 1886 318,126 <strong>och</strong> <strong>år</strong> 1887 370,134 m. qv. Jernvägsskenor<br />
<strong>och</strong> rått gods i allmänhet k<strong>om</strong>ma hufvudsakligen <strong>från</strong> England <strong>och</strong> Skotland,<br />
valsadt jern <strong>och</strong> bleck <strong>från</strong> Tyskland. Sverige hitsän<strong>de</strong> tackjern 13,304,<br />
jernvägsskenor <strong>och</strong> stångjern 8,070 samt jerntråd 1,026 m. qv.<br />
Halmflätningen, hvilken hemtar sitt råmaterial till största <strong>de</strong>len <strong>från</strong> Tyskland,<br />
har gått ansenligt tillbaka i följd af <strong>de</strong>n tynan<strong>de</strong> afsättningen på nämnda<br />
land samt Frankrike <strong>och</strong> Nordamerika. Hela utförseln af färdiga artiklar <strong>och</strong><br />
flätor sjönk <strong>från</strong> 3,742,600 fr. <strong>år</strong> 1886 till 2,873,000 <strong>år</strong> 1887. Sverige köpte<br />
för resp. 4,705 <strong>och</strong> 2,771 fr.<br />
V<strong>år</strong> ost finner i synnerhet väg till Tyskland, Frankrike, Österrike <strong>och</strong><br />
Nordamerika. Vär<strong>de</strong>t af utförseln var:<br />
Till samtl. län<strong>de</strong>r Till Sverige<br />
År 1886 fr. 38,126,000 15,497<br />
j> 1887 » 40,677,726 17,102<br />
Deremot sjönk utförseln af kon<strong>de</strong>nserad mjölk un<strong>de</strong>r samma tid <strong>från</strong> 13,400,000<br />
fr. till 10,800,000 fr. De största afnämarne af <strong>de</strong>nna artikel voro:<br />
England 5,960,000 fr. Tyskland 420,000 fr.<br />
Frankrike 529,000 » Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna 262,000 »<br />
Till Sverige gick för 2,200 fr.<br />
En icke ringa sv<strong>år</strong>ighet för <strong>de</strong>nna handtering ligger <strong>de</strong>ri att allt <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rför<br />
nödvändiga sockret måste hemtas uti<strong>från</strong> <strong>och</strong> drager hög tull. S<strong>om</strong> en lindring<br />
härutinnan är man betänkt på att införa en drawback, s<strong>om</strong> skulle k<strong>om</strong>ma<br />
producenterna till godo för allt i <strong>de</strong>n exportera<strong>de</strong> mjölken ingåen<strong>de</strong> socker.
5<br />
Chokolad utför<strong>de</strong>s àr 1887 till ett vär<strong>de</strong> af 1,819,000 fr. Deraf k<strong>om</strong>mo på<br />
Italien fr. 423,000 Österrike fr. 278,000<br />
Frankrike » 346,000 Tyskland » 227,000<br />
Utförseln till Sverige sjönk <strong>från</strong> 91,000 fr. <strong>år</strong> 1886 till 50,100 fr. <strong>år</strong><br />
1887. Det kan icke undgå att väcka förvåning att län<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> <strong>de</strong> nyssnämnda,<br />
hvilka ligga åtminstone lika väl till s<strong>om</strong> Schweiz för införseln af kakaobönor,<br />
ändock stå i så stort beroen<strong>de</strong> af v<strong>år</strong>t land för <strong>de</strong>n färdiga produkten.<br />
Tullink<strong>om</strong>sterna uppgingo un<strong>de</strong>r 1887 till 24,494,000 fr. eller 2,230,000<br />
fr. mera än <strong>år</strong>et förut. De största posterna voro vin på fat 2,664,700, spirituösa<br />
2,040,500, råsocker 1,474,300 <strong>och</strong> raffinad 1,312,500 fr.<br />
Telefonväsen<strong>de</strong>t har gjort stora framsteg. Trådledningen steg un<strong>de</strong>r 1887<br />
<strong>från</strong> 72,276 till 94,666 km.; totala linieläng<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>ri icke inräkna<strong>de</strong> telegrafens<br />
för ändamålet anlita<strong>de</strong> ledningar, uppgick till 11,406 km.<br />
Jernvägarne ha<strong>de</strong> vid slutet af <strong>år</strong> 1887 en längd af 2,936 km. Tillväxten<br />
<strong>från</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, 35'3 km., faller hufvudsakligen på smalsp<strong>år</strong>iga banor.<br />
Fiume <strong>de</strong>n 5 januari 1889.<br />
(Årsberättelse för 1868.)<br />
C. F. <strong>de</strong> Geer.<br />
Intet svenskt fartyg, men 11 norska <strong>om</strong> 8,302 tons besökte hamnen un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et.<br />
Rörelsen här på platsen ökas ständigt, men li<strong>de</strong>r dock fortfaran<strong>de</strong> gen<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n otillräckliga jernvägsförbin<strong>de</strong>lsen med <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t samt bristen på<br />
jernvägsmateriel <strong>och</strong> upplagsplatser, hvilken i synnerhet gör sig gällan<strong>de</strong> vid<br />
skör<strong>de</strong>ti<strong>de</strong>n.<br />
V<strong>år</strong>a förnämsta exportartiklar äro trävaror på Frankrike, Alger <strong>och</strong> Tunis<br />
— <strong>år</strong> <strong>1888</strong> <strong>om</strong>kr. 40 mill. tunnstäfver, l'/4 mill. plankor, 22,000 kub.-m.<br />
bjelkar samt jernvägssyllar af impregnerad bok —, mjöl (175 mill. qvintaler)<br />
på Brasilien <strong>och</strong> sviskon (<strong>om</strong>kr. 100,000 qvintaler) på Amerika.<br />
Frågan <strong>om</strong> Fiume sås<strong>om</strong> frihamn ger regeringen mycket att tänka på <strong>och</strong><br />
tor<strong>de</strong> knappast få sin lösning un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> i anseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong> <strong>de</strong>raf beroen<strong>de</strong><br />
vidlyftiga anläggningarna af magasin m. m. Ministern för offentliga arbeten<br />
infordrar nu anbud på byggan<strong>de</strong>t af en ny hamn för trävaruskeppningen,<br />
hvilket arbete p<strong>år</strong>äknas afslutadt in<strong>om</strong> fem <strong>år</strong> <strong>och</strong> för en kostnad icke öfverstigan<strong>de</strong><br />
5 mill. floriner.<br />
A. F. Luppis.
6<br />
London (Generalkonsulatet) <strong>de</strong>n 1 januari 1889.<br />
Summarisk uppgift öfver Sveriges <strong>och</strong> Norges skeppsfart på London <strong>år</strong> <strong>1888</strong>.
Brüssel <strong>de</strong>n 23 januari 1889.<br />
7<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Härvaran<strong>de</strong> hamn besöktes un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förlidna <strong>år</strong>et af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong><br />
120 tons <strong>och</strong> 2 norska <strong>om</strong> 194 tons.<br />
På <strong>de</strong>t industriella <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>t märkes sedan någon tid en bestämd forbättring<br />
i konjunkturerna för byggnadsvirke, kol, jern <strong>och</strong> zink, äfvens<strong>om</strong> för spegel-<br />
<strong>och</strong> fönsterglas. Zinkmarkna<strong>de</strong>ns förbättring är mest att tillskrifva sammanslutningen<br />
af producenterna. Deremot är åkerbruket fortfaran<strong>de</strong> stadt i<br />
djupt betryck, <strong>och</strong> potatis, s<strong>om</strong> till så hufvudsaklig <strong>de</strong>l ing<strong>år</strong> i befolkningens<br />
föda, har nästan allmänt slagit fel, hvilket haft till följd en betydlig import<br />
<strong>från</strong> Holland <strong>och</strong> Tyskland. Äfven <strong>från</strong> Sverige tänkte man förse sig med<br />
<strong>de</strong>nna artikel, men priset stäl<strong>de</strong> sig för högt för så god vara s<strong>om</strong> man här begär.<br />
Den lilla förhöjningen af arbetarens daglön bety<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r sådana <strong>om</strong>ständigheter<br />
föga <strong>och</strong> utvandringen har också antagit dimensioner, s<strong>om</strong> man långt<br />
i<strong>från</strong> väntat. Det är hufvudsakligen på Canada <strong>och</strong> Åxgentinien emigrantströmmen<br />
är riktad.<br />
Den allmänna meningen sysselsätter sig f. n. mycket med Kongofrågan,<br />
flere bolag hafva bildats för <strong>han<strong>de</strong>l</strong>aaffärer på nämnda land <strong>och</strong> man diskuterar<br />
lifligt byggan<strong>de</strong>t af en jernväg <strong>från</strong> kusten till Stanley Pool.<br />
Tripoli (regentskapet Tripoli) <strong>de</strong>n 2 januari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
G. Brugmann.<br />
Hvarken skeppsfart eller <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lse är att anteckna på <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena.<br />
Drummond Hay.<br />
A<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n 5 januari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
16 norska ångare anlöpte härvaran<strong>de</strong> hamn.<br />
H. W. Vidal.
Nantes <strong>de</strong>n 31 januari 1889.<br />
8<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 19 svenska fartyg <strong>om</strong> 6,646 ton»<br />
» Norge » B I B » » 658 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r B B 9 B B B 4,226 B<br />
» B B i barlast I B B B 352 »<br />
Till Sverige afgingo » 8 » B » 3,039 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r B med last 4 B B B 1,163 »<br />
» B B i barlast 18 » B » 7,680 B-<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 117 norska B B 19,822 »<br />
» Sverige » » 40 B B » 11,080 »<br />
B andra län<strong>de</strong>r » B 68 B B B 25,185 B-<br />
B » s i barlast 6 B B B 1,996 B<br />
Till Norge afgingo B 47 B B B 10,473 B<br />
B Sverige B B 30 B B B 8,143 j<br />
B andra län<strong>de</strong>r B med last 24 » B B 7,944 B<br />
B B B i barlast 127 B B » 30,405 »<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> 254 <strong>om</strong> 67,617 tons,<br />
hvaraf 29 svenska <strong>om</strong> 11,530 tons <strong>och</strong> 225 norska <strong>om</strong> 56,087 tons; sammanlagda<br />
antalet med last afgångna fartyg var 28 <strong>om</strong> 9,107 tons, <strong>de</strong>raf 4<br />
svenska <strong>om</strong> 1,163 tons <strong>och</strong> 24 norska <strong>om</strong> 7,944 tons.<br />
Totalsumman af förtjenta bruttofrakter var:<br />
Francs 296,658 for ank<strong>om</strong>na svenska fartyg<br />
B 13,950 » afgångna B B<br />
B 1,081,433 » ank<strong>om</strong>na norska B<br />
B 27,000 B afgångna B B<br />
(För 13 norska månadsbefrakta<strong>de</strong><br />
räknas vid in- eller utgåen<strong>de</strong>.)<br />
lastångare har frakten icke kunnat be<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista fem <strong>år</strong>en<br />
framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> öfversigt:<br />
1884 26 svenska fartyg <strong>om</strong> 14,042 tons, 190 norska <strong>om</strong> 51,694 ton»<br />
1885 32 » B B 12,555 » 201 » B 51,945 B<br />
1886 25 » B B 7,979 B 220 B B 59,847 »<br />
1887 29 B B B 11,581 » 243 B B 62,035 B<br />
<strong>1888</strong> 30 B B B 11,882 » 232 B B 58,306 »<br />
Engelska lastångare hafva fortfaran<strong>de</strong> konkurrerat med v<strong>år</strong>a fartyg i trälastfarten<br />
på distriktets större hamnar, <strong>och</strong> synas <strong>de</strong> numera i stor skala hafva<br />
tillegnat sig <strong>de</strong>nna fart. Äfven ett större antal finska fartyg än vanligt har i<br />
fjol infört svenska trävaror.
9<br />
Frakterna frän Norrbotten till Loire, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>butera<strong>de</strong> med 42 francs pr<br />
Ptbg-stand., stego mot hösten till 72 francs. Från Norge betaltes äfven vid<br />
slutet af <strong>år</strong>sskeppningen höga frakter; <strong>de</strong>ssa, s<strong>om</strong> börja<strong>de</strong> med 32 francs pr<br />
stånd., betinga<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista mäna<strong>de</strong>rna 50 francs till Nantes. Rognfrakterna<br />
<strong>från</strong> Bergen, Aalcsund m. m. till <strong>de</strong> små fiskarhamnarna i Bretagne hafva<br />
fortfaran<strong>de</strong> varit 3 francs pr tunna.<br />
Utfrakterna <strong>från</strong> distriktet hafva s<strong>om</strong> vanligt varit högst få. T<strong>om</strong>ma vinfat<br />
expediera<strong>de</strong>s till Spanien <strong>från</strong> Nantes <strong>och</strong> Brest med till större <strong>de</strong>len månadsbefrakta<strong>de</strong><br />
ångare. Man beräknar frakten till 7'/j à 8 francs pr t<strong>om</strong>t<br />
vinfat.<br />
I Nantes afmönstra<strong>de</strong>s <strong>från</strong> svenska fartyg: 1 svensk <strong>och</strong> 1 dansk. Från<br />
<strong>de</strong> norska fartygen blefvo afmönstra<strong>de</strong> 7 norrmän, 5 svenskar, 2 danskar, 1<br />
engelsman, 1 tysk <strong>och</strong> 1 holländare samt påmönstra<strong>de</strong>s 4 norrmän, 5 svenskar,<br />
2 danskar, 2 engelsmän, 1 tysk, 1 fransman <strong>och</strong> 1 amerikanare.<br />
Ingen rymning <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg blef anmäld på konsulatet<br />
<strong>1888</strong>.<br />
En fransk bark <strong>om</strong> 223 tons inköptes för norsk räkning i S:t Servan.<br />
En norsk brigg <strong>från</strong> Drammen stranda<strong>de</strong> <strong>och</strong> blef vrak vid Audierne, besättningen<br />
rädda<strong>de</strong>s <strong>och</strong> hemsän<strong>de</strong>s af konsulatet, likas<strong>om</strong> besättningen på ett i<br />
Kristiania hemmahöran<strong>de</strong> skepp, s<strong>om</strong> i Atlantiska hafvet blifvit bergadt af ett<br />
engelskt fartyg.<br />
Konsulatet i Nantes är beläget n:o 15 rue Jean Jacques Rousseau. Kontorstid<br />
<strong>från</strong> 9 f. m. till 6 e. m.<br />
Importen till distriktet af svenska produkter bestod s<strong>om</strong> vanligt blott af<br />
jern, trä <strong>och</strong> trämassa; af norska varor inför<strong>de</strong>s trä, trämassa, is, rogn <strong>och</strong><br />
fiskolja.<br />
Ingen export till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena af distriktets produkter eg<strong>de</strong> rum <strong>1888</strong>.<br />
Jern. Till Nantes ank<strong>om</strong> sistfbrflutna <strong>år</strong>:<br />
5,356,163 kg. svenskt jern, mot<br />
4,207,000 » d:o 1887<br />
3,541,000 B d:o 1886.<br />
Priset här på oförtulladt svenskt jern uppgifves till<br />
fres 17'50 pr 100 kg., valsadt 1 :ma classe,<br />
B 18'50 B hamradt Lancashire, l:ma classe,<br />
» 18'— B B l:ma classe,<br />
B 18 à 19 B vergettes Lancashire.<br />
Trälast. Till samtliga distriktets hamnar ank<strong>om</strong>mo i fjol med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
<strong>rikenas</strong> fartyg:<br />
Från Sverige 7,214 Ptbg-std såga<strong>de</strong> trävaror,<br />
8 » 216 B plankändar af gran,<br />
» Norge 5,271 B såga<strong>de</strong> trävaror,<br />
» B 1,455 B plankändar af gran.<br />
Nantes förnämsta trä-importfirma, hrr Hailaust & C:i, med<strong>de</strong>lar följan<strong>de</strong><br />
uppgift å prisen härstä<strong>de</strong>s:
10<br />
3X9 tums furuplankor, 3:dje sort 0 - 95 frös pr löpan<strong>de</strong> meter<br />
» » B 4:<strong>de</strong> » 0 - 86 > »<br />
3x8 B » 3:dje » 067 B »<br />
B » » 4:<strong>de</strong> » 0"64 » »<br />
74X8 » furubrä<strong>de</strong>r, l:sta s 0"42 > »<br />
B B B 2:dra » 0'36 r> »<br />
» » B 3:dje B 0'31 B »<br />
B B » 4:<strong>de</strong> » 0·28 B B<br />
V4X5 » osortera<strong>de</strong> planchettes 0'19 B »<br />
7tX4 » B » 0-14 B B<br />
28 à 30 mm. X 10 à 12 <strong>om</strong>. arbeta<strong>de</strong> furuplanchettes 1"75 B pr qvadratmeter<br />
» » » gran- B 1'50 B B<br />
22 à 24 mm. X10 à 12 cm. B furu- B 1-30 B J><br />
B B B gran- B Tl5 B B<br />
Förrå<strong>de</strong>t af trävaror i Nantes är obetydligare än <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en,<br />
hvilket blott kan tillskrifvas en mera inskränkt införsel, till följd af <strong>de</strong> höga<br />
frakter, s<strong>om</strong> betaltes på hösten.<br />
Trämassa. Af <strong>de</strong>nna artikel ank<strong>om</strong>mo med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg<br />
315 tons <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> 2,837 tons <strong>från</strong> Norge samt <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> stora qvantiteter<br />
med utländska ångare via Antwerpen, Dunkerque <strong>och</strong> Havre.<br />
Is. 1,380 tons inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Norge till fiskhamnarna i Bretagne, egentligen<br />
för konservering af färsk fisk un<strong>de</strong>r transport.<br />
Bogn. Un<strong>de</strong>r norsk flagga ank<strong>om</strong>mo till distriktet 26,439 tunnor rogn<br />
<strong>och</strong> cirka 3,000 med utländska fartyg. Priset å l:ma sort Bergenrogn börja<strong>de</strong><br />
med 50 francs pr tunna i juni, men föll snart till 40 francs. Vid slutet af<br />
sardinfisket betaltes blott 32 à 35 francs. Konsumtionen af rogn var till följd<br />
af <strong>de</strong>t allt för rika sardinfisket icke stor; cirka 14 tunnor rogn pr fiskarbåt<br />
mot 20 tunnor föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Förrå<strong>de</strong>t af rogn i alla distriktets hamnar öfverstiger ej 7,500 tunnor mot<br />
14- à 15,000 i fjol, <strong>och</strong> best<strong>år</strong> till största <strong>de</strong>len af gammal vara <strong>från</strong> 1887.<br />
Fiskolja. Ett obetydligt parti häraf, 490 tunnor, inför<strong>de</strong>s till Nantes<br />
<strong>från</strong> Bergen.<br />
Sardinfisket på Bretagnes kuster var <strong>1888</strong> mycket rikt hvad mäng<strong>de</strong>n<br />
beträffar; men di fisken ha<strong>de</strong> ringa storlek, sål<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n till lagt pris, så att<br />
resultatet för fiskarbåtarne ej anses vinstgifvan<strong>de</strong>.<br />
Saltberedningen i Le Croisic, af mindre bety<strong>de</strong>nhet än un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>en, har icke gifvit anledning till export till norra Europa.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t är godt i hela distriktet.<br />
A. Backman.
11<br />
Archangel <strong>de</strong>n l /lt <strong>de</strong>cember <strong>1888</strong>.<br />
(Årsberättelse för 18S8).<br />
Jeg giver mig herved <strong>de</strong>n Ære att indberette, at Archangels Skibsfart paa<br />
Udlan<strong>de</strong>t afslutte<strong>de</strong>s iaar med et engelsk Dampskibs Afgang hcrfra <strong>de</strong>n 30:<strong>de</strong><br />
September Dy Stil.<br />
Det gjenvakte Liv i Forretningsver<strong>de</strong>nen var heller ikke u<strong>de</strong>n Indfly<strong>de</strong>lse<br />
paa Exporten fra Archangel, eller paa <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers Deltagelse i Fragtfarten.<br />
Sammenlignet med <strong>de</strong> nærmest forudgaaen<strong>de</strong> Aar viser sig en forholdsvis<br />
ikke ubety<strong>de</strong>lig Forögelse af <strong>de</strong> skandinaviske Fartöiers Antal. Der ank<strong>om</strong><br />
saale<strong>de</strong>s til Archangel 101 norske Skibe (<strong>de</strong>raf intet Dampskib) med samlet<br />
Drægtighed af 26,614 Tons, og 10 svenske Fartöier, hvoraf 6 Dampskibe, med<br />
samlet Drægtighed af 4,862 Tons.<br />
Sammenlignet med forrige Aar udgjör <strong>de</strong>tte for Norges Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> en<br />
Forögelse af 18 Skibe og c:a 4,200 Tons, for Sveriges Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> <strong>de</strong>rimod<br />
en Nedgång af 3 Skibe, men en Forögelse af c:a 1,500 Tons.<br />
Alt ialt afgik med Last fra Archangel:<br />
i <strong>1888</strong> 193 Seilskibe 142 Dampskibe<br />
» 1887 197 » 109 »<br />
» 1886 173 » 93 »<br />
Heraf sees, at me<strong>de</strong>ns Seilskibenes Antal i <strong>de</strong> tre sidste Aar er foröget<br />
med 20, er Dampskibenes Antal i samme Tidsrum voxet fra 93 til 142 eller<br />
med et Antal af 49, hvilket udgjör mere end en Tredie<strong>de</strong>l af <strong>de</strong>t samle<strong>de</strong> Antal<br />
Dampskibe, <strong>de</strong>r iaar besögte Archangel. S<strong>om</strong> nævnt er <strong>de</strong>nne Forögelse<br />
af Dampskibstonnagen iaar ogsaa k<strong>om</strong>met <strong>de</strong> svenske Re<strong>de</strong>re tilgo<strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t 3<br />
Dampskibe udförte tilsammen 6 Reiser. Noget norsk Dampskib ank<strong>om</strong> iaar<br />
ikke til Archangel.<br />
Naar <strong>de</strong> projektere<strong>de</strong> Uddybningsarbei<strong>de</strong>r paa Archangels Bar engang i<br />
Fremti<strong>de</strong>n blive afslutte<strong>de</strong>, ville antagelig Dampskibene k<strong>om</strong>me til at spille en<br />
end mere fremtrae<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Rolle i Archangels Export. Endnu ere imidlertid disse<br />
Arbei<strong>de</strong>r ikke paabegyndte. Der ank<strong>om</strong> vistnok in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> S<strong>om</strong>mer en Muddringsmaskine<br />
fra S:t Petersburg, men <strong>de</strong>n vil först blive taget i Brug til næste<br />
S<strong>om</strong>mer (1889).<br />
Jeg <strong>om</strong>talte i min forrige Aaarsrapport, at <strong>de</strong>t var paa Tale at beläste<br />
<strong>de</strong>n u<strong>de</strong>nrigske Skibsfart paa Archangel med en Afgift af 50 Kopek pr Last<br />
til For<strong>de</strong>l for Arbei<strong>de</strong>rne paa Baren. Der forly<strong>de</strong>r imidlertid endnu intet med<br />
Bestemthed her<strong>om</strong>.<br />
Den almin<strong>de</strong>lige Stigning paa Fragtmarke<strong>de</strong>t er selvfölgelig ogsaa k<strong>om</strong>met<br />
Skibsfarten paa Archangel tilgo<strong>de</strong>, og fremstiller Aarets Fragtsatser et broget<br />
Bille<strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t Tidspunktet for Befragtningens Afslutning i usædvanlig Grad<br />
influere<strong>de</strong> paa Fragtens Störrelse. Skibsförere, hvis Befragtning var afalutte<br />
tidligt, vare i Almin<strong>de</strong>lighed misfornöie<strong>de</strong>, uagtet Satserne ogsaa for <strong>de</strong>m gjennemsnitlig<br />
kan antages at have været noget höiere end i forrige Aar, hvorimod<br />
sent afslutte<strong>de</strong> Befragtninger ansaaes s<strong>om</strong> for<strong>de</strong>lagtige.<br />
Særlig kan anföres to Befragtninger af norske Skibe for Export af Trælast<br />
direkte til Melbourne, til 130 Sh. pr Standard. Ogsaa disse Befragtninger,<br />
<strong>de</strong>r ansaaes for efter Omstændighe<strong>de</strong>rne for<strong>de</strong>lagtige, vare afslutte<strong>de</strong><br />
tidligt.
12<br />
Me<strong>de</strong>ns i Februar og Marts Havrefragterne for Dampskibe udgjor<strong>de</strong> 2 Sh.<br />
V/, D. pr 320 eng. ® og for Trælaat 45 Sh. pr Standard, blev <strong>de</strong>r i Löbet<br />
af Sonimeren og Hösten for lignen<strong>de</strong> Fragter til Englands Östkyst betalt:<br />
for Havre 2 Sh. 9 D.<br />
Lin 35—55 Sh. pr Ton à 63 Pud Brutto.<br />
Trælast 60 Sh. pr Standard.<br />
For <strong>de</strong> övrige Varer i Forhold, Seilskibsfragterne noget höiere. Til Marseille<br />
betaltes <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> Aar 85 Francs pr Standard, <strong>de</strong>tte Aar <strong>de</strong>ls 85<br />
Francs, <strong>de</strong>ls 100 Francs.<br />
Skibsfarten iaar har haft at kjæmpe med usædvanligt ugunstige Veirforhold.<br />
Navnlig blev Höstflaa<strong>de</strong>ns ank<strong>om</strong>st hid i höi Grad forsinket af Modvind.<br />
Höstforlisene have ogsaa <strong>de</strong>tte Aar været usædvanlig talrige. Af norske<br />
Fartöier förliste totalt 3, hvoraf 2 hjemmehören<strong>de</strong> i Arendal, <strong>de</strong>t tredie i<br />
Ekersund.<br />
En Proces <strong>om</strong> Ska<strong>de</strong>serstatning i Anledning stedfun<strong>de</strong>n Kollision mellem et<br />
norsk Fartöi og et engelsk Dampskib, u<strong>de</strong>nfor Kap Orlof, afbrö<strong>de</strong>s ved Parternes<br />
min<strong>de</strong>lige Förlig.<br />
Efter Erfaringerne fra <strong>de</strong> seneste Aar synes Hösttaagen at være <strong>de</strong>n for<br />
Skibsfarten farligste Fien<strong>de</strong>, navnlig kræver <strong>de</strong>t trange Farvand i »Kondoren»,<br />
mellem <strong>de</strong>n terske Kyst og Vinterkysten, un<strong>de</strong>r saadanne Veirforhold mange<br />
Offre. To af <strong>de</strong> iaar förliste norske Fartöier stran<strong>de</strong><strong>de</strong> i <strong>de</strong>tte Farvand.<br />
Me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t ifjor maatte indberettes, at Forretningernes udvi<strong>de</strong><strong>de</strong> Omfång<br />
ikke svare<strong>de</strong> til <strong>de</strong>t ökon<strong>om</strong>iske Udbytte, stiller Forhol<strong>de</strong>t sig iaar adskilligt<br />
heldigere for Exportörerne, og ansees <strong>de</strong>tte Aar s<strong>om</strong> et af <strong>de</strong> gunstigere.<br />
At Exporten ogsaa i kvantitativ Henseen<strong>de</strong> översteg Fjoraaret skyl<strong>de</strong>s selvfölgelig,<br />
foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong> favorable Priser i Udlan<strong>de</strong>t, ogsaa <strong>de</strong>t go<strong>de</strong> Udfald af Hösten<br />
1887.<br />
Forbehol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> mig i Aarsrapportens 2:<strong>de</strong>n Af<strong>de</strong>ling at give en fuldstændig<br />
Oversigt över <strong>de</strong> exportere<strong>de</strong> Kvanta af samtlige Exportartikler, skal jeg her<br />
kun anföre, at Stigningen, sammenlignet med forrige Aar, væsentlig fal<strong>de</strong>r paa<br />
Artiklerne Havre, Blaar og Trælast, <strong>de</strong>rnæst paa Linfrö og Linkager.<br />
Derimod har <strong>de</strong>n i <strong>de</strong> to sidste Aar stedfundne exceptionelt store Export<br />
af Rug iaar været 32,000 Tschetwert mindre end i 1887, hvilket antagelig i<br />
væsentlig Grad har haft sin Grund i <strong>de</strong>t stigen<strong>de</strong> Behov paa Rugmel. Det synes<br />
imidlertid ogsaa, s<strong>om</strong> <strong>om</strong> Udfal<strong>de</strong>t af Hösten 1887 har været overvur<strong>de</strong>ret<br />
for <strong>de</strong>nne Artikels Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
Af <strong>de</strong> nævnte Hovedartikler udförtes:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Havre Tschetwert 370,638 166,645 201,117<br />
Blaar Pud 11,458 60,375 101,730<br />
Linfrö Tschetwert 59,465 48,239 6,400<br />
Linkager Pud 38,664 21,185 7,700<br />
Rug Tschetwert 24,579 56,443 3,500<br />
Trælast Standards 52,396 45,953 40,075<br />
Til Udlan<strong>de</strong>t solgtes disse Varer efter fölgen<strong>de</strong> Priser:<br />
Havre 11—13 Sh. pr 304 eng. « cif.<br />
Lin c:a £ 30 pr Ton à 63 Pud cif.<br />
I. Ton c:a £ 30<br />
TI. Codilla c:a £ 26—29 pr Ton cif.<br />
III. » » » 18—20
13<br />
Linfrö 34—35 Sh. pr 424 eng. "ffi cif.<br />
Rug c:a Fr. Il 1 /, pr 100 Kg. cif.<br />
Priserne paa Trælast angives at liave været u<strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lige Fluktuationer<br />
og betaltes <strong>de</strong>r for <strong>de</strong> almin<strong>de</strong>ligo gangbare Dimensioner:<br />
Furu £ 12-10 I Sort<br />
» S.io II >'<br />
» 5.10 III ?><br />
Gran >• 6 - — I Sort<br />
» 5-— II »<br />
» 4-— III »<br />
Sit særlige Præg liar Aarets Forretninger i Arehangel s<strong>om</strong> an<strong>de</strong>nsteds i<br />
Rusland faaet ved <strong>de</strong>n uvente<strong>de</strong> og hurtigt effektuere<strong>de</strong> stærke Stigning af Rubelkursen.<br />
Aarsagen hertil — uheldig Höst i Vesteuropa — er vel bekiendt,<br />
og skal jeg <strong>de</strong>rfor indskrænke mig til at bemærke, at me<strong>de</strong>ns Kursen i Februar<br />
Maaned var saa lav s<strong>om</strong> ingensin<strong>de</strong> tilforn, i<strong>de</strong>t man pr 10 Pund Sterling<br />
k'iii
14<br />
in<strong>de</strong>nlandske Marked og <strong>de</strong>ls s<strong>om</strong> en Exportpremie for <strong>de</strong> Àrtikler, hvis Afsætning<br />
endmi har været mulig, trods Udlan<strong>de</strong>ts talrige Toldforhöielser.<br />
Jeg skal imidlertid her kan indskrænke mig til en kortfattet Re<strong>de</strong>gjörelse<br />
for Rubelkureens Indfly<strong>de</strong>lse paa Trælast-Forretningerne i Archangel og <strong>de</strong> Skridt,<br />
<strong>de</strong>r af <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Trælastfirmaer har været gjort, forat neutralisere Virkningen<br />
af <strong>de</strong>nne Stigning. Först skal jeg dog gjenkal<strong>de</strong> i Erindringen nogle<br />
Hovedtræk af <strong>de</strong>nne Virks<strong>om</strong>heds Organisation i disae Egne.<br />
Tömineret kjöbes naesten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> i Statens Skove ved Auktioner, s<strong>om</strong><br />
i Regelen afhoi<strong>de</strong>s i August Maaned og paa Grundlag af en Taxt, <strong>de</strong>r imidlertid<br />
ikke er bin<strong>de</strong>n<strong>de</strong> for Forststyrelsen. De væsentligste Bud indlevercs<br />
skriftlig i forsegle<strong>de</strong> Omslag og <strong>om</strong>fatte baa<strong>de</strong> <strong>de</strong>t Kvantum Tömmer vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Liebhaber önsker at kjöbe og <strong>de</strong>n Pris (overstigen<strong>de</strong> Taxtprisen), han<br />
erklærer sig villig til at betale. Samtidig maa kontant indbetale. 6 10 % af<br />
<strong>de</strong>n ved Bu<strong>de</strong>t udk<strong>om</strong>ne Kjöbesum.<br />
Efter Aabningen af samtlige Tilbud for<strong>de</strong>ler Forststyrelsen <strong>de</strong>t udbudte<br />
Kvantum paa <strong>de</strong>n for Statskassen for<strong>de</strong>lagtigste Maa<strong>de</strong>.<br />
Hvis Taxten var bin<strong>de</strong>n<strong>de</strong> for Staten kun<strong>de</strong> alle Liebhabere paa Forhaand<br />
mellem sig for<strong>de</strong>le <strong>de</strong>t udbudte Kvantum og la<strong>de</strong> Tilbu<strong>de</strong>ne ly<strong>de</strong> overensstemmen<strong>de</strong><br />
med <strong>de</strong>nne For<strong>de</strong>ling og med Taxtpriserne s<strong>om</strong> Grundlag, men da s<strong>om</strong><br />
sagt Taxten er u<strong>de</strong>n forbin<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Kraft for Regjeringen, har man ingen Garanti<br />
for, at en saadan Operation vil lykkes. For c:a 10 Aar si<strong>de</strong>n gik <strong>de</strong><br />
Handlen<strong>de</strong> freni netop paa <strong>de</strong>n her beskrevne Maa<strong>de</strong>, men Resultatet blev, at<br />
Staten ikke godkjendte noget af Anbu<strong>de</strong>ne.<br />
Föigelig er <strong>de</strong>r efter <strong>de</strong>t gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> System <strong>de</strong>n samme Konkurrence tilste<strong>de</strong><br />
s<strong>om</strong> ved en i <strong>de</strong> sædvanlige Former afholdt Auktion, og Resultatet er<br />
<strong>de</strong>rfor blevet, at Kjöbepriserne ofte i bety<strong>de</strong>lig Grad overstige Taxtpriserne.<br />
Af <strong>de</strong>nne Omstændighed har saa Forststyrelsen gjentagen<strong>de</strong> benyttet sig til Forhöielse<br />
af Taxten, hvoraf igjen har fulgt nye Overbud, <strong>de</strong>r ätter ere blevne<br />
lagt til Grund for nye Taxter o. s. v.<br />
Det er klart, at man efter <strong>de</strong>tte System eogang maatte k<strong>om</strong>nie til et Punkt,<br />
paa hvilket <strong>de</strong>n af Regjeringen ligeoverfor <strong>de</strong> Handlen<strong>de</strong> anvendte »Skrue»,<br />
vil<strong>de</strong> vise sig for stærk til at Forretningerne kun<strong>de</strong> bære <strong>de</strong>a. Taxtprisen for<br />
Furu paa Ro<strong>de</strong>n var i 1877 1 Rubel 17 Kopek, med 12 % Tillæg for Tömmer<br />
indtil 28 Föds Læng<strong>de</strong>, uanseet Tykkelsen, me<strong>de</strong>ns i 1887 Taxten for<br />
21'Xl2'/4" i l:ste Klasses Skovrevirer i Vologdas Guvernement var 2 Rubel<br />
23 Kopek, större Dimensioner forholdsvis, f. Ex. 26'X14", 3 Rubel 60<br />
Kopek med 3 % Tillæg foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong>t förstnsevnte Tillæg ved Auktionen, <strong>de</strong>r<br />
har udgjort indtil 30 Kopek pr Bjelke.<br />
Da <strong>de</strong>n sidste Forhöielse af Taxtpriserne i Ti<strong>de</strong>n faldt sammen med Rubelkursens<br />
Stigning <strong>om</strong> 25 % og mere, og med bety<strong>de</strong>ligt foröge<strong>de</strong> Fragtsatser,<br />
me<strong>de</strong>ns V<strong>år</strong>ens Prisstigning paa <strong>de</strong> u<strong>de</strong>nlandake Marke<strong>de</strong>r ingenlun<strong>de</strong> stod i Forhold<br />
til <strong>de</strong> nævnte hemmen<strong>de</strong> Omstændighe<strong>de</strong>r, bevirke<strong>de</strong> <strong>de</strong>tte tilsammen, at<br />
<strong>de</strong>t længe forudsee<strong>de</strong> Tidapunkt, da Elasticitetagrændsen vil<strong>de</strong> være naaet, nu<br />
virkelig indtraf. Ved <strong>de</strong>n i August in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar afholdte Auktion mödte<br />
ikke Trælasthandlerne op, og Handier ere saale<strong>de</strong>s saagodts<strong>om</strong> ikke afalutte<strong>de</strong>.<br />
Denne efter fælles Raadslagning bevirke<strong>de</strong> Optræ<strong>de</strong>n forsikres ogsaa at<br />
være alvorlig ment, og skulle Trælasthandlerne fra 1890 af, da <strong>de</strong>t endnu i<br />
Behold væren<strong>de</strong> Kvantum Bjælker vil være hugget, oparbei<strong>de</strong>t og afskibet,<br />
være bestemte paa at iadstille Driften, hvis ikke Rubelknrsen ätter skul<strong>de</strong><br />
fal<strong>de</strong> eller Priserne paa Udlan<strong>de</strong>ts Marke<strong>de</strong>r stige saa bety<strong>de</strong>ligt, at Forretningerne<br />
ätter blive lönnen<strong>de</strong>.
15<br />
Da <strong>de</strong>t imidlertid opgives, at disse tænkelige Forbedringer af Konjnnktnrerne<br />
tilsammen maa udgjöre ikke mindre end 30 %, forat Forretningerne<br />
arter tunne k<strong>om</strong>me ind i sit gamle Spor, er <strong>de</strong>r vel li<strong>de</strong>n Udsigt til at saadanne<br />
Forbedringer virkelig skal indtræffe, og er <strong>de</strong>r altsaa isaafald Udsigt til<br />
Forretningernes Standsning, med mindre Regjeringen k<strong>om</strong>mer til Erkjen<strong>de</strong>lse af<br />
Stillingens Uholdbarhed og indrömmer en, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t synes, af Tids<strong>om</strong>stændighe<strong>de</strong>rne<br />
vel motiveret Reduktion af Taxtpriserne.<br />
Samtidig med at Trælasthandlere undlod at fremmö<strong>de</strong> ved <strong>de</strong>n sidst afholdte<br />
Tömmerauktion, indgik <strong>de</strong> med et Andragen<strong>de</strong> <strong>om</strong> at faa sig tilstaaet<br />
et efter Omstændighe<strong>de</strong>rne passen<strong>de</strong> Afslag i Taxtpriserne, samt en Del Lettelser<br />
i Salgskonditionerne. Noget <strong>de</strong>finitivt Resultat af <strong>de</strong>tte Skridt er endnu<br />
ikke opnaaet, men ifald Styrelsen afviser enhver Tanke <strong>om</strong> Imö<strong>de</strong>k<strong>om</strong>men<strong>de</strong>,<br />
me<strong>de</strong>ns paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> Trælastfirmaerne ikke give efter og heller ikke<br />
Konjunkturerne mod Formodning skul<strong>de</strong> i höi Grad forbedre sig, saa vil man<br />
antagelig i Löbet af <strong>de</strong> nærmest fölgen<strong>de</strong> Aar blive Vidne til <strong>de</strong>t Særsyn, at<br />
Distriktets Trælasthandlere indstille sine Forretninger, en Omstændighed, <strong>de</strong>r<br />
antages ikke at være u<strong>de</strong>n Betydning for Skandinaviens Trælasthandlere.<br />
Archangels Forfald, <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>n senere Tid ätter gjentagen<strong>de</strong> har været paa<br />
Tale i Ruslands Presse i Anledning af Englæn<strong>de</strong>rnes Forsög paa at aabne en<br />
ny Han<strong>de</strong>lsvei til Jenisei, vil <strong>de</strong>rved antagelig være fuldt opnaaet; thi Trælast<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en<br />
har været <strong>de</strong>n eneste Bedrift, man med Sikkerhed har kunnet paaregne<br />
ogsaa i Fremti<strong>de</strong>n at behol<strong>de</strong>, trods Forretningernes Forfald i saa mange<br />
andre Retninger.<br />
Vistnok behol<strong>de</strong>r Skoven altid sin Værdi, og tidligere eller sildigere vil<br />
Bedriften ätter blive optaget, men naar Han<strong>de</strong>lshusene först have indrettet sig<br />
paa at la<strong>de</strong> Trælastexporten fal<strong>de</strong>, saa bliver <strong>de</strong>t formentlig <strong>de</strong>m, <strong>de</strong>r til syven<strong>de</strong><br />
og sidst, s<strong>om</strong> In<strong>de</strong>havere af Sagbrugene, kunne stille Forststyrelsen sine<br />
Betingelser, og <strong>de</strong>t tör vel da være et Spörgsmaal, <strong>om</strong> <strong>de</strong>r ikke fremk<strong>om</strong>mer<br />
Krav af en långt vi<strong>de</strong>re gaaen<strong>de</strong> Natur end <strong>de</strong>n Fordring paa Nedslag i Taxtpriserne,<br />
hvor<strong>om</strong> <strong>de</strong>r nu er Tale.<br />
Antagelig vil <strong>de</strong>r dog paa en eller an<strong>de</strong>n Maa<strong>de</strong> blive fun<strong>de</strong>t en Mid<strong>de</strong>lvei.<br />
Det forly<strong>de</strong>r, at <strong>de</strong>n lokale Styrelse, med Fasthol<strong>de</strong>lse af Taxtpriserne,<br />
skal være villig til at foreslaa Salgskonditionerne forövrigt forandre<strong>de</strong> i Kjöbernes<br />
Favör, og er <strong>de</strong>t ikke usandsynligt, at Regjeringen paa <strong>de</strong>nne Maa<strong>de</strong> vil<br />
aabne sig en acceptabel Retrætvei.<br />
Da Kursens Svingninger spille en afgjören<strong>de</strong> Rolle i <strong>de</strong>nne Sag, kan imidlertid<br />
intet med Bestemthed siges <strong>om</strong> hvordan Lösningen af <strong>de</strong>n indtraadte<br />
Spænding vil ske.<br />
Höstmarke<strong>de</strong>t i Archangel skildres s<strong>om</strong> nogenlun<strong>de</strong> tilfredstillen<strong>de</strong>. Fra<br />
Murman og Norge var i S<strong>om</strong>merens Löb hidfört fölgen<strong>de</strong> Kvanta Fiskevarer:<br />
Fra Murmann: 22,467 Pud Saltfisk.<br />
1,180 » Törfisk.<br />
2,910 » Trän.<br />
Fra Norge: 665,920 » Saltfisk.<br />
37,709 » Törfisk.<br />
933 » Sild.<br />
640 » Trän<br />
Tven<strong>de</strong> med Sild og Törfisk laste<strong>de</strong> P<strong>om</strong>orfartöier fra Tr<strong>om</strong>sö ank<strong>om</strong> saa<br />
sent efter Marke<strong>de</strong>ts Slutning, at <strong>de</strong> fandt Tilgangen til Archangel spærret af<br />
Isen og maatte fortsætte Reisen til Hjemste<strong>de</strong>t Surna.
16<br />
Et P<strong>om</strong>orfartöi med Saltfisk maatte af samme Àarsag losse ved Modjuga.<br />
Ogsaa fra Hvi<strong>de</strong>havet var tilfört betragtelige Kvanta Fiskevarer, <strong>de</strong>riblandt<br />
4,500 Dunke Sild. — Sildfisket i <strong>de</strong>t Indre af Hvi<strong>de</strong>havet var iaar rigt, men<br />
maatte indstilles af Mangel paa Salt.<br />
Fiskepriserne ved Marke<strong>de</strong>ts Begyn<strong>de</strong>lse, Midte og ved <strong>de</strong>ts Afslutning<br />
vare fölgen<strong>de</strong>:<br />
l:ste Sept. 15:<strong>de</strong> Sept. 30:e Sept,<br />
pr Fud pr Pud pr Pud<br />
Stor Torsk Srb. 1'05—1"10 1'00—llB l - 20<br />
» Kveite » 2'50— 2'80 2'50— 2'80 3"20<br />
» Sei » 0'60—0"65 0"65—0 P 68 0'70<br />
Mid<strong>de</strong>ls Torsk » 0"80 0 - 70—0'80 0'90—1·00<br />
» Kveite » 2 30 —2·40 2'30— 2"40 2'50 — 2'80<br />
X> Sei » 0'30—0'35 0'45 — 0 - 50 0'70<br />
Hyser » 0'40 0'40 0·60—0'65<br />
Brosmer i> 0 - 50 0'50 0 - 60<br />
Smaasei » 0'28—030 0'30 0·40<br />
Törfisk » 2-50—2"80 2'40—260 2'50—2"80<br />
Törsei » 1·00 0-80—1 - 00 Too<br />
Sild, Finmarkens Agnaild 3 Kubel pr Tön<strong>de</strong><br />
» fersksaltet _ 5—8 » »<br />
Efter Marke<strong>de</strong>ts Slutning hav<strong>de</strong>s i Behold i Archangel c:a 80,000 Pud<br />
Fisk.<br />
Melpriserne steg s<strong>om</strong> sædvanligt noget ved Marke<strong>de</strong>ts Begyn<strong>de</strong>lse, men<br />
faldt ätter til en Pris af 7 Rubel pr Matte à 9 Pud, efter hvilken Pris P<strong>om</strong>orerne<br />
effektuere<strong>de</strong> sine Indkjöb for Vinteren.<br />
Un<strong>de</strong>r Marke<strong>de</strong>t hav<strong>de</strong>s for<strong>de</strong>lagtig Vandstand i Dvinaen, <strong>de</strong>r i hele S<strong>om</strong>meren<br />
har været navigabel lige til Vologda. Den mislykke<strong>de</strong> Sophöst lette<strong>de</strong> Fiskevarernes<br />
Afsætning.<br />
C. Falsen.<br />
Madras <strong>de</strong>n 9 januari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Intet af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg besökte un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et härvaran<strong>de</strong> hamn.<br />
Innehåll: A<strong>de</strong>n (sid. 7), Archangel (sid. 11), Brüssel (sid. 7), Fiume (sid. 5), Genève<br />
(sid. 3), London (sid. 6), Madras (sid. 16), Nantes (sid. 8), San Juan (sid. 1), Tripoli (sid. 7).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1889. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1889. N:o 2.<br />
Karlsruhe <strong>de</strong>n 1 februari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Fjol<strong>år</strong>et var i <strong>de</strong>t hela taget lyckligt för <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> industri, m8B bered<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>remot landtmannen stora bekymmer på grund af <strong>de</strong>n temligen allmänt felslagna<br />
skör<strong>de</strong>n. Tillförseln af spanmål var <strong>de</strong>t oaktadt mindre än <strong>år</strong> 1887,<br />
nämligen 2,447,000 dubbelcentner mot 2,528,000, hvilket endast låter förklara<br />
sig af <strong>de</strong>n ifver, hvarmed man före tullförhöjningen skynda<strong>de</strong> att öka sina förråd.<br />
Afsättningen såväl in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t s<strong>om</strong> på sydvestra Tyskland <strong>och</strong> Schweiz<br />
sked<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r allt igen<strong>om</strong> goda vilkor <strong>och</strong> bered<strong>de</strong> köpmännen stor vinst.<br />
Humle slog illa ut bå<strong>de</strong> till mängd <strong>och</strong> beskaffenhet, men äfven <strong>de</strong>raf<br />
ha<strong>de</strong> man äldre lager, hvilka nu med framgång för<strong>de</strong>s i markna<strong>de</strong>n.<br />
Den lyftning man väntat å jernmarknaäen uteblef icke, utan ha<strong>de</strong> v<strong>år</strong>a<br />
maskinverkstä<strong>de</strong>r temligen fullt upp att göra.<br />
Den kemiska industrien synes stå vid början af en lofvan<strong>de</strong> period.<br />
Affärerna i petroleum voro temligen oförändra<strong>de</strong>. Af stor vigt för afsättningen<br />
är ordnan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> förbättran<strong>de</strong>t af v<strong>år</strong> flodfart, på hvilken jernvägarne<br />
nu göra stort intrång.<br />
I v<strong>år</strong> trävaru<strong>han<strong>de</strong>l</strong> (ek <strong>och</strong> gran) märktes en förbättring för stockar <strong>och</strong><br />
bjelkar un<strong>de</strong>r sista halfàret, men tydligt nog synes att afsättningen på Holland<br />
är i nedgåen<strong>de</strong>. Såga<strong>de</strong> <strong>och</strong> hyfla<strong>de</strong> varor ha<strong>de</strong> s<strong>om</strong> vanligt mot slutet af <strong>år</strong>et<br />
att utstå konkurrens med nordiska produkter.<br />
Transportväsen<strong>de</strong>t <strong>och</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>rmed nära forbundna speditionsaffärerna visa<br />
för <strong>år</strong>et mycket goda resultat på grund af <strong>de</strong>t höga vattenstån<strong>de</strong>t i Rhen, äfven<br />
<strong>om</strong> s<strong>om</strong>marmåna<strong>de</strong>rna gen<strong>om</strong> sitt skaplynne icke uppmuntra<strong>de</strong> persontrafiken.<br />
Utsigterna till fred i Europa hafva på alla håll gjort stämningen mycket<br />
tillitsfull för <strong>de</strong>t nu ingångna <strong>år</strong>et.<br />
Hamilton (Bermudasöarne) <strong>de</strong>n 4 januari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Rob. Koelle.<br />
1 svenskt fartyg, qvarliggan<strong>de</strong> <strong>från</strong> <strong>år</strong> 1887, afgick häri<strong>från</strong>. Un<strong>de</strong>r<br />
norsk flagga ank<strong>om</strong>mo med last 2 fartyg <strong>om</strong> 632 tons <strong>och</strong> 4 för att reparera<br />
eller för or<strong>de</strong>r.<br />
J. A. Conyers.
Lübeck <strong>de</strong>n 5 februari 1889.<br />
18<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Antalet <strong>och</strong> drägtigheten af svenska <strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
besökte distriktets hamnar, var följan<strong>de</strong>:<br />
I. Svenska fartyg.<br />
a) Segelfartyg. Antal Keg.-tons<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Sverige med last 980 109,823-26<br />
B » Norge » 4 377 - 93<br />
» B andra län<strong>de</strong>r B 133 16,089"42<br />
B B J> i barlast 25 997 75<br />
Vid <strong>år</strong>ets början qvarliggan<strong>de</strong>. 29 4,228-58<br />
För svensk räkning inköpta. 8 2,705'81<br />
Summa 1,179 134,222-15<br />
Afgångna till Sverige med last 47 4,334 - 9 7<br />
» B » i barlast __ 998 114,93001<br />
» B Norge med last 1 39'8 3<br />
» » » i barlast 1 54'23<br />
» B andra län<strong>de</strong>r med last 22 1,587"49<br />
B B » i barlast 72 7,034'9O<br />
Qvarliggan<strong>de</strong> vid <strong>år</strong>ets slut 38 6,240 - 72<br />
Summa 1,179 134,222-15<br />
b) Ängfartyg.<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Sverige med last 481 126,909-18<br />
B B » i barlast 1 128 - 15<br />
B B Norge med last 6 1,504'69<br />
B B andra län<strong>de</strong>r B 64 17,643"84<br />
B B » i barlast 3 424-20<br />
Vid <strong>år</strong>ets början qvarliggan<strong>de</strong> 4 757 - 69<br />
Summa 559 147,367-75<br />
Afgångna till Sverige med last 412 112,755-05<br />
» B B i barlast 39 6,565'52<br />
B » Norge B 2 830 p 56<br />
B B andra län<strong>de</strong>r med last 26 8,149'62<br />
B B » i barlast 78 18,467'04<br />
Qvarliggan<strong>de</strong> vid <strong>år</strong>ets slut 2 59996<br />
Summa 559 147,36775<br />
Totalsumman af svenska segel- <strong>och</strong> ångfartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r nästlidna <strong>år</strong> ank<strong>om</strong>mo<br />
till <strong>och</strong> afgingo <strong>från</strong> distriktet, utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s:<br />
Segelfartyg 1,179 <strong>om</strong> 134,222-16 tons<br />
Ångfartyg 559 B 147,367-75 B<br />
Summa 1,738 <strong>om</strong> 281,589-90 tons
19<br />
Af <strong>de</strong>ssa fartyg besökte:<br />
Segelfartyg Ångfartyg<br />
Hufvudstationen<br />
Vicekonsulsstationerna:<br />
344 <strong>om</strong> 52,228-57 tons 499 <strong>om</strong> 133,668-62 tons<br />
i Mecklenburg _ 221 » 20,941-63 » 13 B 3,164'46 ><br />
i Schleswig-Holstein 614 B 61,051-95 i> 47 B 10,53477 B<br />
Tillsammans 1,179 <strong>om</strong> 134,222-15 tons 559 <strong>om</strong> 147,36775 tons<br />
eller, <strong>om</strong> seglare <strong>och</strong> ångare sammanräknas, 1,738 fartyg <strong>om</strong> 281,589'90 tons;<br />
hvilka siffror vid jemförelse med <strong>år</strong> 1887 utvisa en tillökning af 311 st. i<br />
antalet fartyg <strong>och</strong> i drägtigheten af 33,595-74 tons.<br />
II. Norska fartyg.<br />
a) Segelfartyg. Antal Keg.-tons<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Norge med last. 30 1,722'34<br />
B » Sverige » 9 1,314-57<br />
B B andra län<strong>de</strong>r B 59 13,919-20<br />
För norsk räkning förvärfvadt .. 1 588"—<br />
Summa 99 17,544-U<br />
Afgångna till Norge med last 3 207-84<br />
B B B i barlast 33 5,710'17<br />
B » Sverige med last 1 258'40<br />
B » B i barlast 28 6,085 - 8 6<br />
B » andra län<strong>de</strong>r med last 6 315'42<br />
» » B i barlast 27 4,729'02<br />
Qvarliggan<strong>de</strong> vid <strong>år</strong>ets slut 1 237 - 40<br />
b) Ångfartyg. Summa " ÜM^H<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Norge med last 19 4,09343<br />
» » Sverige B 6 1,100'20<br />
B B andra län<strong>de</strong>r » 23 5,45072<br />
Summa 48 10,64435<br />
Afgångna till Norge med last 1 19261<br />
B B Sverige i barlast 7 1,225-84<br />
» B andra län<strong>de</strong>r med last 13 2,55087<br />
B B s i barlast 27 6,675-03<br />
Summa 48 10,644-35<br />
Af nämnda fartyg ank<strong>om</strong>mo -.<br />
Segelfartyg Ångfartyg<br />
Till hufvudstationen.. 12 <strong>om</strong> 2,320'92 tons 15 <strong>om</strong> 3,188-93 tons<br />
» vicekonsulsstationerna:<br />
i Mecklenburg 26 B 3,925-13 B 19 B 4,014'83 B<br />
i Schleswig-Holstein 61 B 11.29806 B 14 B 3,440'59 B<br />
Tillsammans 99 <strong>om</strong> 17,544·11 tons 48 <strong>om</strong> 10,644'3 5 tons<br />
Totalsumman af norska segel- <strong>och</strong> ångfartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r nästlidna <strong>år</strong> besökte<br />
distriktet, utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s:<br />
Segelfartyg 99 <strong>om</strong> 17,544 - ll tons<br />
Ångfartyg 48 B 10,644-35 B<br />
Tillsammans 147 <strong>om</strong> 28,188"46 tons,<br />
hvilket i jemförelse med <strong>år</strong> 1887 utvisar en tillökning af 22 i antalet fartyg<br />
<strong>och</strong> af 5,142·45 i drägtigheten.
20<br />
De af svenska <strong>och</strong> norska fartyg i fart på distriktet insegla<strong>de</strong> bruttofrakterna<br />
utgjor<strong>de</strong> enligt lemna<strong>de</strong> uppgifter för Sr <strong>1888</strong>:<br />
För svenska segelfartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Sverige kr. 1,210,557<br />
B » andra län<strong>de</strong>r » 175,323<br />
För svenska ångfartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Sverige kr. 466,432<br />
B » andra län<strong>de</strong>r » 218,396<br />
kr. 2,070,708<br />
För svenska segelfartyg:<br />
Afgångna till Sverige kr. 23,175<br />
» » andra län<strong>de</strong>r » 12,076<br />
För svenska ångfartyg:<br />
Afgångna till Sverige kr. 487,186<br />
B B andra län<strong>de</strong>r _ » 21,630<br />
För ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna svenska fartyg tillsammans kr. 2,614,775<br />
För norska segelfartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Norge kr. 19,096<br />
J> » andra län<strong>de</strong>r » 277,598<br />
För norska ångfartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Norge kr. 37,269<br />
» » andra län<strong>de</strong>r » 61,732<br />
kn 395,695<br />
För norska segelfartyg:<br />
Afgångna till Norge. kr. 678<br />
B » andra län<strong>de</strong>r B 4,163<br />
För norska ångfartyg:<br />
Afgångna till Norge kr. 889<br />
För ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna norska fartyg tillsammans kr. 401,425<br />
De olika hamnarnas bety<strong>de</strong>lse för <strong>de</strong>n svenska <strong>sjöfart</strong>en utvisas af följan<strong>de</strong><br />
öfversigt:<br />
18 8 8<br />
Lübeck, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frakter kr. 1,114,030<br />
B utgåen<strong>de</strong> » B 534,640<br />
kr. 1,648,670<br />
Rostook, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> » kr. 92,681<br />
B utgåen<strong>de</strong> » B 631<br />
Wismar, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> » B 127,400<br />
B utgåen<strong>de</strong> » » 1,409<br />
Kiel, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> B B 331,062<br />
» utgåen<strong>de</strong> B B 1,173<br />
Flensburg, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> B B 146,152<br />
Andra hamnar i Schleswig-Holstein:<br />
ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frakter B 259,382<br />
utgåen<strong>de</strong> B B 6,215 „ 966,105<br />
kr. 2,614,775
21<br />
1887<br />
Lübeck, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frakter kr. 738,139<br />
» utgåen<strong>de</strong> B B 478,720<br />
kr. 1,216,859<br />
Rostock, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> B kr. 70,178<br />
B utgåen<strong>de</strong> B » 8,689<br />
Wismar, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> B » 72,251<br />
B utgåen<strong>de</strong> » » 195<br />
Kiel, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> » B 173,218<br />
Flensburg, B B » 107,419<br />
» utgåen<strong>de</strong> » B 445<br />
Andra hamnar i Schleswig-Holstein:<br />
ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frakter B 134,456<br />
utgåen<strong>de</strong> B - B 8,910 B 575,761<br />
kr. 1,792,620<br />
18 86<br />
Lübeck, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frakter kr. 624,093<br />
B utgåen<strong>de</strong> » » 495,309<br />
kr. 1,119,402<br />
Rostock, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frakter kr. 53,991<br />
Wismar, B B B 53,335<br />
s utgåen<strong>de</strong> B B 1,689<br />
Kiel, ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> B .. » 156,613<br />
Flensburg, » B » 75,795<br />
B utgåen<strong>de</strong> B B 495<br />
Andra hamnar i Schleswig-Holstein:<br />
ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frakter » 146,623<br />
utgåen<strong>de</strong> » » 14,061 ^r 502,602<br />
kr. 1,622,004<br />
Följan<strong>de</strong> siffror gifva en öfversigt af <strong>de</strong>n svenska <strong>sjöfart</strong>en<br />
un<strong>de</strong>r 1884 — <strong>1888</strong>:<br />
Ank. o. afg.<br />
på distriktet<br />
fartyg Drägtighet Bruttofrakt<br />
<strong>1888</strong> 1,738 281,590 tons kr. 2,614,775<br />
1887 1,427 247,994 » B 1.792,620<br />
1886 1,289 212,685 B » 1,622,004<br />
1885 1,384 225,871 B B 1,970,224<br />
1884.. 1,335 216,604 » » 1,966,524<br />
i me<strong>de</strong>ltal 1,435 fartyg, 236,949 tons <strong>och</strong> kr. 1,993,229 pr <strong>år</strong>.<br />
Den norska skeppsfarten på distriktet var un<strong>de</strong>r samma fem<strong>år</strong>speriod tyvärr<br />
i tillbakagåen<strong>de</strong>:<br />
Ank. o. afg.<br />
fartyg Drägtighet Bruttofrakt<br />
<strong>1888</strong> 147 28,188 tons kr. 401,425<br />
1887 125 23,046 B » 380,534<br />
1886 124 27,270 B » 257,720<br />
1885 147 31,389 B » 513,708<br />
1884 178 38,125 B » 532,248<br />
i me<strong>de</strong>ltal 144 fartyg, 29,583 tons <strong>och</strong> kr. 437,127 <strong>om</strong> <strong>år</strong>et.
22<br />
De särskilda hamnarna in<strong>om</strong> distriktet besöktes un<strong>de</strong>r aret af följan<strong>de</strong> antal<br />
fartyg:<br />
Svenska Norska<br />
Antal Tons Antal Tons<br />
Lübeck 843 185,894-09 27 5,509-85<br />
Apenra<strong>de</strong> 68 6,405'42 1 37-70<br />
Burg (på Fehmern) 8 623-08 5 740-19<br />
Oappeln 15 1,571-99 —<br />
Eckernför<strong>de</strong> 17 2,08202 4 616-75<br />
Ekensund 25 1,171'37 —<br />
Flensburg 105 13,492-48 22 7,552.72<br />
Friedrichstadt — 3 375-85<br />
Ha<strong>de</strong>rsleben 22 2,184-09 1 149'35<br />
Heiligenhafen 3 250-16 3 309-99<br />
Holtenau 60 4,469'57 1 5226<br />
Hoyer — —-— — —<br />
Kiel 267 32,404'59 27 3,557-64<br />
Lütjenburg 2 121-15 —<br />
Neustadt 19 2,014'92 3 425"85<br />
Kendsburg 21 1,580-89 1 45'74<br />
Bostock 118 11,583-01 34 6,544'82<br />
Schleswig 15 1,829-35 2 147'95<br />
Son<strong>de</strong>rburg 14 1,388'65 1 177'65<br />
Tönning — 1 549'01<br />
Wismar 116 1,522-08 11 1,39514<br />
Wyk (på Föhr) — • —<br />
Summa 1,738 281,589-90 147 28,188-46<br />
mot förra <strong>år</strong>et 1,427 247,994"16 125 23.046-Q1<br />
Alltså <strong>år</strong> <strong>1888</strong> + 311 o. 33,595-74 + 22 o. 5,142'45<br />
Den relativa bety<strong>de</strong>nheten af <strong>de</strong>n svenska <strong>och</strong> norska <strong>sjöfart</strong>en på distriktet<br />
med ångare <strong>och</strong> segelfartyg framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> sammanställning:<br />
Svenska skeppsfarten:<br />
Norska skeppsfarten.
23<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> uppgiDgo <strong>de</strong> vid generalkonsulatet uppburna konsulat- <strong>och</strong><br />
expeditionsafgifterna till följan<strong>de</strong> belopp:<br />
Hela <strong>de</strong>n konsulskassan tillfallan<strong>de</strong> uppbör<strong>de</strong>n belöpte sig såle<strong>de</strong>s till rmk<br />
12,871-28 eller kr. 11,441 mot kr. 8,701-17 för <strong>år</strong> 1887. Tillökningen var<br />
kr. 2,739'83. För <strong>de</strong>n närmaste framti<strong>de</strong>n tor<strong>de</strong> en ej obetydlig minskning<br />
i konsulskassans intägter vara att motse, då en <strong>de</strong>l hittills erfor<strong>de</strong>rliga attester<br />
för hudar, ull etc. bortfallit. Det myckna expeditionsarbetet för tjenstfolk <strong>och</strong><br />
arbetare sker nästan alltid utan afgift.<br />
Vid generalkonsulatet utstäl<strong>de</strong>s nationalitetsbevis <strong>och</strong> matrikelintyg för 299<br />
svenskar <strong>och</strong> 6 norrmän, hvarvid afgift uppbars i 30 fall.<br />
Vid hufvudstationen verkstäl<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> följan<strong>de</strong> mönstringsförrättningar:<br />
å svenska fartyg, påmönstringar 97<br />
afmönstringar 174<br />
å norska B » _ 4<br />
Månadshyrorna voro ungefär <strong>de</strong> samma s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et.<br />
På segelfartyg erhöllo matroser 30 — 35 kronor, lättmatroser 28—32 kr. Å<br />
ångare voro hyrorna bå<strong>de</strong> för matroser <strong>och</strong> eldare 35—40 kr., ofta med kr.<br />
5 förökning pr månad för d<strong>om</strong> s<strong>om</strong> stanna<strong>de</strong> till seglationsti<strong>de</strong>ns slut.<br />
G-eneralkonsulatets adress är Mengstrasse n:o 30 <strong>och</strong> hålles kontoret öppet<br />
kl. 10 f. m.—1 e. m. samt 3—5 <strong>och</strong> 6—8 e. m.<br />
För trävaru<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n in<strong>om</strong> distriktet var nästli<strong>de</strong>t är i allmänhet gynsamt<br />
Sedan un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n h<strong>år</strong>da <strong>och</strong> långa vintern lagren hunnit grundligen upprymmas.<br />
visa<strong>de</strong> sig på v<strong>år</strong>en stark efterfrågan; dock sked<strong>de</strong> importen i början uteslu-,<br />
tän<strong>de</strong> <strong>från</strong> Memel <strong>och</strong> södra Sverige. Från medlet af juni, då laster <strong>från</strong> norra<br />
Sverige börja<strong>de</strong> ank<strong>om</strong>ma, till i november var Lübecks trälasthamn mest öfverfyld<br />
med fartyg.<br />
Ehuru finska spärrar, sås<strong>om</strong> mera sorgfälligt bearbeta<strong>de</strong>, föredrogos framför<br />
<strong>de</strong> svenska, var importen af hugget virke <strong>från</strong> Sverige till Lübeck, isynnerhet<br />
på grund af <strong>de</strong>n lifliga byggnadsverksamheten i Hamburg, betydligare än<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> näst föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en <strong>och</strong> uppgifves till c:a 934,000 ctr mot 698,000<br />
<strong>år</strong> 1887. Totalimporten af brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor uppgifves för nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> till <strong>om</strong>kring<br />
275,000 kbm., af bjelkar <strong>och</strong> spärrar till 38,500 d:o, mot resp. 217,000<br />
<strong>och</strong> 17,500 un<strong>de</strong>r 1887. Af <strong>år</strong>ets bräd- <strong>och</strong> plankimport förskrefvo sig:
24<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
frän Sverige 52 % 46 %<br />
B Finland 25 » 29 »<br />
B Byssland 15 » 16 »<br />
» preussiska hamnar 8 B 9 »<br />
Un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren <strong>om</strong>sattes fyrskurna furnbrä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor <strong>från</strong> Gefle,<br />
Sö<strong>de</strong>rhamns <strong>och</strong> Hudiksvalls distrikt till följan<strong>de</strong> me<strong>de</strong>lpris pr standard fritt<br />
<strong>om</strong> bord:<br />
I II III IV<br />
9—11 tums 250 210 140 120 mark<br />
8 B 210 170 130 110 »<br />
7 B — 190 150 120 100 »<br />
6 » 180 140 110 90 B<br />
Osortera<strong>de</strong> 5 tums brä<strong>de</strong>r betaltes med 90—110 mark. Sågad vara <strong>från</strong><br />
Sundsvall, Hernösand <strong>och</strong> Örnsköldsvik <strong>om</strong>sattes, allt efter qvalitet, med 5—20<br />
% afdrag på nämnda noteringar.<br />
Osorterad furu <strong>från</strong> Sundsvall, Hernösand <strong>och</strong> Örnsköldsvik <strong>om</strong>sattes till:<br />
9 tums 8 tums 7 tums 6 tums 5 tums<br />
140 130 105—115 95 — 105 90—95 mark<br />
Priserna för gran regulera<strong>de</strong> s<strong>om</strong> följer:<br />
9—11 tums 105—110 markj<br />
7— 8 » 95 »<br />
6 » 90 »<br />
Osortera<strong>de</strong> furubrä<strong>de</strong>r <strong>från</strong> Norrbotten med 5—10 %.<br />
Gran <strong>om</strong>sattes till:<br />
9 tums 132 mark<br />
8 » 105 »<br />
7 » 100 »<br />
6 B 90 »<br />
4—5 B 80 r><br />
pr standard<br />
f. o. b.<br />
pr standard<br />
f. o. b.<br />
Vankantiga furubrä<strong>de</strong>r eller s. k. valbrä<strong>de</strong>r <strong>från</strong> Oskarshamns, Vesterviks<br />
<strong>och</strong> Val<strong>de</strong>marsviks distrikt voro rätt begärliga <strong>och</strong> betaltes, liks<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1887,<br />
efter ett grundpris af 18'/, mark pr tolft 12'XIV,"X12", l:a. Ordinära<br />
qvaliteter sål<strong>de</strong>s <strong>om</strong>kring 25 % billigare. Vankantiga 14' X 3" <strong>och</strong> 2" plankor<br />
samt l 1 /»" brä<strong>de</strong>r, l:a, <strong>om</strong>sattes till 1 mark 35 pf. pr k.-fot; 2:a sortens med<br />
25—30 % rabatt.<br />
Hugget virke inför<strong>de</strong>s äfven un<strong>de</strong>r nästlidna <strong>år</strong> mest <strong>från</strong> Finland, isynnerhet<br />
<strong>från</strong> Raumo. Öfver <strong>de</strong>n svenska varans bearbetning klagas fortfaran<strong>de</strong>.<br />
För 4/
25<br />
<strong>de</strong> höga banfrakterna fördyra transporten häri<strong>från</strong> till <strong>de</strong>t inre af Tyskland,<br />
g<strong>år</strong> importen <strong>från</strong> Sverige mest öfver Stettin eller Hamburg på ena sidan samt<br />
öfver Rotterdam eller Antwerpen på <strong>de</strong>n andra. Svenskt råmaterial använ<strong>de</strong>s<br />
numera endast för vissa finare jern- <strong>och</strong> stålvaror, men har för <strong>de</strong>t mesta blifvit<br />
utträngdt af i Tyskland sjelft produceradt »Coke Flusseisen». Gen<strong>om</strong> en<br />
fast förening mellan alla <strong>de</strong> tyska valsverken, s<strong>om</strong> slutit sig tillsammans i fyra<br />
grupper med gemensamma försäljningsställen, uppdrefs priset på westphaliskt<br />
stångjern <strong>från</strong> 85 mk pr 1,000 kg. ab verk i november 1886 till 115 à 120<br />
mk vid början af <strong>1888</strong> <strong>och</strong> har <strong>de</strong>t hittills lyckats att uppehålla <strong>de</strong>nna »hausse».<br />
Anmärkas må äfven, att användan<strong>de</strong>t af jernbalkar vid byggna<strong>de</strong>r, s. k. dubbla<br />
T-jern, i Tyskland betydligt tilltagit. Svenskt smi<strong>de</strong>sjern <strong>om</strong>sattes i Lübeck<br />
till 8 mk 50 pf., valsadt till 8 mk 35 pf. oeh »Hufnageleisen» (jern för hästskosöm)<br />
till 9 mk 25 pf., allt pr ctr oförtulladt. "Westphaliskt jern sål<strong>de</strong>s till<br />
c:a 6 mk ab verk. Importen af svenskt jern uppgifves till 76,575 metr. ctr<br />
för <strong>1888</strong>, mot 65,285 d:o för 1887 <strong>och</strong> 60,177 d:o för 1886.<br />
Tillförseln af norsk sill till Lübeck sker vanligen öfver Hamburg <strong>och</strong> uppgifves<br />
för nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> till blott <strong>om</strong>kring 6,000 t:r mot 7,500 d:o un<strong>de</strong>r 1887.<br />
I början af <strong>år</strong>et var efterfrågan stark, så att för markna<strong>de</strong>n passan<strong>de</strong> qvaliteter<br />
redan i januari upprym<strong>de</strong>s. För KKK betaltes 19 mk, för KK 15 mk<br />
<strong>och</strong> för K 13 mk. Un<strong>de</strong>r stigan<strong>de</strong> efterfrågan betinga<strong>de</strong> mot v<strong>år</strong>en <strong>de</strong> billigare<br />
qvaliteterna KK <strong>och</strong> K 3 — 4 mk mer än i januari, men på samma gång<br />
fatta<strong>de</strong>s KKK helt <strong>och</strong> hållet. Den nya s<strong>om</strong>marfångsten, s<strong>om</strong> i början af augusti<br />
k<strong>om</strong> i markna<strong>de</strong>n, fann begärlig afsättning till 36, 34 <strong>och</strong> 30 mk; men<br />
då tillförseln mest bestod af KKK, sjönk priset för <strong>de</strong>tta märke hastigt <strong>och</strong><br />
kun<strong>de</strong> slutligen större partier ej ens realiseras till 18 mk. Emellertid förblef<br />
importen af <strong>de</strong> for <strong>de</strong>nna marknad bäst passan<strong>de</strong> qvaliteterna KK <strong>och</strong> K mycket<br />
inskränkt, så att mot <strong>år</strong>ets slut 28 — 30 mk begär<strong>de</strong>s för <strong>de</strong>n förra <strong>och</strong><br />
24—26 mk för <strong>de</strong>n senare. Denna <strong>om</strong>ständighet i förening med <strong>de</strong>n felslagna<br />
potatisskör<strong>de</strong>n inskränkte naturligtvis i hög grad förbrukningen.<br />
Enligt uppgift ank<strong>om</strong>nio un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>från</strong> Sveriges vestkust till rökerierna<br />
i Lübeck <strong>och</strong> <strong>de</strong>n närbelägna fiskarbyn Schlutup 77,625 lådor färsk sill mot<br />
70,321 d:o un<strong>de</strong>r 1887. Prisen voro mycket fluktueran<strong>de</strong>, men i allmänhet<br />
låga, <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> för större <strong>de</strong>len af importen ej erhållits mer än 3 mk 75 pf.<br />
cif. I januari betaltes 3—3'/^ mk, i februari 3—7 mk, i november 4'/ —<br />
5 1 /, mk <strong>och</strong> i <strong>de</strong>cember 3'/„ — 4'/2 nik. Pà grund af särskilda <strong>om</strong>ständigheter<br />
realisera<strong>de</strong>s enskilda partier till betydligt högre pris. Dessa noteringar gälla pr<br />
låda <strong>om</strong> 4 k.-fot, innehållan<strong>de</strong> <strong>om</strong>kring 90 kg. netto.<br />
Gotlandskalk <strong>om</strong>sattes i distriktets hamnar till 14 à 15 '/a mk pr läst <strong>om</strong><br />
12 tunnor.<br />
Enligt<br />
fartyg:<br />
uppgift <strong>från</strong> vicekonsulatet i Bostock ditk<strong>om</strong>mo följan<strong>de</strong> svenska<br />
Från Sverige med last 91 <strong>om</strong> 6,744'97 tons<br />
» Norge )> 1 )> 210'12 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » 18 B 2,400'2G r><br />
110 <strong>om</strong> 9,355'33 tons<br />
mot 94 fartyg <strong>om</strong> 9,388'81 tons un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887, hvilket utvisar en tillökning<br />
af 16 fartyg i antalet, men en minskning af 33'4 6 tons i drägtigheten.<br />
För svensk räkning inköptes 6 fartyg <strong>om</strong> 2,049'5 5 tons till ett sammanlagdt<br />
pris af 36,025 mk.
26<br />
De afg&ngnas antal var:<br />
Till Sverige i barlast 97 <strong>om</strong> 9,293-66 tons<br />
» » med last 1 » 44-67 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r i barlast 12 B l,171 - 83 »<br />
» » med last 5 » 762'34 »<br />
115 <strong>om</strong> 11,272-29 tons<br />
Qvarliggan<strong>de</strong> voro vid <strong>år</strong>ets slut 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 310"9 2 tons.<br />
De af svenska fartyg i fart på hamnen insegla<strong>de</strong> frakterna uppgingo till<br />
104,266 mk eller till 24,293 mk mer än un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Antalet af norska fartyg var:<br />
Från Norge med last 28 <strong>om</strong> 3,939'12 tons<br />
B andra län<strong>de</strong>r B 5 » 2.017'40 »<br />
33 <strong>om</strong> 5,956'62 tons<br />
mot 42 fartyg <strong>om</strong> 6,652'19 tons un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, hvilket för <strong>de</strong>n norska<br />
<strong>sjöfart</strong>en utvisar en minskning i antalet af 9 fartyg <strong>och</strong> i drägtigheten af<br />
695'39 tons. De af norska fartyg i frakt på Rostock insegla<strong>de</strong> frakterna utvisa<strong>de</strong><br />
likväl en förökning af 17,528 mk mot föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. För norsk räkning<br />
inköptes ett fartyg <strong>om</strong> 588 tons till ett pris af 7,800 mk.<br />
Alla <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na norska fartygen äfvens<strong>om</strong> <strong>de</strong>t för norsk räkning inköpta<br />
afgingo innan <strong>år</strong>ets slut, nämligen:<br />
Till Norge i barlast _ 9 <strong>om</strong> 1,391'S2 tons<br />
» Sverige » - 2 » 605'45 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » 8 » 1,837-09 »<br />
» Norge med last 1 B 60'75 B<br />
» andra län<strong>de</strong>r » 14 » 2,650'01 »<br />
34 <strong>om</strong> 6,544-82 tons<br />
De <strong>från</strong> Norge ank<strong>om</strong>na ångarne lossa<strong>de</strong> endast en <strong>de</strong>l af lasten i Bostock <strong>och</strong><br />
afgingo med resten till preussiska hamnar.<br />
Importen <strong>från</strong> Sverige med svenska fartyg utgjor<strong>de</strong>s af 9,961 kbm. brä<strong>de</strong>r,<br />
377 d:o plankor, 217 d:o bjelkar, 1,614 d:o spärrar, 8,741 hl. osläckt<br />
kalk, 101,000 kg. stenkolstjära samt tuktad sten till ett vär<strong>de</strong> af 9,893 kr.<br />
Dessut<strong>om</strong> anlän<strong>de</strong> <strong>från</strong> Sverige 36 främman<strong>de</strong> fartyg, nämligen 18 med kalksten,<br />
5 med kantstenar af granit, 4 med eldfast tegel, 2 med trämassa, 2 med<br />
»Kopfsteine», 4 med brä<strong>de</strong>r oeh 1 med spärrar. Med en tysk lastångare, s<strong>om</strong><br />
gör regelbundna turer mellan Rostock <strong>och</strong> Malmö, anlän<strong>de</strong> 218 oxar, 98,696<br />
kg. tuktad granit, 56,050 d:o trämassa, 43,321 d:o jern o. s. v.<br />
Hela trävaruimporten <strong>från</strong> Sverige uppgick un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till 12,588 kbm.<br />
brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor samt 2,128 d:o spärrar <strong>och</strong> bjelkar mot resp. 7,359 kbm.<br />
<strong>och</strong> 2,722 d:o un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887, hvilket för sågad vara utvisar en förökning af<br />
5,229 kbm., men för huggen en minskning af 594 d:o.<br />
Enligt vicekonsulatets uppgift har importen till Rostock af hugget virke<br />
<strong>från</strong> Skellefteå <strong>och</strong> Luleå distrikt nästan helt <strong>och</strong> hållet upphört <strong>och</strong> sker införseln<br />
<strong>från</strong> Sverige hufvudsakligen öfver Halmstad.<br />
porten af spärrar <strong>och</strong> bjelkar till c:a 4,000 kbm.<br />
Från Finland uppgick im<br />
Brä<strong>de</strong>r oeh plankor k<strong>om</strong>mo sås<strong>om</strong> vanligt <strong>de</strong>ls <strong>från</strong> hamnar i Bottniska<br />
viken, <strong>de</strong>ls <strong>från</strong> Oskarshamn <strong>och</strong> Vestervik.<br />
1V«"X7"—8" brä<strong>de</strong>r, continental sortering, betaltes med 190 mk för I,<br />
150 för II, 125 för III <strong>och</strong> 110 för IV; osortera<strong>de</strong> 1"X4"—6" brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong><br />
utskotts med 60 —100 mk, allt pr standard f. o. b. å aflastningsorten.
27<br />
För 12' 12"Xl l /«' Oskarshamnsbrä<strong>de</strong>r, l:a sort, betaltes 18'/, mk pr<br />
tolft, för plankor 1 mk 35 pf. pr k.-fot; för andra dimensioner i proportion.<br />
Nämnda pris gäl<strong>de</strong> för last eif i Rostock.<br />
För hugget virke notera<strong>de</strong>s: 50 pf. för 4 /t"— 6 /„", 60 pf. för '/,", 65 pf.<br />
för 8 /8" <strong>och</strong> 70 pf. för 9/,"— 10 /,„", allt pr eng. k.-fot cif.<br />
Gotländska trävaror <strong>om</strong>sattes 20 % un<strong>de</strong>r cirkulärprisen.<br />
Den direkta importen till Rostock <strong>från</strong> Norge bestod af 26,677 hl. sill —<br />
mot 35,947 d:o un<strong>de</strong>r är 1887 —, 127 d:o brisling, 240 d:o trän, 95 tons<br />
trämassa <strong>och</strong> 4,875 kg. salt. Sillimporten visar såle<strong>de</strong>s ett tillbakagåen<strong>de</strong> af<br />
9,270 hl., hvartill orsaken tor<strong>de</strong> ligga i <strong>de</strong>n felslagna potatisskör<strong>de</strong>n. Me<strong>de</strong>lprisen<br />
för <strong>de</strong> fyra märkena KKK, KK, K <strong>och</strong> M voro resp. 22, 18, 14 <strong>och</strong><br />
10 mk vid säsongens början, 25, 28, 27 <strong>och</strong> 18 vid midten af <strong>de</strong>nsamma samt<br />
27, 26, 24 <strong>och</strong> 17 mot <strong>år</strong>ets slut, allt pr tunna oförtullad.<br />
Till Wismar inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige med 102 svenska, 1 norskt <strong>och</strong> 9 främman<strong>de</strong><br />
fartyg 17,130 kbm. brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor, 4,700 d:o bjelkar <strong>och</strong> spärrar<br />
— mot 13,448 kbm. af <strong>de</strong> förra <strong>och</strong> 3,218 d:o af <strong>de</strong> senare un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 —,<br />
8,899 hl. kalk, 5,866 ctr trämassa, 800 d:o stångjern, 147,301 st. eldfast<br />
tegel, 300 ctr eldfast lera o. s. v.<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>nio med 7 norska <strong>och</strong> 4 svenska fartyg 47,100 ctr trämassa<br />
mot 29,959 d:o un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>och</strong> 25,850 d:o un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1886.<br />
Hvarken till Sverige eller Norge eg<strong>de</strong> någon nämnvärd export <strong>från</strong> <strong>de</strong><br />
mecklenburgska hamnarna un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et rum.<br />
För furusparrar <strong>och</strong> bjelkar <strong>från</strong> Skellefteå <strong>och</strong> Piteå distrikt, l:a qvalitet,<br />
betaltes:<br />
34 — 38 pf. för V/'—7,"] per eng. k.-fot f. o. b.<br />
40 — 55 » )> 8 /„" j i aflastningsorten.<br />
Båda <strong>de</strong>ssa noteringar gäl<strong>de</strong> med 33'/3 % rabatt för kortare läng<strong>de</strong>r an 18 fot.<br />
1V4'X9" <strong>och</strong> 1" X 9" brä<strong>de</strong>r <strong>från</strong> Gefle <strong>och</strong> Hernösands distrikt incl. <strong>om</strong>sattes<br />
till:<br />
I II III IV<br />
235 — 255 mk 200—215 mk 135—150 mk 110—125 mk<br />
allt pr std f. o. b., hvarvid <strong>de</strong> högre noteringarna gälla för bättre märken <strong>från</strong><br />
Gefle <strong>och</strong> Sö<strong>de</strong>rhamns distrikt. Smalare vara sål<strong>de</strong>s till proportionsvis lägre pris.<br />
En betydligare <strong>de</strong>l af <strong>år</strong>ets import utgöres vanligen af 1"X6" <strong>och</strong> 1"X5"<br />
qvarta, af hvilka <strong>de</strong>n förra bred<strong>de</strong>n <strong>om</strong>sattes till 100—110 mk <strong>och</strong> <strong>de</strong>n senare<br />
till 80—100 mk, på samma gång s<strong>om</strong> smalare utskottsbrä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> qvinta sål<strong>de</strong>s<br />
till 70—80 mk.<br />
12' l 1 /," valbrä<strong>de</strong>r betinga<strong>de</strong> pr tolft cif i Wismar excl. tull:<br />
12" 11" 10" 9" 8" osort. 6 —7"osort.<br />
mark 18 —18 1 /, 16 1/2 —17 15 —15 1 /, 13 — 13'/, 8'/, 6—6 1 /,<br />
med l /6 förhöjning för 14' brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> 25 % rabatt för andra sortens. Vankantiga<br />
3" <strong>och</strong> 2" plankor samt l 1 // brä<strong>de</strong>r, hufvudsakligen <strong>från</strong> Oskarshamn,<br />
<strong>om</strong>sattes till 1 mk 35 pf. pr k.-fot.<br />
Trämassa importeras för räkning af en enda firma, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> kontrakt<br />
med fabrikerna förskaffar sig sitt <strong>år</strong>sbehof till pris. s<strong>om</strong> ej blifva bekanta.<br />
Till distriktets hamnar i Schleswig-Holstein auläu<strong>de</strong> <strong>från</strong> Sverige 506 svenska<br />
<strong>och</strong> 4 norska fartyg, af hvilka 434 voro lasta<strong>de</strong> med trävaror. 43 medför<strong>de</strong><br />
murtegel, 15 gatsten, 9 kalksten, 5 granit, 2 trämassa, 1 gammal metall<br />
<strong>och</strong> 1 svafvelkis.
28<br />
Enligt uppgift <strong>från</strong> vicekonsulatet i Kiel ditk<strong>om</strong>mo följan<strong>de</strong> svenska fartyg:<br />
Från Sverige med trävaror 155 <strong>om</strong> 21,425'05 tons<br />
» B » granit 32 » 1,727'70 »<br />
B » B ved 9 » 722 - 93 B<br />
B » B trämassa 2 B 76"25 B<br />
B England » kol 4 T> 961 - 95 B<br />
B Finland B trälast 4 B 694'89 B<br />
» ryska o. tyska hamnar med trä 34 » 3,877'21 B<br />
» B » B B spanmål 7 B l,522l7 B<br />
» Norge med trävaror <strong>och</strong> sten 2 B 182'76 B<br />
B Danmark <strong>och</strong> Tyskland med trä 10 B 450'91 B<br />
B B B B i barlast 3 B 82' i 6 »<br />
262 <strong>om</strong> 31,724-28 tons<br />
Antalet af norska fartyg var s<strong>om</strong> följer:<br />
Från Norge med trälast 3 <strong>om</strong> 142'22 tons<br />
B B B sten 2 B 89 - 96 »<br />
Från Sverige med trälast 3 <strong>om</strong> 286'20 tons<br />
B » » sten 1 » 24'22 »<br />
» Preussen » trälast 9 » 833'04 B<br />
B Ryssland » spanmål 3 B 606'57 »<br />
B England » kol 2 » 65781 B<br />
» Königsberg B diverse 4 » 917'62 B<br />
27 <strong>om</strong> 3,357-64 tons<br />
mot 15 fartyg <strong>om</strong> 2,300 - 22 tons un<strong>de</strong>r 1887, af hvilken jemförelse framg<strong>år</strong><br />
en förökning af 15 fartyg <strong>och</strong> 1,237'42 tons.<br />
På grund af <strong>de</strong>n lifliga byggnadsverksamheten var trävaruimporten till Kiel<br />
ganska stark <strong>och</strong> uppgifves <strong>de</strong>n samma till c:a 134,000 kbm. mot 118,600 d:o<br />
un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Redan vid första öppet vatten betaltes spärrar <strong>om</strong>kring<br />
20%" högre än <strong>år</strong> 1887; <strong>de</strong>remot var efterfrågan för sågad vara i början<br />
mindre liflig <strong>och</strong> regulera<strong>de</strong> <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets pris. Un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren stego<br />
likväl noteringarna för brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor 10 à 15 %.<br />
Bittert klagas öfver <strong>de</strong>t sedan <strong>de</strong>n 29 november 1887 på grund af svinpesten<br />
beståen<strong>de</strong> förbu<strong>de</strong>t mot import af svin <strong>och</strong> fläsk <strong>från</strong> <strong>de</strong> skandinaviska<br />
län<strong>de</strong>rna. Denna import gick hufvudsakligen öfver Kiel, <strong>och</strong> kan man bedöma<br />
<strong>de</strong>ss <strong>om</strong>fång, då man hör, att antalet af här införda svin uppgick till 135,895<br />
st. <strong>år</strong> 1884, till 87,212 st. <strong>år</strong> 1885, till 89,146 st. <strong>år</strong> 1886 <strong>och</strong> till 70,628<br />
st. un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> elfva första måna<strong>de</strong>rna af <strong>år</strong> 1887. Han<strong>de</strong>lskammaren i Kiel<br />
har redan ett par gånger petitionerat <strong>om</strong> förbu<strong>de</strong>ts upphäfvan<strong>de</strong>, åtminstone<br />
hvad ön Seland beträffar.<br />
Ingen export till Sverige eg<strong>de</strong> <strong>från</strong> Kiel rum; till Norge afgingo några<br />
laster mjöl <strong>från</strong> baltiska ångqvarnen i <strong>de</strong>t närbelägna Neumühlen.<br />
Till Holtenau anlän<strong>de</strong> 60 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 4,479 tons, hvaribland<br />
4 ångare <strong>om</strong> 420 d:o, men blott ett norskt segelfartyg med brä<strong>de</strong>r <strong>från</strong><br />
Fredrikshall. Af <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na svenska fartygen, hvilka mot 1887 visa en förökning<br />
i drägtigheten af 1,540 tons, medför<strong>de</strong> <strong>de</strong> 4 ångarne <strong>och</strong> 55 segelfartygen<br />
<strong>från</strong> Sverige 742,330 st. murtegel, c:a 5,000 kbm. brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor<br />
samt <strong>om</strong>kring 1,400 d:o spärrar <strong>och</strong> bjelkar. Mesta efterfrågan rönte tunnare<br />
5".— 7" Norrlandsbrä<strong>de</strong>r, 3:a <strong>och</strong> 4:a, äfvens<strong>om</strong> sydsvenska d:o af bättre qvalitet<br />
<strong>och</strong> betydligare bredd.<br />
Enligt uppgift <strong>från</strong> vicekonsulatet i Flensburg ditk<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 103<br />
svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 13,270 tons, hvaribland 15 ångare <strong>om</strong> 4,574
29<br />
d:o, mot 78 fartyg <strong>om</strong> 10,441 tons un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> ar. Af nämnda fartyg<br />
anlän<strong>de</strong> <strong>från</strong> Sverige 75 med trävaror, 3 med jern <strong>och</strong> gammal metall samt<br />
3 med tuktad sten, <strong>från</strong> ryska hamnar 14 med spanmål, 1 med phosphat <strong>och</strong> 4<br />
med kli samt <strong>från</strong> England 1 med salt, 1 med cokes <strong>och</strong> 1 med kaolin. De<br />
insegla<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> 1887.<br />
frakterna uppgifvas till 164,421 mk eller till 56,557 mk mer än<br />
Af norska fartyg hitk<strong>om</strong>mo 22 <strong>om</strong> 7,552 tons, hvaribland 2 ångare <strong>om</strong><br />
367 d:o, mot 15 fartyg <strong>om</strong> 7,687 tons un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Af nämnda<br />
fartyg voro <strong>från</strong> England 4 med kol oeh cokes, 1 med palmkärnor <strong>och</strong> 2 med<br />
salt, <strong>från</strong> Norge 2 med gammal koppar, <strong>från</strong> Nordamerika 5 med petroleum,<br />
<strong>från</strong> Ostindien 2 med ris, <strong>från</strong> Frankrike 1 med oljekakor, <strong>från</strong> ryska Östersjöhamnar<br />
3 med spanmål <strong>och</strong> 1 med sleepers samt <strong>från</strong> Vestindien 1 med<br />
socker. De un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et insegla<strong>de</strong> frakterna belöpte sig till 197,543 mk mot<br />
kr. 121,347 un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Till Ekensuvd ank<strong>om</strong> intet norskt fartyg, men 25 svenska, af hvilka 2<br />
med brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> 1 med kol; <strong>de</strong> öfriga i barlast. 24 af nämnda fartyg intogo<br />
murtegel (»Verblendsteine»), hvaraf 18 till diverse svenska hamnar.<br />
Till Son<strong>de</strong>rburg anlär<strong>de</strong> 1 norskt fartyg med stenkol. Med 11 mindre<br />
svenska fartyg importera<strong>de</strong>s 1,138 kbm. brä<strong>de</strong>r, 67 d:o plankor, 401 d:o spärrar,<br />
68 d:o läkter, 18 d:o ved o. s. v.<br />
ångare medför<strong>de</strong> 2 hvete <strong>och</strong> 1 kli.<br />
Af 3 <strong>från</strong> preussiska hamnar ank<strong>om</strong>na<br />
Till Eckemför<strong>de</strong> ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Norrbotten tvenne partier spärrar <strong>om</strong> tillsammans<br />
c:a 28,000 k.-fot. Äfven längre Norrbottensbrä<strong>de</strong>r af bättre qvalitet,<br />
men ringa bredd, införas för <strong>de</strong> <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> hyflerierna. Hela trävaruimporten<br />
anslås till 16,000 k.-fot, vär<strong>de</strong> <strong>om</strong>kring 70,000 mk. För rökerierna inför<strong>de</strong>s<br />
via Fredrikshavn <strong>och</strong> Kiel <strong>om</strong>kring 80,000 k.-fot, värda c:a 50,000 mk.<br />
Till Apenra<strong>de</strong> inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige med 65 svenska fartyg 8,081 kbm.<br />
<strong>och</strong> 1,591 tolfter brä<strong>de</strong>r. 415 tolfter plankor, 3,550 st. spärrar <strong>och</strong> bjelkar,<br />
78 kbm. björkved, 80,000 st. takspån o. s. v. Från Fredrikshall k<strong>om</strong> 1 norskt<br />
fartyg med ett parti trälast.<br />
Till Bevdsburg inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige med 2 svenska ångare <strong>och</strong> 18 segelfartyg<br />
12,376 tolfter brä<strong>de</strong>r, 3,436 st. spärrar, 652 •-meter granit <strong>och</strong> 29,000<br />
st. takspån samt med 5 främman<strong>de</strong> fartyg 10,500 k.-fot brä<strong>de</strong>r, 3,819 ctr superphosphatgips<br />
<strong>och</strong> 19,515 d:o svafvelkis.<br />
Enligt uppgift <strong>från</strong> vicekonsuln betaltes 4/i"—'/." furusparrar <strong>från</strong> Piteå<br />
distrikt med 31 — 37 öre pr eng. k.-fot f. o. b. Granbrädor för hyflerierna<br />
regulera<strong>de</strong>:<br />
1" <strong>och</strong> 1V4"X6" 87—92 1 /, mkjpr std f. o. b.<br />
1" » 17,"X7" 92 — 97'/, » j ab Hernösand.<br />
V«"X5" s. k. »Verschaalungsbretter» gäl<strong>de</strong> 4 mk 25 pf. pr 336 eng. fot f.<br />
o. b. ab norsk hamn.<br />
Röran<strong>de</strong> Nord-Ostseekanalen är att förmäla, att <strong>de</strong>t egentliga kanaliseringsarbetet<br />
ej ännu börjat, ehuru bå<strong>de</strong> på <strong>de</strong>n östligaste <strong>och</strong> vestligaste sträckan<br />
mud<strong>de</strong>rmaskiner blifvit uppstälda <strong>och</strong> provisoriska jernbanor lagda. I lan<strong>de</strong>ts<br />
midt, vester <strong>om</strong> Rendsburg, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>t starka tidvattnet i <strong>de</strong>n nedre <strong>de</strong>len af<br />
Ei<strong>de</strong>rn erbju<strong>de</strong>r många sv<strong>år</strong>igheter, har ej ens linien blifvit <strong>de</strong>finitivt utstakad.<br />
Schleswig besöktes af 2 norska fartyg, <strong>de</strong>t ena <strong>från</strong> Rotterdam med benmjöl,<br />
<strong>de</strong>t andra <strong>från</strong> Fredrikshall med brä<strong>de</strong>r. 14 svenska segelfartyg medför<strong>de</strong><br />
trävaror <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> 3 ångare spanmål, resp. <strong>från</strong> Danzig, Königsberg<br />
<strong>och</strong> Riga.
30<br />
Till Heustaåi pläga<strong>de</strong> importen af svenska trävaror för <strong>de</strong>n lilla orten vara rätt<br />
betydlig; men un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et verka<strong>de</strong> en mindre för<strong>de</strong>laktig skörd i<br />
<strong>de</strong>n angränsan<strong>de</strong> <strong>de</strong>len af Schleswig-Holstein <strong>och</strong> konkursen af ett stort sockerbruk<br />
i sjelfva sta<strong>de</strong>n förlaman<strong>de</strong> på konsumtionsförmågan. Den direkta importen<br />
<strong>från</strong> Sverige med 19 svenska fartyg bestod i 2,060 kbm. brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor,<br />
1,360 d:o bjelkar <strong>och</strong> spärrar samt 584 hl. osläekt kalk. Dessut<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mo<br />
öfver Köpenhamn två partier brä<strong>de</strong>r <strong>om</strong> tillsammans c:a 60 std.<br />
Till Burg (på Fehmern) ank<strong>om</strong>mo 8 svenska fartyg, af hvilka 3 med kol.<br />
Med <strong>de</strong> 5 öfriga inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Gotland mindre partier brä<strong>de</strong>r, spärrar <strong>och</strong> kalk.<br />
Till vicekonsulsstationerna i Friedrichsort <strong>och</strong> Tönning anlän<strong>de</strong> intet svenskt<br />
fartyg; till Cappeln, Ekensund <strong>och</strong> Lütjenburg intet norskt samt till Hoyer <strong>och</strong><br />
Wyk hvarken svenskt eller norskt.<br />
Sedan <strong>år</strong> 1875, alltså un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista fjorton <strong>år</strong>en, var <strong>sjöfart</strong>en på Lübeck<br />
blott fyra gånger afbruten gen<strong>om</strong> ishin<strong>de</strong>r. Un<strong>de</strong>r nästlidna <strong>år</strong> vara<strong>de</strong><br />
afbrottet <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 11 till <strong>de</strong>n 30 mars, då man efter fyra dagars arbete lycka<strong>de</strong>s<br />
öppna en ränna gen<strong>om</strong> isen. I Kiel vara<strong>de</strong> isbloka<strong>de</strong>n, trots alla bemödan<strong>de</strong>n<br />
af ett tyskt pansarfartyg, nästan oafbrutet <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 28 mars till <strong>de</strong>n<br />
11 april. Till Warnemün<strong>de</strong> <strong>och</strong> Rostock blef <strong>sjöfart</strong>en fri <strong>de</strong>n 30 mars, dock<br />
måste postångarne ännu i början af april på grund af drifis inställa flera resor<br />
<strong>från</strong> Warnemün<strong>de</strong> till Gjedser.<br />
Allt sedan <strong>år</strong> 1873 har en så betydan<strong>de</strong> stegring i frakterna på distriktet<br />
un<strong>de</strong>r en s<strong>om</strong>mar aldrig egt rum s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n förflutna. Redan i augusti<br />
1887 ha<strong>de</strong> raterna, hvilka sjunkit så lågt s<strong>om</strong> möjligt, börjat visa en uppåtgåen<strong>de</strong><br />
ten<strong>de</strong>ns. S<strong>om</strong> bekant är, stego frakterna öfver hufvud un<strong>de</strong>r nästlidna<br />
<strong>år</strong> 25 — 50 %, ja i flera fall mera. Från Sö<strong>de</strong>rhamn <strong>och</strong> närbelägna hamnar<br />
i Södra Botten ha<strong>de</strong> t. ex. trävarufrakterna till engelska kolhamnar fallit ända<br />
till 20 sh. pr standard, men un<strong>de</strong>r nästlidna s<strong>om</strong>mar stego <strong>de</strong> ända till 40 sh.<br />
Naturligt var, att äfven fraktfarten på Nordtyskland skulle erfara inflytan<strong>de</strong>t<br />
af <strong>de</strong>nna stegring. Likväl kan man i allmänhet säga, att <strong>de</strong> i regulier fart<br />
stadda ångarne <strong>de</strong>raf mycket mindre profiterat än segelfartygen. På v<strong>år</strong>en betaltes<br />
<strong>från</strong> Sverige till distriktets hamnar 22 till 24 mk pr standard brä<strong>de</strong>r,<br />
men småning<strong>om</strong> gingo <strong>de</strong>ssa rater upp till 33 à 35 mk. Kolfrakterna <strong>från</strong><br />
England, s<strong>om</strong> på v<strong>år</strong>en notera<strong>de</strong>s 4 sh. 9 d. à 5 sh. pr ton, stego på hösten<br />
till 7 à 8 sh. Frakterna för trävaror, spanmål <strong>och</strong> styckegods <strong>från</strong> Sverige,<br />
Ryssland <strong>och</strong> Preussen till Nordsjöhamnarna höllo sig i allmänhet 50 % högre<br />
än un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en. Ett undantag bilda<strong>de</strong> spanmålsfrakterna<br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong> ryska Östersjöhamnarna till Lübeck, hvilka hela s<strong>om</strong>maren visa<strong>de</strong> en<br />
matt ten<strong>de</strong>ns, emedan transporten af spanmål <strong>från</strong> Svarta hafvet kan ske billigare<br />
öfver Hamburg än <strong>från</strong> <strong>de</strong> ryska Östersjöhamnarna öfver Lübeck.<br />
För segelfartyg gäl<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> rater: <strong>från</strong> hamnarna i Bottniska viken —<br />
Gefle <strong>och</strong> Hernösand incl. — för brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor 22—24 mk in full pr<br />
standard vid skeppningens början, se<strong>de</strong>rmera 26—33 mk <strong>och</strong> <strong>om</strong>kring 28 mk<br />
un<strong>de</strong>r oktober <strong>och</strong> november. Till schleswig-holsteinska hamnar betaltes på efters<strong>om</strong>maren<br />
ända till 35 mk.<br />
Från Piteå <strong>och</strong> Skellefteå för spärrar <strong>och</strong> bjelkar kr. 4'50—5'25 in full<br />
pr 31 1 /, k.-fot; till Flensburg, Kiel <strong>och</strong> närbelägna hamnar kr. 6—7 på efters<strong>om</strong>maren.<br />
Frän Val<strong>de</strong>marsvik, Vestervik <strong>och</strong> Oskarshamn 21—22 mk med 5 % pr<br />
std för fyrskurna brä<strong>de</strong>r vid seglationens början, se<strong>de</strong>rmera 24—28 mk; för<br />
vankantiga kr. 2 med 5 % pr reducerad tolft 12'X12"X1 U.
31<br />
Fr&n ryska <strong>och</strong> finska hamnar regulera<strong>de</strong> ungefär samma trävarufrakter<br />
s<strong>om</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong> svenska.<br />
Från <strong>de</strong> engelska <strong>och</strong> ekotska kolhamnarna 4 sh. 9 d. à 5 sh. pr ton på<br />
v<strong>år</strong>en, se<strong>de</strong>rmera 7 sh.; <strong>från</strong> New-Castle £ 7 à £ 7 10 sh. pr keel <strong>om</strong><br />
21 1 /, tons.<br />
För petroleum <strong>från</strong> New-York 2 sh. 6 d. à 5 sh. 3 d. med 5 % pr 40<br />
gallons.<br />
För vin <strong>från</strong> Bor<strong>de</strong>aux 14 mk pr fat.<br />
Till Flensburg för ris <strong>från</strong> Ostindien 28 sh. 3 d. à 30 sh. pr ton; för<br />
socker <strong>från</strong> Vestindien 35 % pr d:o.<br />
För ångare regulera<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> frakter: för trävaror samma rater s<strong>om</strong> för<br />
seglare.<br />
För tändstickor <strong>från</strong> Kalmar <strong>och</strong> Norrköping kr. 1'2 5 à 1'5 0 in full pr<br />
kista; <strong>från</strong> Malmö kr. l'2ö (enligt <strong>år</strong>sackord 85 öre).<br />
För jern <strong>och</strong> stål <strong>från</strong> Stockholm kr. 6, 8 <strong>och</strong> 10 in full pr 1,000 kg.<br />
(enligt <strong>år</strong>sackord billigare); <strong>från</strong> Gefle <strong>och</strong> Hudiksvall 30 öre in full pr ctr.<br />
För maskingods <strong>från</strong> Stockholm kr. 1 à 1'50 in full pr ctr.<br />
För sill <strong>från</strong> Göteborg <strong>och</strong> Marstrand kr. 1'3 3 pr låda, un<strong>de</strong>r vinterfisket<br />
kr. 175; <strong>från</strong> Malmö kr. 1'10 med 10 %.<br />
För granit <strong>från</strong> Varberg 45 öre in full pr ctr; <strong>från</strong> Oskarshamn <strong>och</strong> Vestervik<br />
60 öre in full pr d:o.<br />
För lingon 30 öre med 10 % pr kanna.<br />
Från ryska hamnar för sprit 15 —18 mk in full pr 144 wedro; för spanmål<br />
12—14 mk in full pr 2,000 kg. råg, annan spanmål i proportion.<br />
Afbrottet i importen af svin <strong>från</strong> Sveriges vestkust har tillfogat <strong>de</strong> mellan<br />
Göteborg <strong>och</strong> Lübeck trafikeran<strong>de</strong> ångarne en ej ringa skada.<br />
Enligt officiella uppgifter ank<strong>om</strong>mo till Lübeck:<br />
År <strong>1888</strong> 1,372 ångare <strong>om</strong> 1,031,707 kbm.<br />
B » 1,035 seglare » 348,157 »<br />
2,407 fartyg <strong>om</strong> 1,379,864 kbm.,<br />
hvaribland 825 svenska <strong>om</strong> 561,349 kbm. eller nära 40 3/4 % af hela drägtigheten.<br />
År 1887 1,450 ångare <strong>om</strong> 1,049,814 kbm.<br />
» » 878 seglare » 221,042 »<br />
2,328 fartyg <strong>om</strong> 1,270,856 kbm.,<br />
hvaribland 795 svenska <strong>om</strong> 552,617 kbm. eller nära 43'/a % af hela drägtigheten.<br />
År 1886 1,394 ångare <strong>om</strong> 970,579 kbm.<br />
» B 814 seglare » 210,074 5><br />
2,208 fartyg <strong>om</strong> 1,180,653~ kbm.,<br />
hvaribland 701 svenska <strong>om</strong> 478,621 kbm. = 40'/a % af hela drägtigheten.<br />
Leonard Åkerbl<strong>om</strong>.
Amsterdam <strong>de</strong>n 1 mars 1889.<br />
32<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart pä distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 60 svenska fartyg <strong>om</strong> 23,728 tons<br />
» Norge » » 2 )•> » » 394 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » » 23 B » » 12,518 B<br />
» » » i barlast 6 » » » 3,586 »<br />
Till Sverige afgingo med last 42 B B B 18,180 »<br />
B B » i barlast 19 B » B 7,453 »<br />
B Norge B B 1 » B » 690 »<br />
B andra län<strong>de</strong>r » med last 8 » B B 3,864 »<br />
» » B i barlast 22 » B » 10,600 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 166 norska » B 49,577 »<br />
B B » i barlast 1 » » B 109 B<br />
» Sverige B med last 58 » » » 16,527 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r B » 154 B B B 69,513 B<br />
B » » i barlast 10 » » B 2,716 B<br />
Till Norge afgingo med last 84 B B B 30,355 »<br />
B B » i barlast 116 » B B 33,720 »<br />
B Sverige » » 42 » B » 13,380 »<br />
B andra län<strong>de</strong>r » med last 32 » B B 12,319 B<br />
B » B i barlast 117 » » » 53,051 B<br />
De Forenedo Rigers Skibsfart paa Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne i Aaret <strong>1888</strong>, sammenlignet<br />
med <strong>de</strong> fem foregaaen<strong>de</strong> Åars, stiller sig s<strong>om</strong> fölger:<br />
Af ovenstaaen<strong>de</strong> fremgaar at <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne<br />
i <strong>de</strong>t henrundne Aar har været bety<strong>de</strong>lig mindre end i 1887; <strong>de</strong>r<br />
ank<strong>om</strong> 14 Svenske Skibe, drægtige 5,706 Tons og 81 Norske Skibe, drægtige<br />
31,869 Tons mindre end i 1887; <strong>de</strong>n har endog holdt sig noget un<strong>de</strong>r Skibsfarten<br />
paa Distriktet i Aaret 1886, <strong>de</strong>r hidtil viste <strong>de</strong>t mindste Tonnagetal i<br />
<strong>de</strong> sidste 15 Aar, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n staar långt un<strong>de</strong>r Gjennemsnittet for <strong>de</strong> sidste<br />
5 Aar.
33<br />
Formindskelsen rammer saavel <strong>de</strong>n direkte Fart fra Hjemlan<strong>de</strong>ne til Ne<strong>de</strong>rländske<br />
Havne s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n saakaldte Fragtfart. Förstnævnte, <strong>de</strong>r stedse har<br />
udgjort en bety<strong>de</strong>lig Del af Trafiken, sees at være gaaet tilbage fra 102,315<br />
Tona i 1887 til 90,335 Tons i <strong>1888</strong>. Mange af vore Skibe, især norske,<br />
<strong>de</strong>r blev beskjæftiget i Trælasttransporten fra Sverige og Norge, er k<strong>om</strong>ne ud<br />
af Farten ved Förlis etc. og har ikke været remplacere<strong>de</strong>, og mange andre<br />
er af Dampskibene blevne helt fortrængte fra Östersotrafiken. Der foreligger<br />
ikke nogen offieiel Opgave över <strong>de</strong> fremme<strong>de</strong> Skibe, <strong>de</strong>r i <strong>1888</strong> ank<strong>om</strong> hertillands<br />
fra svenske og norske Havne; af Lister, <strong>de</strong>r saavidt mulig <strong>de</strong>r<strong>om</strong> höi<strong>de</strong>s<br />
ved Generalkonsulatet, fremgaar imidlertid at disses Antal har været forholdsvis<br />
långt bety<strong>de</strong>ligere end för: engelske, tydske og holländske Dampskibe har<br />
un<strong>de</strong>rholdt en livlig Fart paa <strong>de</strong> svenske, finske og russiske Havne; ligele<strong>de</strong>a<br />
sees et Antal större holländske Seilskibe, <strong>de</strong>r för tjente for <strong>de</strong>n indiske Fart,<br />
nu at have hentet Trælast for Ostersöen. Men ogsaa Fragtfarten rammes föleligt<br />
af <strong>de</strong>n stedfundne Formindskelse; <strong>de</strong>n er gaaet tilbage fra 113,928 Tons<br />
i 1887 til 88,333 Tons i <strong>1888</strong>. Petroleumtransporten fra Nord-Amerika, <strong>de</strong>r<br />
tidligere beskjæftige<strong>de</strong> en större Del af vore Seilskibe, er gaaet tilbage fra<br />
21,261 Tons i 1887 til 6,198 Tons i <strong>1888</strong> og <strong>de</strong>t er at frygte at <strong>de</strong> suecessive<br />
vil blive fortrængte fra <strong>de</strong>nne Trafik af Tankskibene, <strong>de</strong>r mere og mero<br />
sættes i Farten. Ris-, Kaffe-, Sukker- og Coprah-Fragterne fra Indien bliver<br />
sjeldnere for Seilskibe, <strong>de</strong>tsamme gjæl<strong>de</strong>r <strong>om</strong> Transport af Sukker fra Vestindien,<br />
af Palmolie og Grundnöd<strong>de</strong>r fra Afrikas Vestkyst, alle Farter s<strong>om</strong> vore<br />
Han<strong>de</strong>lsskibe i mange Aar bar hävt en bety<strong>de</strong>lig An<strong>de</strong>l i og nu bliver mere<br />
og mere exploitere<strong>de</strong> af Dampskibe.<br />
Forhol<strong>de</strong>t mellein Damp- og Seilskibe har i <strong>1888</strong> været fölgen<strong>de</strong>:<br />
Svenske og norske tilsammen:<br />
147 Dampskibe, drægtige 63,690 Tons<br />
333 Seilskibe, » 114,978 J><br />
hvoraf svenske:<br />
49 Dampskibe, drægtige 25.237 Tons<br />
42 Seilskibe, » 14,988 »<br />
og norske:<br />
98 Dampskibe, drægtige 38,453 Tons<br />
291 Seilskibe, » 99/J90 »<br />
En sammenligning med Aaret 1887 viser at Formindskelsen i Skibsfarten<br />
baa<strong>de</strong> for Damp- og Seilskibenes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> er <strong>om</strong>trent fra 15 til 20 %\<br />
kun <strong>de</strong> svenske Seilskibe har. hvad <strong>de</strong>n totale Drægtighed angaar, holdt sig<br />
<strong>om</strong>trent lig med 1887.<br />
S<strong>om</strong> <strong>de</strong>t vil bemærkes, har <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>ne svenske og norske Skibe saagodts<strong>om</strong><br />
alle været laste<strong>de</strong>; Udfragter <strong>de</strong>rimod har <strong>de</strong>t igen været vanskeligt at<br />
faa, især for Seilskibe, <strong>de</strong>r for störste Delen afgik i Ballast, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> til<br />
Export bestemte Varer blev afskibet med Dampskibe. Der afgik saale<strong>de</strong>s:<br />
Med Ladning I Ballast<br />
Svenske & norske Antal Tons ANTAL TONS<br />
Antal lons Antal Tons<br />
Dampskibe 107 44,074 40 19,616<br />
Seilskibe 59 20,642 277 99,279<br />
De fleste Dampskibe, s<strong>om</strong> ikke opnaae<strong>de</strong> Fragt for Udgaaen<strong>de</strong>, afgik til<br />
engelske Havne for at indtage Kul.<br />
Ber. oin Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 3
34<br />
Næsten al Udförsel til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger blev besörget af <strong>de</strong> samme i<br />
fäste Router gaaen<strong>de</strong> Dampskibslinier, <strong>de</strong>r nævntes i min forrigo Rapport, nemlig:<br />
Re<strong>de</strong>ribolaget »Svea» i Stockholm, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> 3 Baa<strong>de</strong> i Routen Amsterdam—Malmö<br />
— Stockholm, s<strong>om</strong> gjor<strong>de</strong> ialt 13 Reiser, representeren<strong>de</strong> 9,309<br />
Tons (mod 15 Reiser og 11,985 Tons i 1887), og Bolaget »Göta» i Göteborg,<br />
<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>rholdt en 14-daglig Fart mellem Rotterdam og Göteborg, ialt 20 Reiser,<br />
representeren<strong>de</strong> 8,346 Tons (mod 6,936 Tons i 1887). Mellem Norge og<br />
Distriktet var <strong>de</strong>t ligele<strong>de</strong>s <strong>de</strong>tsamme Dampskibsselskab Winge & C:o, <strong>de</strong>r ogsaa<br />
i tidligere Aar har hävt fäste Baa<strong>de</strong> i Routerne Amsterdam—Kristiania og<br />
Rotterdam—Kristiania, s<strong>om</strong> bcsörgte <strong>de</strong>n regelmæssige Förbin<strong>de</strong>lse mellem disse<br />
Ste<strong>de</strong>r, med 2 Dampskibe i förstnævnte Route, <strong>de</strong>r ialt gjor<strong>de</strong> 44 Reiser representeren<strong>de</strong><br />
19,038 Tons (mod 46 Reiser og 19,786 Tons i 1887) og et<br />
Dampskib i Rotterdamer-Routen, <strong>de</strong>r gjor<strong>de</strong> 20 Reiser, udgjören<strong>de</strong> 6,874<br />
Tons; et af <strong>de</strong> to Dampskibe mellem Amsterdam og Kristiauia anlöb vexelvis<br />
hver 14 Dage Göteborg og Arendal.<br />
Den svenske og norske Skibsfart paa fremme<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> har hovedsageligen<br />
været optaget med Farten paa ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Havne, hvorfra fölgen<strong>de</strong> Antal<br />
Skibe ank<strong>om</strong> til Distriktet med Ladning:<br />
Af andre Fragtfartcr, s<strong>om</strong> svenske og norske Skibe har været beskjæftiget<br />
i, kan nævnes: fra Sydney med Kul, fra Kongoflo<strong>de</strong>n med Stykgods, fra La-<br />
Plata-havnene med Hu<strong>de</strong>r og Beumel, fra Archangel med Tjære, fra Libau<br />
med Russisk Petroleum, etc., <strong>de</strong>tto sidste med <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r svensk Flag farendo<br />
Tankskib »Petrolea», <strong>de</strong>r tilhörer Brö<strong>de</strong>rne Nobel i Batum. Fra Sortehavet<br />
til Rotterdam un<strong>de</strong>rholdtes Farten næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> af engelske Dampskibe,<br />
fra Östersöen med Korn af engelske, tydske og danske Dampskibe samt danske<br />
og tydske Seilskibe; til <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lige Import af Jernmalm fra Spanien til<br />
Rotterdam benyttc<strong>de</strong>s u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> Dampskibe, mest engelske, holländske og<br />
tydske samt nogle spanske. Fra Luleå ank<strong>om</strong> til Rotterdam o engelske Dampskibe<br />
med Gellivara Jernmalm.<br />
Foru<strong>de</strong>n Exporten til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger, <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> ovenfor anty<strong>de</strong>t hovedsageligen<br />
besörge<strong>de</strong>s af <strong>de</strong> fäste Routers Dampskibe og bestod af Kolonialvarer<br />
og Stykgods, blev större Kvantiteter tydske Cokes sendt til svenske Havne og til<br />
Kristiania. Udfragter til fremme<strong>de</strong> Havne bestod i t<strong>om</strong>me Petroleumfa<strong>de</strong> samt<br />
Jern til New-York og Phila<strong>de</strong>lphia, Kul og Stykgods til Ne<strong>de</strong>rländsk-Indien og<br />
La-Plata, Kul til Vestindien, Torvströelse til England og <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater,<br />
Ler og Cement til Östersöen, Klid til Danmark, etc. Forsen<strong>de</strong>lsen af Torvströeisen<br />
til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater tiltog i <strong>1888</strong>, saa <strong>de</strong>n synes at have fun<strong>de</strong>t<br />
et nyt Marked <strong>de</strong>r. Til Sverige sendtes ogsaa regelmæssigt af <strong>de</strong>nne Artikel,<br />
dog er <strong>de</strong>nne Forsen<strong>de</strong>lse i Aftagen<strong>de</strong> paa Grund af Toldforhöielsen.
35<br />
Den optjente Bruttofragt af <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>ne og afgaae<strong>de</strong> Skibe belöb sig ifblge<br />
Skibsförernes Opgaver til:<br />
Dampskibe Seilskibe<br />
Ank<strong>om</strong>ne svenske ... - Kr. 269,103 Kr. 272,219<br />
» norske ... » 373,003 » 2,074,375<br />
ialt Kr. 642.106 Kr. 2,346,594<br />
Kr. 2,988,700.<br />
Afgaae<strong>de</strong> svenske - Kr. 147,291 Kr. 42,788<br />
» norske B 149,724 T> 135,386<br />
ialt Kr. 297,015 Kr. 178,174<br />
Kr. 475,189<br />
Fragtmarke<strong>de</strong>t. Den længe vente<strong>de</strong> ForbedriDg i Fragterne er i <strong>de</strong>t henrundne<br />
Aar bleven til Virkelighed: for förste Gäng igjen efter 6—7 Aar kan<br />
<strong>de</strong>t siges at vore Re<strong>de</strong>rier har kunnet glæ<strong>de</strong> sig ved mere lönnen<strong>de</strong> Resultater.<br />
Aaret aabne<strong>de</strong>s med stigen<strong>de</strong> Fragter, dog kun paa enkelte Farvan<strong>de</strong>; henimod<br />
Midten og senere udover Aaret kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>t imidlertid siges at Opgangen var<br />
trængt igjennem saagodts<strong>om</strong> överalt, baa<strong>de</strong> for Seil- og for Dampskibe. Enkelte<br />
Farvan<strong>de</strong> viser en perceutvis meget stærk Stigning sammenlignet med <strong>de</strong> sidste<br />
4—5 Aar, dog maa <strong>de</strong>rved tages i Betragtning, at <strong>de</strong> sidste Åars Fragter paa<br />
en<strong>de</strong>l Farvan<strong>de</strong> hav<strong>de</strong> været saa al<strong>de</strong>les urimelig og ruineren<strong>de</strong> lave at selv en<br />
Stigning af 30 — 40 ;„' kun bragte Raterne tilbage til et Ståndpunkt <strong>de</strong>r for<br />
en 10 Aar si<strong>de</strong>n neppe vil<strong>de</strong> have været anseet s<strong>om</strong> syn<strong>de</strong>rlig lönnen<strong>de</strong>.<br />
Aarsagerne til <strong>de</strong>n indtraadte Bedring i Fragtraterne fin<strong>de</strong>s hovedsageligen<br />
i <strong>de</strong>n i <strong>de</strong> sidste 4—5 Aar meget stærkt indskrænke<strong>de</strong> Bygning af nye Skibe,<br />
især Dampskibe, <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> 2 — 3 Aar för 1883 hav<strong>de</strong> faaet en Omfång s<strong>om</strong><br />
slet ikke stod i Forhold til <strong>de</strong>t da <strong>om</strong>end jevnt stigen<strong>de</strong> Behov af Transportmidler<br />
for Ver<strong>de</strong>ns<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en. Da <strong>de</strong> magere Aar k<strong>om</strong>, var <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s pludselig<br />
en Överflöd af Skibe, <strong>de</strong>r ikke alene ei længere fandt Sysselsættelse paa<br />
<strong>de</strong> for <strong>de</strong>m vanlige Farvan<strong>de</strong>, men s<strong>om</strong> à tout prix sögte at trænge sig ind i<br />
al mulig Fart og u<strong>de</strong>n nogen For<strong>de</strong>l for sig selv fortrængte andre Skibe.<br />
Mange Skibe er i <strong>de</strong> sidste Aar, s<strong>om</strong> naturlig er, forsvundne ved Förlis etc.,<br />
og andre kan ikke kengere bruges paa længere Farvan<strong>de</strong> paa Grund af Æl<strong>de</strong>;<br />
mange Dampskibes Machiner er ogsaa af Beskaffenhed at <strong>de</strong>t ei kan lönne sig<br />
mere at hol<strong>de</strong> <strong>de</strong>m i Farten. Alt <strong>de</strong>tte gjör, at <strong>de</strong>t for förste Gäng si<strong>de</strong>n<br />
1883 nu kan siges, at Tilbud og Efterspörgsel af Skibsrum igjen er k<strong>om</strong>men<br />
i et sundt Forhold. Det er at haabe at <strong>de</strong>tte vil vedvare og at <strong>de</strong>n febrilske<br />
Hast, <strong>de</strong>r især i England förti<strong>de</strong>n hersker for at sætto nye Dampskibe i Farten,<br />
ikke igjen <strong>om</strong> faa Aar vil foranledige Overtilbud af Tonnage. At vore<br />
Re<strong>de</strong>re hjemme har forstaaet at vælge <strong>de</strong>n rette Tid for igjen at optage Skibsfarten<br />
i större Maalestok ved netop da at indkjöbe Skibe, især Seilskibe, i<br />
Udlan<strong>de</strong>t, da Konjunkturerne begyndte at forbedre sig, har været et glæ<strong>de</strong>ligt<br />
Syn. Kjöbesummerne for <strong>de</strong> fleste af disse Skibe har været meget lave, og<br />
<strong>de</strong>t er vist ved <strong>de</strong> nu lönnen<strong>de</strong> Fragter for mange af <strong>de</strong>m bleven mulig at<br />
optjene en stor Del af <strong>de</strong>n anlagte Kapital i kort Tid. Dyrkjöbt Erfaring vil<br />
vist have lært vore Re<strong>de</strong>rier Forsigtighed, og at advare mod at kaste sig paa<br />
alle <strong>de</strong> Skibe, s<strong>om</strong> i Udlan<strong>de</strong>t by<strong>de</strong>s tilsalg selv til tilsynela<strong>de</strong>n<strong>de</strong> rimelig Pris,<br />
vil forhaabentlig være överflödigt.<br />
Trælastfragterne fra Östersöen og fra Kristianiafjor<strong>de</strong>n har faaet rigelig<br />
An<strong>de</strong>l i <strong>de</strong>t almin<strong>de</strong>lige Opsving; Fragterne fra Sundsvalls Distrikt gik op fra
36<br />
Fl. 15—16 i 1886—87 til Fl. 20—21, fra Hernösands Distrikt fra Fl.<br />
167,-177, til Fl. 24—267,, fra <strong>de</strong> fioske Trælasthavne fra Fl. 15—16<br />
til Fl. 20—23, fra Riga fra Fl. 12—15 til FL 18 — 21, fra Kristianiafjor<strong>de</strong>n,<br />
Drammen, Fredriksstad og Fredrikshald fra Fl. 12 — 14 til Fl. 16—18; alle<br />
disse Rater kan siges at være antagelige.<br />
Ogsaa Fragtfarten fik sin An<strong>de</strong>l: for Korn fra <strong>de</strong>t Sorte Hav betaltes<br />
5 Sh. à 5 Sh. 6 D. mod i 1887 2 Sh. 6 D. à 3 Sh. 3 D., for Korn fra<br />
Östersöen 1 Sh. 6 D. à 2 Sh. 6 D. mod 1 Sh. 3 D., for Petroleum fra Nord-<br />
Amerika 2 Sh. 77, D. à 3 Sh. 77, D. mod 2 Sh. à 2 Sh. 3 D., for Pitch<br />
Pine fra <strong>de</strong>n Mexikanske Bugt £ 4 15 Sh. à £ 5 15 Sh. mod £ 4 5 Sh.,<br />
for Harpix fra <strong>de</strong> sydüge nord amerikanske Stater 2 Sh. 9 D. à 3 Sh. 10 D.<br />
mod 2 Sh. 7 7, (for Terpentin l /s mere), for Logwood fra Mexiko og Vestindien<br />
60 Sh. mod 40 Sh. à 50 Sh., for Farvetræ fra <strong>de</strong> vestindiske Öer<br />
30 Sh. à 45 Sh. mod 24 Sh. à 30 Sh. i 1887. Ris-, Sukker- og Kaffefragterne<br />
til Kanal for Ordre fra Java forbedre<strong>de</strong> sig fra 32 Sh. 6 D. til 42<br />
Sh. 6 D., Coprahfragter fra 45 Sh. til 55 Sh.<br />
Udfragterne fra Amsterdam og Rotterdam forbedre<strong>de</strong> sig ligele<strong>de</strong>s: til<br />
Östersöen betaltes c:a 7 Sh. for tunge Varer, 6 Sh. à 7 Sh. for Cokes, 8<br />
Sh. à 10 Sh. for tunge Varer til Nord-Amerika, 1 Sh. for t<strong>om</strong>me Tön<strong>de</strong>r,<br />
15 Sh. for Torvströelse; til La-Plata for Kul 22 Sh. à 24 Sh., til Java 24 Sh.<br />
Indkjöbt for norsk Regning blev hertillands i Aarefc <strong>1888</strong> 9 Skibe, af<br />
Störrelse og til Pris s<strong>om</strong> fölger:<br />
137 Reg.-Tons Fl. 1,650 813 Reg.-Tons Fl. 20,500<br />
143 » » 2,000 1,101 » » 27,000<br />
351 T> » 6,150 1,189 » » 10,000<br />
592 B B 4,500 1,284 » » 20,000<br />
723 » » 16,000<br />
Solgt blev et norskt Skib paa 485 Reg.-Tons for at opbugges. For svensk<br />
Regning blev intet Skib solgt eller indkjöbt i Distriktet i <strong>1888</strong>.<br />
Paa <strong>de</strong>n ne<strong>de</strong>rländske Kyst förliste i Aaret <strong>1888</strong> 6 Skibe (1 svenskt, 5<br />
norske), s<strong>om</strong> blev kon<strong>de</strong>mnere<strong>de</strong>; hele Besætningen paa et af disse Skibe (et<br />
norskt) <strong>om</strong>k<strong>om</strong> ved Strandningen. Af 2 norske Skibe, <strong>de</strong>r blev forladt resp.<br />
i Atlanterhavet og i Nordsöen, blev Besætningerne ilandbragt i holländske<br />
Havne. Foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n nævnte Bemanding, <strong>de</strong>r <strong>om</strong>k<strong>om</strong>, gik intet Menneskeliv<br />
tabt ved <strong>de</strong> övrige Ulykker.<br />
Antallet af Skibbrudne og Nödli<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Söfolk, <strong>de</strong>r har mottaget Un<strong>de</strong>rstöttelse<br />
af G-eneralkonsulatet eller <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r samme hören<strong>de</strong> Vicekonsulater og<br />
for hvilke Regning över hävte Udlæg er bleven indsendt til vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
svenske eller norske Myndighed, udgjor<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t henrundne Aar:<br />
svenske 8<br />
norske 68<br />
og Udlæggenes Belöb henholdsvis Kr. 80'93 og Kr. 3,245"10.<br />
Efterla<strong>de</strong>nskaber efter <strong>om</strong>bord i svenske, norske eller holländske Skibe<br />
afdö<strong>de</strong> Soniæud, <strong>de</strong>r blev indbetalt til Generalkonsulatet og remitteret til Hjeælan<strong>de</strong>ne,<br />
udgjor<strong>de</strong>:<br />
til Sverige Kr. 34'98<br />
l> Norge » 563'37
37<br />
Der udfærdige<strong>de</strong>s Sömandsanvianinger til Hjemsen<strong>de</strong>lse af opspare<strong>de</strong> Hyrer<br />
til fölgen<strong>de</strong> Belöb:<br />
Til Sverige Til Norge<br />
Indbetalt ved: Antal Kr. Antal Kr.<br />
Hovedstationen 2 366'— 8 1,702-50<br />
Vicekonsulatet i Rotterdam — 7 1,119' —<br />
ialt Kr. 366-— Kr. 2,621-50<br />
Total Kr. 3,187'SO<br />
Foru<strong>de</strong>n disse Hyrebelöb, <strong>de</strong>r bjemsendtes i <strong>de</strong>n foreskrevne Form, blev<br />
ifölge Opgave fra <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> norske Sömandspræst ogsaa större Belöb af<br />
ham hjemsendt til en<strong>de</strong>l Sotolks Slægtinger i Norge i Postanvisuinger og Banksedier;<br />
<strong>de</strong>t hæu<strong>de</strong>r nenilig ikke saa sjel<strong>de</strong>nt at norske Söfolk paastaar at Lave<br />
gjort <strong>de</strong>n Erfaring, at Petige s<strong>om</strong> bjemsen<strong>de</strong>s ved Konsulaterne först fremk<strong>om</strong>mer<br />
efter længere Tids Forlöb. Da <strong>de</strong>r efter min Mening bör gjores alt for<br />
at tilskyn<strong>de</strong> Söfolk mere og mere at opspare sine Hyrer ved at tilby<strong>de</strong> <strong>de</strong>m<br />
alleslags Faciliteter <strong>de</strong>rtil, vil<strong>de</strong> <strong>de</strong>t u<strong>de</strong>n Tvivl være gavnlig at Foreskriften<br />
<strong>om</strong> at <strong>de</strong> til et Konsulat indbetalte Hyrebelöb en Gäng <strong>om</strong> Maane<strong>de</strong>n skal<br />
indsen<strong>de</strong>s blev forandret til Indsen<strong>de</strong>lse u<strong>de</strong>n Ophold. Ved <strong>de</strong>tte Konsulat<br />
bliver <strong>de</strong> indbetalte Belöb soui Regel samme Dag tilsendt Departementet.<br />
Antallet af Paa- og Afmönsiringer<br />
i <strong>1888</strong>:<br />
ved Hovedstationen:<br />
samt af anmeldte Römninger udgjor<strong>de</strong><br />
Svenske Norske Fremme<strong>de</strong> Ialt<br />
Paamönstret med svenske Skibe _ 2 — 4 6<br />
» » norske B 6 22 57 85<br />
Afmönstret fra svenske » _ 7 — 1 8<br />
» » norske B 6 66 15 87<br />
ltömt B svenske » ... 6 — 2 8<br />
B » norske » . 3 14 5 22<br />
og ved samtlige Vicekonsulsstationer:<br />
Paamönstret med svenske Skibe 5 7 5 17<br />
>• » norske » 31 111 100 242<br />
Afmönstret fra svenske » 28 5 8 41<br />
» B norske » 42 22'J GG 337<br />
Römt » svenske » 3 — 4 7<br />
» s> norske B —- 13 — 13<br />
Römning förek<strong>om</strong> ved Hovedstationen i större Grad end i <strong>de</strong> sidste Aar<br />
og <strong>de</strong>t er et mærkeligt Bevis paa hvor let Römlingerne nu kan forsvin<strong>de</strong> og<br />
expe<strong>de</strong>res vi<strong>de</strong>re per Jernbane eller Dampskib. at ingen af <strong>de</strong> her römte Folk<br />
blev paagrebne, uagtet <strong>de</strong>r baa<strong>de</strong> fra Politiet og Havnevæsenets Si<strong>de</strong> blev y<strong>de</strong>t<br />
Bistand.<br />
Med <strong>de</strong> norske Baa<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r ugentlig farer paa Amsterdam fra Göteborg og<br />
Kristiania, ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r hcrtil 799 Emigranter (mod 539 i 1S87) forsyne<strong>de</strong><br />
med Passagebilletter til Nord Amerika med <strong>de</strong>t ne<strong>de</strong>rländsk-amerikanske Dampskibsselskabs<br />
Fartüier. Foru<strong>de</strong>n disse ank<strong>om</strong> hertil og til Rotterdam et bety<strong>de</strong>ligt<br />
Antal skandinaviske Emigranter, is:vr svenske, med Jernbanen fra Lübeck.<br />
Med Uudtagelse af et Klagemaal. frembragt af en<strong>de</strong>l norske Emigranter, at<br />
Överfarten til Amerika med et bestemt Fartüi hav<strong>de</strong> været udtrykkelig tilsikret
38<br />
<strong>de</strong>m, ine<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> efter Ank<strong>om</strong>gten her hav<strong>de</strong> været holdt tilbage en 10 Dages<br />
Tid til <strong>de</strong>t næste Dampskibs Afgang og at Selskabet kun vil<strong>de</strong> bekoste Deres<br />
Ophold her men ikke give <strong>de</strong>m Godtgjörelse for Tidsspil<strong>de</strong>, förek<strong>om</strong> <strong>de</strong>r i<br />
<strong>1888</strong> ikke andre Tvistighe<strong>de</strong>r med <strong>de</strong>t ovennævnte Selskab <strong>de</strong>r gjor<strong>de</strong> Indskri<strong>de</strong>n<br />
fra Konsulatets Si<strong>de</strong> nödvendig.<br />
I <strong>de</strong> to vigtigste Havne i Distriktet, Amsterdam og Rotterdams Förbin<strong>de</strong>lse<br />
med Nordsöen, er i <strong>de</strong>t henrundne Aar ikke k<strong>om</strong>men nogen væsentlig<br />
Förändring. Gravningsarbei<strong>de</strong>rne for <strong>de</strong>t nye store Slusværk ved Ymui<strong>de</strong>n,<br />
s<strong>om</strong> <strong>om</strong>taltes i min forrige Aarsberetning, er begyndt i <strong>1888</strong>; til selve Sluseværket<br />
vil <strong>de</strong>r i sin Tid fordres meget huggen Granit og vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Stenhuggerier<br />
hjemme vil gjöre vel i at sætte sig i Förbin<strong>de</strong>lse med Entreprenörerne<br />
af Byggeforetagen<strong>de</strong>r heri Lan<strong>de</strong>t; s<strong>om</strong> sædvanligt her, bliver Udförelsen af<br />
Arbei<strong>de</strong>t bortliciteret.<br />
For at beskytte Jetéerne ved Indlöbet til Havnen af Ymui<strong>de</strong>n mod <strong>de</strong>n<br />
vældige Bölgeslag er <strong>de</strong>r, efter <strong>de</strong>r<strong>om</strong> i sin Tid af Generalkonsulatet skeet<br />
Forslag til vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Autboriteter, her i <strong>de</strong> sidste 4 Aar aarlig hidfört<br />
en<strong>de</strong>l Ladninger raae Granitblokker fra Norge i Vægt af 7 til 12 Tons pr<br />
Stykke, <strong>de</strong>r lægges i Söen ligeforan Jetéerne; <strong>de</strong> store Betonblokker, s<strong>om</strong> för<br />
brugtes <strong>de</strong>rtil og veie<strong>de</strong> 15 Tons, har vist sig ikke være varige.<br />
Den nye Vandvei fra Rotterdam til Nordsöen fyl<strong>de</strong>stgjör i alle Dele;<br />
flere alt for korte Svinger i Maasflo<strong>de</strong>n er blevne afrun<strong>de</strong><strong>de</strong> og Banker bortmudre<strong>de</strong>,<br />
saa Skibe nu kan k<strong>om</strong>me op med 24 Föds Dybgang. Rotterdam<br />
har i <strong>de</strong> sidste 2 à 3 Aar taget bety<strong>de</strong>lig Opsving, s<strong>om</strong> for <strong>de</strong>t meste maa<br />
tilskrives Ste<strong>de</strong>ts heldige Beliggenhed med Hensyn til Transitobefordring af<br />
Varer til Tydskland; <strong>de</strong>n er en af <strong>de</strong> billigste Havne ved Nordsöen og by<strong>de</strong>r<br />
store Bekvemlighe<strong>de</strong>r ved Overladning i Flodskibe for Rhinen.<br />
Hvad Amsterdam tiltrænger mest er en lettere og direkte Kanal til Rhinen;<br />
u<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n vil Byen stadig k<strong>om</strong>me til at ligge un<strong>de</strong>r for Antwerpen og<br />
Rotterdam, s<strong>om</strong> mero og mere bemægtiger sig Transit<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en med Tydskland.<br />
En an<strong>de</strong>n Havn, <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>t henrundne Aar pludselig har trukket en stor<br />
Del af <strong>de</strong>n til Antwerpen bestemte Transito<strong>han<strong>de</strong>l</strong> til sig, er Byen Terneuzen<br />
i <strong>de</strong>n Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne tilhören<strong>de</strong> smale Strög Land ved Schel<strong>de</strong>flo<strong>de</strong>ns sydlige<br />
Bred<strong>de</strong>. Fra 1 Januar <strong>1888</strong> til 10 November <strong>1888</strong>, da Generalkonsulatet<br />
indgav Indstilling til Hans Excellenco U<strong>de</strong>nrigsministern <strong>om</strong> at Vicekonsulat<br />
maatte blive oprettet i Terneuzen, hav<strong>de</strong> Havnen været besögt af 43 svenske<br />
og norske Skibe, med en Totaldrægtighed af 12,350 Tons.*<br />
De af svenske og norske Fartöier in<strong>de</strong>n Distriktet erlagte Konsulatafgifter<br />
udgjor<strong>de</strong> i <strong>1888</strong>:<br />
* Ved H. Etc. U<strong>de</strong>nrigsministerens Resolution af 1 Febrnar 1889 er et Vicekonsnlat<br />
bleren oprettet i Ternenzen og til Vicekoasul <strong>de</strong>rsteds ndnævnt H. E. C. Ysselstein.
39<br />
Han<strong>de</strong>l.<br />
I Konsulatets forrige Aarsberetning paapege<strong>de</strong>s enkelte Antydninger, <strong>de</strong>r<br />
bebu<strong>de</strong><strong>de</strong> at Gjenopliven i <strong>de</strong>n ökon<strong>om</strong>iske Tilstand stod for Boren, og at Fremti<strong>de</strong>n<br />
kun<strong>de</strong> sees imö<strong>de</strong> med lysere Udsigter. Der var imidlertid vel ingen<br />
s<strong>om</strong> ved Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret <strong>1888</strong> driste<strong>de</strong> sig til at forudsige en saadan<br />
afgjort Opsving s<strong>om</strong> vi har været Vidne til. Övergången k<strong>om</strong> egentlig pludselig<br />
og mere eller mindre uforventet: at <strong>de</strong>n er unaturlig kan ikke siges.<br />
Det ser jo ud til at Ver<strong>de</strong>ns Forbrug af Varer har uaaet <strong>de</strong>t Punkt at <strong>de</strong>t<br />
begyn<strong>de</strong>r at overstige Öieblikkets Produktion; <strong>de</strong> store Beholdninger fra <strong>de</strong><br />
sidste 4—'5 Aar, s<strong>om</strong> mange mente man aldrig skul<strong>de</strong> faa se En<strong>de</strong> paa, er<br />
udtömte og Fölgen er at Kjöbelysten er vakt og Efterspörgselen voxer. Producenterne<br />
staar saale<strong>de</strong>s for lysere Udsigter end <strong>de</strong>t paa <strong>de</strong> sidste 10 Aar<br />
har været Tilfæl<strong>de</strong>t.<br />
En mægtig Faktor, <strong>de</strong>r i 1887 holdt en almin<strong>de</strong>lig Gjenopliven af Han<strong>de</strong>lsrörelsen<br />
tilbage, <strong>de</strong>n politiske Tilstand i Europa, har bety<strong>de</strong>lig forbedret<br />
sig, og <strong>de</strong>n politiske Himmel har vist ikke været saa klar i <strong>de</strong>tte Decennium<br />
s<strong>om</strong> i Slutningen af <strong>1888</strong>. Den store Begiveuhed man i 1887 maatte være<br />
forberedt paa fra <strong>de</strong>t ene Öieblik til <strong>de</strong>t andre, og hvis Folger man frygte<strong>de</strong><br />
vil<strong>de</strong> være skjæbnesvangre: Troneskiftet i Tydskland, intraf i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar og — alt blev ved <strong>de</strong>t gamle; en mægtig Indfly<strong>de</strong>lse, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> lammet<br />
enhver Fremgang, er altsaa bortfal<strong>de</strong>n.<br />
En an<strong>de</strong>n Faktor, paa hvis uheldige Indfly<strong>de</strong>lse jeg ofte har peget, Spekulationen,<br />
i <strong>de</strong>ns forskjellige Skikkelser, er <strong>de</strong>rimod frem<strong>de</strong>les tilste<strong>de</strong>, og har<br />
igjen i <strong>de</strong>t henrundne Aar udviklet stor Virks<strong>om</strong>hed, <strong>om</strong>endskjönt paa en<br />
mindre iöinefallen<strong>de</strong> Maado dog i en mere rafflneret Form; <strong>de</strong>tte skyl<strong>de</strong>s Tilblivelsen<br />
af »Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en» med <strong>de</strong>ns Liqvidationskasser, <strong>de</strong>r nu næsten antræffes<br />
i hverteneste större Han<strong>de</strong>lscentrum. Er Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en til Gavn for<br />
Han<strong>de</strong>len eller til <strong>de</strong>ns Ska<strong>de</strong>? De theorctiske Grun<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> fremfores af<br />
Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ens Vtnner, at <strong>de</strong>nne Han<strong>de</strong>l er et nödvendigt Mid<strong>de</strong>l for at raa<strong>de</strong><br />
Bod paa Överproduktion paa <strong>de</strong>n ene og Mangel paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Haand, at <strong>de</strong>n<br />
forhindrer at <strong>de</strong>n ugunstige Tilstand en Ilan<strong>de</strong>lsvare er k<strong>om</strong>men i bliver strax<br />
benyttet, at <strong>de</strong>n overhove<strong>de</strong>t er en god Regulator af Priserne, förek<strong>om</strong>mer mig<br />
at være meget löse. En bedre Förklaring <strong>om</strong> Grun<strong>de</strong>n, hvorfor Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en<br />
snart vil fln<strong>de</strong>s paa saagodts<strong>om</strong> enhver större Han<strong>de</strong>lsplads, nævnes af<br />
Andre, <strong>de</strong>r ikke ere Forstan<strong>de</strong>re af selve Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en, nemlig at Tilblivelse<br />
af organiseret Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong> paa disse Ste<strong>de</strong>r er bleven en Nödvendighed, si<strong>de</strong>n<br />
enkelte Han<strong>de</strong>lscentra saas<strong>om</strong> Havre og Newyork har faaet Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong> istand,<br />
vil<strong>de</strong> man ikke risikere at se al selvstandig Han<strong>de</strong>l i en Artikel dragé bort<br />
fra <strong>de</strong> Pladse, hvor <strong>de</strong>nne Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong> ikke forefiu<strong>de</strong>s i organiseret Tilstand;<br />
<strong>de</strong>t er jo et Livsspörgsmaal at enhver Han<strong>de</strong>lsartikel, <strong>de</strong>r bringes paa et större<br />
Marked, stedse maa kun<strong>de</strong> fin<strong>de</strong> en let Afsætning <strong>de</strong>r, og at <strong>de</strong>tte i höi Grad<br />
bliver vanskeliggjort hvis andre Pladse by<strong>de</strong>r större Faciliteter i saa Henseen<strong>de</strong>,<br />
s<strong>om</strong> u<strong>de</strong>n Tvivl er Tilfæl<strong>de</strong>t hvor <strong>de</strong>r by<strong>de</strong>s Anledning til at kjöbe og sælge<br />
paa Termin, er indlysen<strong>de</strong>. Isaavidt kan Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ens Tilværelse nu engang<br />
være berettiget. I Virkelighed er <strong>de</strong>t imidlertid et Faktum at alle <strong>de</strong><br />
skjönne theoretiske Grun<strong>de</strong> bliver til Intet og al <strong>de</strong> allerfleste, <strong>de</strong>r gjöre Brug<br />
af Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en, kun driver <strong>de</strong>n s<strong>om</strong> Spil, u<strong>de</strong>n at tage behörig Hensyn til<br />
sundt Raisonnenient <strong>om</strong> Forhold mellem Tilbud, Efterspörgsel, Förråad etc.<br />
For at sikre sig Seiren i <strong>de</strong>nne Kamp mellem Hausse og Baisse, har Aaret<br />
seet mange Exempler paa en vidtudstrakt Tilslutning af Fælles-interessere<strong>de</strong> i<br />
Syndikater, Konsortier, Trasts, Rings eller hvad <strong>de</strong> nu kal<strong>de</strong>s; disse tilkjen<strong>de</strong>r
40<br />
sig selv en berettiget Tilværelse fordi <strong>de</strong> proklameres oprette<strong>de</strong> for at forhindre<br />
en stærk Aftagen i en Artikels Værdi. I vore Hjemlan<strong>de</strong> har <strong>de</strong>t jo ofte<br />
været foraögt at faa t. Ex. Is-Exportörerne til at slutte sig sammen for ikke<br />
at sælge un<strong>de</strong>r en vis Pris, <strong>de</strong>r maa bringe Tab til <strong>de</strong> fleste af <strong>de</strong>m, eller<br />
Re<strong>de</strong>rne til at forbin<strong>de</strong> sig ikke at acceptere Fragter un<strong>de</strong>r en vis Kate. Et<br />
Samhold af <strong>de</strong>n Beskaffenhed, le<strong>de</strong>t med förståndigt Maa<strong>de</strong>hold, kan jo have<br />
go<strong>de</strong> Fölger, men at danne Konsortier etc., kun for at opdrive en Artikels<br />
Pris långt över <strong>de</strong>ns naturlige Værdi for at la<strong>de</strong> Konsortiets Medlemmer tjene<br />
Penge, kan vel ikke ansees for an<strong>de</strong>t end et stort Uheld for al reel Han<strong>de</strong>l.<br />
Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sætningerne med <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger har s<strong>om</strong> sædvanligt bestaaet<br />
i Import her tillan<strong>de</strong>t af Trælast, Is, Fisk, Tjære, Mineralier, og i Export af<br />
Kolonialvarer. I Mangel af offieiel Statistik* <strong>om</strong> Ind- og Udförsels<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en<br />
for <strong>de</strong>t henrundne Aar er <strong>de</strong>t ikke mulig at opstille Zifre, hverken <strong>om</strong> <strong>de</strong>ns<br />
Störrelse eller <strong>de</strong>ns Værdi. Efter paali<strong>de</strong>lige Opgaver har Trælastimporten<br />
vaeret <strong>om</strong>trent lige stor s<strong>om</strong> i Aaret 1887; af skaaren Last anförtes noget<br />
mindre, af Bjælker <strong>de</strong>rimod mere. Me<strong>de</strong>ns Tilförselen af Bjælker i <strong>de</strong> sidste<br />
Aar stadig bar aftaget, er <strong>de</strong>n nu igjen i Stigning. Fölgen af <strong>de</strong> forholdsvis<br />
go<strong>de</strong> Priser, s<strong>om</strong> Bjælkerne kun<strong>de</strong> betinge i 1886 og 1887, har været at <strong>de</strong>r<br />
i <strong>de</strong>t henrundne Aar tilförtes långt mere end ellers; <strong>de</strong> Ladninger s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong><br />
i <strong>de</strong>n förste Halv<strong>de</strong>l af Aaret fandt endnu strax Afsætning til stigen<strong>de</strong> Priser,<br />
senere paa Hösten blev Tilförselen <strong>de</strong>rimod alt for rigelig, Prisen faldt noget<br />
og Afsætningen blev trægere. Beholdningen af Bjælker er da ogsaa ved Aarets<br />
Slut noget större end ved Slutningen af 1887.<br />
Afsætningen af skaaren og hövlet Last, saavel af Beholdningen fra <strong>de</strong>t<br />
forrige Aar s<strong>om</strong> af <strong>de</strong>n nye Tilförsel har været livlig hele Aaret rundt. Priserne<br />
forbedre<strong>de</strong> sig 10 à 15 % sammenlignet med 1887 og har i Gjennemsnit<br />
for <strong>de</strong> mest gangbare Sorter været fölgen<strong>de</strong>:<br />
Gran 3 X9—11 Fl. 100 à 105 pr P.-Std.<br />
» 3 X7—8 » 85 à 90 J><br />
B 27JX67a—7.. B 85 à 90 B<br />
» 27aX6 B 75 à 80 T><br />
j> 2 X9—11 » 95 à 100 »<br />
B 17, X10 —11.... s> 130 à 140 B<br />
B 172X9 » 100 — »<br />
B 1 X10—11 )> 110 à 125 »<br />
B 1 X9 - B 100 à 105 B<br />
B 1 X8 B 90 à 95 »<br />
B 1 X7 » 80 à 85 B<br />
B 1 X4-6.... B 75 à 80 B<br />
Furu <strong>om</strong>trent 15 % höiere.<br />
En heldig Faktor for vört Granvirke har været <strong>de</strong>n uventet höie Kurs<br />
for Rubelen, <strong>de</strong>r har hävt til Fölge, at flere Rigahuse, s<strong>om</strong> var vore værste<br />
Konkurrenter for Granlast, slet ikke har udfört sine Kontrakter, da Prisen for<br />
al Trælast <strong>de</strong>r k<strong>om</strong> fra <strong>de</strong> russiske Havne maatte stilles höiere for at udligne<br />
Kursdifferencen imellem 98 Cent og 125 Cent per Rubel.<br />
Udsigterne for 1889 er fra Vaaren af meget go<strong>de</strong>. Beholdningen her er<br />
ring og vil vist blive realiseret til ret go<strong>de</strong> Priser, <strong>om</strong> man ikke gjör Tilbud<br />
at levere altfor store Kvantiteter; for 9-T<strong>om</strong>s norske Planker forlanges nu<br />
* Statistikvæaenet her i Lan<strong>de</strong>t er i en ynkelig Forfatning: <strong>de</strong>r udk<strong>om</strong>mer nok en<strong>de</strong>l<br />
Tabeller ved Aarets SInt <strong>om</strong> Ind- og Udförsel af forskj. Varer i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar, men<br />
disse Opgaver er ikke til nogen Nytte, da en Je<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Tanke al<strong>de</strong>les mangJer,
41<br />
Fl. 112 c.i.f. Holland og Fl. 60 for svenske Bjælker f.o.b. Sundsvall. Efterspörgselen<br />
er livlig og <strong>de</strong>r er ingen Tvivl <strong>om</strong> at for<strong>de</strong>lagtige Priser vil kunne<br />
betinges. Man ved her at fortælle <strong>om</strong> at <strong>de</strong>r saavel i Sverige s<strong>om</strong> i Norge<br />
skal være hugget store Kvantiteter <strong>de</strong>nne Vinter.<br />
Andre Trævarer, saas<strong>om</strong> færdiggjorte Dörer og Vinduer, Kassebord, Stav,<br />
fandt ligele<strong>de</strong>s livlig Afsætning til forbedre<strong>de</strong> Priser. S<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> <strong>om</strong>talt i<br />
min Aarsberetning for 1887 gaar <strong>de</strong>n förste Haands Han<strong>de</strong>l her i al Trælast,<br />
isser i skaaren og hövlet Last, mere og mere tilbage og sælges hvert Aar<br />
mere direkte til Konsumenterne ved Mellemk<strong>om</strong>st af <strong>de</strong> forskjellige Afskiberes<br />
Agenter.<br />
Af vor Træmasse forbruges kun li<strong>de</strong>t her i Lan<strong>de</strong>t.<br />
Tilförselen af Is har været mindre i <strong>1888</strong> end i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar;<br />
Maane<strong>de</strong>rne Januar—Jlarts vare her i Lan<strong>de</strong>t moget kol<strong>de</strong> og gav tilstrækkelig<br />
Is til Bryggerierne paa alle Van<strong>de</strong>, S<strong>om</strong>meren var köld og regnfuld s<strong>om</strong> formindskeue<br />
Trangen til afkjölen<strong>de</strong> Drikke. Kunstsmörfabrikerne, s<strong>om</strong> for brugte<br />
nieget Blokis bar i <strong>de</strong>n seneste Tid selv anskaffet Refrigatorer, saa disse nu<br />
ikke længere behöver vor Is.<br />
Fersk Fisk indförtes i större Mæng<strong>de</strong>r end i tidligere Aar. Til Rögerierne<br />
i Scbeveningen sendtes större Partier fersk norsk Sild og til Konsumptiou<br />
i Indlan<strong>de</strong>t ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r fra Norges Vestland regelmæssig noksaa bety<strong>de</strong>lige<br />
Partier fersk Kolje og Torsk i Is, <strong>de</strong>r paa Grund af V<strong>år</strong>ens y<strong>de</strong>rst lave Priser<br />
hjemme og <strong>de</strong>n billige Fragt med <strong>de</strong> höll. Baa<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r ugentlig farer niellem<br />
Bergen — Stavanger og Rotterdam, kun<strong>de</strong> afsættes ber i Lan<strong>de</strong>t til meget lav<br />
Pris. Risikoen ved saadannc Forsen<strong>de</strong>lser er imidlertid ikke saa li<strong>de</strong>n, da alt<br />
k<strong>om</strong>mer an paa at V<strong>år</strong>en kan afleveres hurtigst mulig; k<strong>om</strong>mer Dampskibet,<br />
<strong>de</strong>r medförer Fisk, i Haveri eller anlöber <strong>de</strong>t paa Grund af Stormveir Mellemhavn,<br />
er Fisken fördärvet ved Ank<strong>om</strong>sten, s<strong>om</strong> et Par Gånger har været Tilfæl<strong>de</strong>t<br />
i <strong>1888</strong>, hvorved Fortjenesten ved flere tidligere Forsen<strong>de</strong>lser igjen<br />
gaar tabt.<br />
At <strong>de</strong>r til et Land s<strong>om</strong> Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne, <strong>de</strong>r selv driver Sil<strong>de</strong>fiske paa stor<br />
Skala, kan sælges Sild fra Norge, ligger hovedsageligen <strong>de</strong>ri, at <strong>de</strong>n holländske<br />
Sild <strong>de</strong>r fiskes <strong>om</strong> S<strong>om</strong>nieren er for fed og <strong>de</strong>rfor uskikket til Rögning, Die<strong>de</strong>ns<br />
<strong>de</strong>n Sild, s<strong>om</strong> rüges her i Lan<strong>de</strong>t og s<strong>om</strong> fånges i Marts og April Maane<strong>de</strong>rne<br />
i Zui<strong>de</strong>r Zee er magrere og mere lig <strong>de</strong>n norske Sild, s<strong>om</strong> <strong>om</strong> Vinteren<br />
i <strong>de</strong>n kol<strong>de</strong>re Aarstid bringes hid, og da Prisen er meget billig, fin<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n<br />
Afsætning til Rögerierne.<br />
Partier af hjemmerögt Sild (Kippers), <strong>de</strong>r til Forsüg sendtes hertil fra<br />
Fredriksstad, fandt ikke Afsætning. da Befolkningen ber er vant til Fisk, <strong>de</strong>r<br />
er behandlet paa en an<strong>de</strong>n Maadc (Bokkings). Afseu<strong>de</strong>rne er blevnc gjort bekjendt<br />
med <strong>de</strong>t te og bar indrettet sig <strong>de</strong>refter; et Par mindre Partier, <strong>de</strong>r<br />
var rögt s<strong>om</strong> man förlänger <strong>de</strong>t her. fandt seuere god Afsætning.<br />
Stokfisk indförtes hovedsageligen til Rotterdam; störsto Delen gaar til <strong>de</strong><br />
sydlige Provindser, <strong>de</strong>r er overveien<strong>de</strong> R<strong>om</strong>ersk-Katholske, samt til Belgien og<br />
Tydskland. Prisen holdt sig <strong>om</strong>trent s<strong>om</strong> i 1887: Fl. 16 à 18 for Prima<br />
Vare, Fl. 13 à 15 for mindre Kvaliteter. Klipfisk forbruges ikke her i Lan<strong>de</strong>t.<br />
Af Fisketran hidförtes s<strong>om</strong> sædvanlig mindre Partier <strong>de</strong>r imidlertid betinge<strong>de</strong><br />
noget lavere Priser end i 1887: Fl. 21 a 23 for brun, Fl. 25 a 32<br />
for blank. Forsög <strong>de</strong>r gjor<strong>de</strong>s med Tilforsel af Fisketran fra Afrikas Vestkyst<br />
gav meget daarligt Resultat.<br />
Prisen paa Tjære forbedre<strong>de</strong> sig bety<strong>de</strong>lig i Aarets Lüb, nemlig fra Fl.<br />
122 ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse til Fl. 162 ved <strong>de</strong>ts Slut; <strong>de</strong>r anförtcs imidlertid<br />
s<strong>om</strong> sædvanlig kun mindre Ladninger fra Umeå Distrikt og <strong>de</strong> nordlige finske Havne.
42<br />
Den störste Del af Tilförselen af svensk Jern, svenske og norske Fyrstikker,<br />
norske Söm, svensk Punsch, norsk Öl udförtes igjen til <strong>de</strong> indiske<br />
Kolonier. Gellivara Jernmalm fra Luleå, hvoraf 3 Ladninger anförtes til<br />
Rotterdam, gik i Transito til <strong>de</strong> Kruppske Fabriker i Essen. Zinkmalm og<br />
Feltspat fra Bohuslän, samt Svovlkis fra Stavanger Amt, <strong>de</strong>r indförtes hid og<br />
til Rotterdam, var bestemt til Fabrikerne i Rhinpreussen og Belgien.<br />
S<strong>om</strong> sædvanlig giver Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> en kort Oversigt över Han<strong>de</strong>len i <strong>de</strong><br />
for Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne vigtigste Exportartikler, Kolonialvarer, Tobak og Tin. Blandt<br />
disse Produkter fra <strong>de</strong> Ne<strong>de</strong>rländske Kolonier er <strong>de</strong>t s<strong>om</strong> stedse Java-Kaffe<br />
<strong>de</strong>r indtager <strong>de</strong>n förste Pläds. I Konsulatets forrige Aarsberetning fremhæve<strong>de</strong>s<br />
at en Stigning af Kaffepriserne i <strong>de</strong>n förste Halv<strong>de</strong>l af Aaret <strong>1888</strong> un<strong>de</strong>r<br />
almin<strong>de</strong>lige normale Han<strong>de</strong>lsforhold maatte kunne sees imö<strong>de</strong> indtil Efterretningerne<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong> nye Hösters Udfald igjen vil<strong>de</strong> bestemme Prisernes Löb i <strong>de</strong>n<br />
an<strong>de</strong>n Halv<strong>de</strong>l af Aaret; <strong>de</strong>t var i Slutningen af 1887 bekjendt at Brasilhöstens<br />
Störrelse ville blive långt un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t anslaae<strong>de</strong> Ziffer 6 Millioner Baller, me<strong>de</strong>ns<br />
Javahösten neppe vil<strong>de</strong> overstige 400,000 Baller mod 1,143,000 i 1886. Det<br />
bemærke<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> sagt i Rapporten at en Stigning un<strong>de</strong>r normale Forhold neppe<br />
kun<strong>de</strong> u<strong>de</strong>blive, men at man bur<strong>de</strong> været forberedt paa at se ganske andre<br />
Ting gaa i Opfyl<strong>de</strong>lse, da Han<strong>de</strong>len i Kaffe ikke længere kan betragtes s<strong>om</strong><br />
normal paa Grund af Spillet paa Termin, s<strong>om</strong> med Forkjærlighed har kastet<br />
sig paa <strong>de</strong>nne Vare. Prisernes Löb har da ogsaa i Aaret <strong>1888</strong> været <strong>de</strong>t<br />
Stik-modsatte af hvad Artikelens naturlige Stilling bur<strong>de</strong> have medbragt: lige<br />
fra <strong>de</strong> förste Dage i Januar, uagtet misslagne Höster og y<strong>de</strong>rst ringe Beholdninger<br />
— skarp Prisfald s<strong>om</strong> Fölge af Overspekulationen i 1887, övermodige<br />
Blankosalg paa Termin og finantielle Vanskelighe<strong>de</strong>r paa flere Marke<strong>de</strong>r. I<br />
<strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Halv<strong>de</strong>l af Aaret <strong>de</strong>riinod ved rigeligere Höstudsigt — en lige<br />
umotiveret gjennemgriben<strong>de</strong> Stigning, foraarsaget ved tvungen Dækning af i<br />
Blanko solgt Kaffe. Altsaa begge Gånger Spekulationer <strong>de</strong>r har givet sit Præg<br />
til Kaffeprisernes Löb.<br />
Fluktuationen i Javakaffe paa <strong>de</strong> holländske Marke<strong>de</strong>r fremgaar af fölgen<strong>de</strong><br />
Oversigt, bvorved <strong>de</strong>t imidlertid maa tages i Betragtning at <strong>de</strong>t ikke er Javakaffe<br />
alene <strong>de</strong>r viste saadan Op- og Nedgång, men at alle Kaffesorter <strong>de</strong>ltog<br />
i samme:<br />
»God-ordinær Java» notere<strong>de</strong>s i<br />
November 1887 44 Cents<br />
Januar <strong>1888</strong> 51 1 /, »<br />
Marts » 39V, »<br />
November B 52 1 /, »<br />
Slutn. af Dec. <strong>1888</strong> 49 »<br />
Tilförselen fra Java har s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> sagt i <strong>1888</strong> været meget mindre<br />
end i foregaaeu<strong>de</strong> Aar paa Grund af <strong>de</strong>n mislykke<strong>de</strong> Höst 1887; <strong>de</strong>n blev<br />
anslaaet til 400,000 Baller og har udgjort 428,000, mod Aarets 1886 Höst<br />
1,143,000 Baller. For Aarets <strong>1888</strong> Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> er Hösten anslaaet til<br />
860,000 Baller.<br />
Kvaliteten af <strong>de</strong>n anförte Javakaffe var i Gjennemsnit mindre god end i<br />
<strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> Aar.<br />
Fra Macassar (Celebes) og Padang (Sumatra) samt fra <strong>de</strong> vestindiske Kolonier<br />
var Tilförselen ligele<strong>de</strong>s mindre end eliers.
43<br />
Hvis Efterretningerne <strong>om</strong> Brasilhösten i <strong>1888</strong>, <strong>de</strong>r hidtil ly<strong>de</strong>r ugunstige»<br />
viser sig at være paali<strong>de</strong>lige, er <strong>de</strong>t at antage at Kaffepriserne vil kunne hol<strong>de</strong><br />
sig paa <strong>de</strong>n Höi<strong>de</strong> <strong>de</strong> indtog ved Slutten af Aaret <strong>1888</strong> eller endog stige<br />
noget; <strong>de</strong>t er imidlertid more end sandsynlig at ogsaa 1889 vil se mange Fluktuationer,<br />
s<strong>om</strong> ikke vil la<strong>de</strong> sig forklare naar blöt Hensyn tages til Forraa<strong>de</strong>t<br />
paa <strong>de</strong>n ene og Forbruget paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Haand.<br />
Tobak. For förste Gäng i <strong>de</strong> sidste 5 Aar bar <strong>de</strong>n indiske Tobak i<br />
<strong>1888</strong> været uheldigero stillet end i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar; un<strong>de</strong>r alle <strong>de</strong><br />
for Han<strong>de</strong>len i Kolonialvaror saa y<strong>de</strong>rst vanskelige Aar fra 1883 til 1887<br />
hav<strong>de</strong> Sumatra-Tobakken kunnet gjöre en glimren<strong>de</strong> Undtagelse, baa<strong>de</strong> med<br />
Hensyn til Hösternes Udfald og Kvaliteten, g<strong>om</strong> Prisernes jevne Stigning.<br />
Hösten 1887, <strong>de</strong>r bidförtes i <strong>1888</strong>, har været noget större end <strong>de</strong>ns Forgjsenger<br />
(144,400 Pakker mod 139,500), Gjennemsnitsprisen, <strong>de</strong>r i 1883 til 1887 steg<br />
fra 133 til 154 1 /, Cents, faldt i <strong>1888</strong> imidlertid til 120'/,; Værdien paa <strong>de</strong><br />
nævnte 144,400 Pakker udgjor<strong>de</strong> kun 267, Million Gul<strong>de</strong>n mod 32'/4 Million<br />
for <strong>de</strong> 139,500 Pakker i 1887.<br />
Kvaliteten var i<strong>de</strong>theletaget långt mindre god end i <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> Aar,<br />
hvilket <strong>de</strong>lvis maa tilskrives <strong>de</strong>n långvarige Regnmousson, <strong>de</strong>r herske<strong>de</strong> i 1887,<br />
men for störste Delen <strong>de</strong>rtil, at <strong>de</strong>r paa <strong>de</strong> fleste Plantager blev arbei<strong>de</strong>t paa<br />
at producere et muligst stort Kvantum iste<strong>de</strong>tfor at gjöre alt inuligt for at<br />
forædle Kvaliteten. For förste Gäng si<strong>de</strong>n <strong>de</strong>r fra Sumatra udföres Tobak<br />
blev <strong>de</strong>r sendt et Parti direkte til Bremen, hvorimod al tidligere Tobak stedse<br />
anförtes til Amsterdam og Rotterdam.<br />
Det Tydsko Rige og <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater vedbliver at være <strong>de</strong> störste<br />
Kjöbere af Sumatra-Tobak.<br />
Fra Java var Tilförselen bety<strong>de</strong>lig större, nemlig 138,000 Pakker, værd<br />
9 1 /, -Million Gul<strong>de</strong>n mod i 1887 108.000 Pakker, værd 7 Million. Kvaliteten<br />
var igjen temmelig variabel, men over<strong>de</strong>tbele bedre end i 1887. Gjennemsnitsprisen<br />
stille<strong>de</strong> sig paa 39 Cents pr '/, Kg. mod i 1886 og 1887 37 1 /i Cents.<br />
Fra Celcbes eg Ceyloii anförtes nogle mindre Partier Tobak, <strong>de</strong>r var af<br />
inferiör Kvalitet; fra Bornco <strong>de</strong>rimod fremk<strong>om</strong> for förste Gäng et Slags Tobak,<br />
<strong>de</strong>r vel liar en<strong>de</strong>l Feil, men s<strong>om</strong> paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Haand siges at have alle <strong>de</strong><br />
fortrinlige Egenskaber <strong>de</strong>r netop har gjort Sumatra-Tobakkens Ren<strong>om</strong>m<strong>de</strong>.<br />
Borneo vil u<strong>de</strong>n Tvivl k<strong>om</strong>me til at være en farlig Konkurrent for Sumatra.<br />
I <strong>1888</strong> er baado ber i Lan<strong>de</strong>t og i England oprettet flere Selskaber, <strong>de</strong>r agter<br />
at drive Tobakkultur paa <strong>de</strong>nne Oe.<br />
Ris. For <strong>de</strong>nne Artikel har Aaret <strong>1888</strong> været meget heldig; Prisforhöielsen<br />
udgjör <strong>om</strong>trent 20 .% for alle Sorter, sammenlignet med 1887. Den<br />
förste Del af Aaret var endnu temmelig stille, imidlertid med fäste Priser,<br />
men i August Maaned intraadte en afgjort Opgang, <strong>de</strong>r vedvare<strong>de</strong> til Aarets<br />
Slut. Der anfürtes hertillan<strong>de</strong>t af alle Sorter (Java, Japan, Birma etc.)<br />
1,376,000 Baller mod 1,160,000 i 1887.<br />
The. Af Java-The tilförtes mindre i <strong>1888</strong>, nemlig 29,600 Kvartkasser<br />
mod 34,200 i 1887. Afrætningen var tilfredsstillen<strong>de</strong>; Priserne variere<strong>de</strong><br />
li<strong>de</strong>t og holdt sig <strong>om</strong>trent paa <strong>de</strong>tsamme Ståndpunkt s<strong>om</strong> i 1887; man k<strong>om</strong> i<br />
<strong>de</strong>t benrundne Aar tilbage til tidligere hyl<strong>de</strong><strong>de</strong> System at sælge al The, <strong>de</strong>r<br />
hidförtes, ved Auktion og ikke lfcngere ved Indskrivning.<br />
Tin. Det aabne Spörgsmaal ved Aarets 1887 Slut, <strong>om</strong> <strong>de</strong>t mægtige<br />
Pariser Tin-Syndikat, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> opdrevet Prisen fra Fl. 65 til 99, vil<strong>de</strong> kunne<br />
hol<strong>de</strong> sig. har i <strong>1888</strong> faaet sit Svar: <strong>de</strong> förste 3 Maane<strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> Prisen ikke<br />
alene höi<strong>de</strong>s paa samme Höi<strong>de</strong>, men selv y<strong>de</strong>rligen opdrives til Fl. 103, men<br />
da var <strong>de</strong>n fornemste Kjöber, Kontraminen, tilsidst forsynet, og Prisen maatte
44<br />
ned igjen, i Mai notere<strong>de</strong>s Fl. 68, i August Fl. 47. I September tiltog Efterspörgselen<br />
igjen og kun<strong>de</strong> ätter betinges Fl. 65, ved Aarets Slut Fl. 58. *<br />
En an<strong>de</strong>n stor Han<strong>de</strong>lsbranche <strong>de</strong>r aarlig tiltager er Fonds<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en, <strong>de</strong>r<br />
liges<strong>om</strong> Pengemarke<strong>de</strong>t har vist at være meget kapitalstærk og udviklet en<br />
bety<strong>de</strong>lig Virks<strong>om</strong>hed. Det var s<strong>om</strong> <strong>om</strong> Pengemarke<strong>de</strong>t ikke kun<strong>de</strong> blive udtömt<br />
og s<strong>om</strong> <strong>om</strong> man sügte at faa en Modvsegt mod europæiske Papirer ved<br />
at kaste sig paa en<strong>de</strong>l nye Laan, <strong>de</strong>r maatte skaffe flere oversöiske Lan<strong>de</strong> store<br />
Kapitaler. Et Öieblik saa <strong>de</strong>t imidlertid ud s<strong>om</strong> <strong>om</strong> man stod föran en alvorlig<br />
Guldkrisis, da Guldforraa<strong>de</strong>rne i <strong>de</strong>n engelske og <strong>de</strong> större Kontinentale<br />
Banker var stærkt aftagne paa Grund af at <strong>de</strong> fleste oversöiske Laan maatte<br />
betales med Guld. Diskontoen blev i <strong>de</strong>n Tid (August—November) forhöiet<br />
fra 2 til 5 % og flere nye Laan, <strong>de</strong>r allere<strong>de</strong> <strong>om</strong>taltes s<strong>om</strong> afslutte<strong>de</strong>, maatte<br />
igjen konime fra Banen. Lidt efter lidt kun<strong>de</strong> Bankerne benimod Aarets Slut<br />
igjen foröge sine Guldforraad, og <strong>de</strong>t kan med Sikkerhed ventes at Diskontoen<br />
i <strong>de</strong> förste Dage af 1889 ätter vil blive nedsat.<br />
Det mærkeligste Evenement paa Fondsmarke<strong>de</strong>t i <strong>1888</strong> har været Forbedringen<br />
<strong>de</strong>r fandt Sted i Ruslands Kredit paa <strong>de</strong> europæiske Börser. Værdien<br />
paa alle russiske Papirer samt Rubelkursen var bety<strong>de</strong>lig fal<strong>de</strong>n efter <strong>de</strong><br />
gjentagne Gånger i <strong>de</strong> tydske officiöse Bla<strong>de</strong> indrykke<strong>de</strong> Advarsler mod at<br />
anlægge sine Kapitaler i russiske Fonds, og <strong>de</strong> <strong>de</strong>rved forvoldte store, ofte<br />
ulimitere<strong>de</strong> Salg af disse Papirer; Rubelkursen k<strong>om</strong> sel v i Februar ned til<br />
96V» Cents. Midt paa Aaret, efter Troneskiftet i Tydskland, klarne<strong>de</strong> <strong>de</strong>n<br />
politiske Himmel imidlertid mere og mere op, især efter Kaiser Wilhelm II:a<br />
Reise til S:t Petersburg, og da saa Kornhösten i Rusland, i Modsætuing til<br />
Mishösten i Vest-Europa, var meget rig og <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lig foroge<strong>de</strong> Kornexport<br />
bragte hurtig Stigen i Rubelkursen, k<strong>om</strong> <strong>de</strong>r igjen mere Tiltro til Ruslands<br />
Kredit, og <strong>de</strong>n i flere Aar saa ofte <strong>om</strong>talte Operation, Udbringen af <strong>de</strong>t store<br />
Konverteringslaan til Belöb af 500 Millioner Francs sattes i Gäng; Resultatet<br />
var över al Forventning gunstigt og <strong>de</strong>rnied var <strong>de</strong>t afgjort at Rusland har<br />
gjenvun<strong>de</strong>t gin forrige Kredit paa Fondsbörserne.<br />
For Konvertering af ældre Laan har <strong>1888</strong> igjen været gunstigt.<br />
Af svenske og norske Statspapirer blev s<strong>om</strong> stedse kun li<strong>de</strong>t forhandlet,<br />
at <strong>de</strong> imidlertid ansees s<strong>om</strong> meget soli<strong>de</strong> fremgaar af fölgen<strong>de</strong> Maximum- og<br />
Minimum-Kurser:<br />
Svenskt 4'/, \ Laan af 1875 (Rm. 300 — 600) 101 à 1067,<br />
» v, » » K ( B 1,500 — 3,000) 100 à 106<br />
» 4 % » » 1880 (£ 100) 101 à 106<br />
Norskt 47, % » t 1878 (£ 100) 100 s /4 à 104<br />
» 37, % » » 1886 (.£ 100) 967„ à 1007,<br />
» 3 % » » <strong>1888</strong> (£ 100) 897, à 90<br />
Obligationerne for Luleå—Ofoten-Jernbanen var liges<strong>om</strong> i 1887 en Yndlingspapir<br />
for Spekulanterne.<br />
Om Nordsöfiskeriet her i Lan<strong>de</strong>t i <strong>1888</strong> har Vieekonsulen i Maassluis<br />
med<strong>de</strong>lt, at <strong>de</strong>t har været li<strong>de</strong>t lönnen<strong>de</strong>. Vinteren 1887—88 var meget<br />
* En af <strong>de</strong> monstruöseste K<strong>om</strong>binationer for Öieblikket er Kobber-Syndikatet »Société<br />
<strong>de</strong>s Métaui» i Paris; hvorle<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t vil gaa med <strong>de</strong>nne, viBt med stor Möie sammenholdte<br />
Société, er neppe tvirls<strong>om</strong>; thi <strong>de</strong>n kjæmpemæäsige Opgave <strong>de</strong>n vil have at löse: at skaffe<br />
livlig Afsætning og foröget Forbrug, at hol<strong>de</strong> Priserne höie, og til samme Tid formaa Minerna<br />
til at indskreenke Produktionen, er vist for meget förlängt af Nuti<strong>de</strong>ns Mennesker.
45<br />
stormfuld, s<strong>om</strong> foraarsage<strong>de</strong> li<strong>de</strong>n Fångst og stor Ska<strong>de</strong> paa Fiskeriredskaberne.<br />
Med Sil<strong>de</strong>fisket <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren var <strong>de</strong>t noget heldigere stillet, da Sil<strong>de</strong>priserne<br />
i September Maaned gik opad, men Stormveir forvoldte ogsaa ber stor Ska<strong>de</strong><br />
paa Netterne og Udbyttet var <strong>de</strong>rfor i<strong>de</strong>theletaget ikke synnerligt lflnnen<strong>de</strong>.<br />
Landbruget og Fædriften bar arbei<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>om</strong>trent samme Vilkaar s<strong>om</strong><br />
i 1887. Man venter bedre Ti<strong>de</strong>r for Meieridriften af <strong>de</strong>t af Regjeringen tilsidst<br />
frembragte Lovforslag mod Bedragerier i Smör<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en, <strong>de</strong>r gaar ud paa<br />
at forby<strong>de</strong> Salg af en Vare <strong>de</strong>r kaldcs Kunstmör un<strong>de</strong>r an<strong>de</strong>t end <strong>de</strong>ns egentlige<br />
Navn »Margarin». Om <strong>de</strong>t holländske Smörs Ren<strong>om</strong>mée, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t allere<strong>de</strong><br />
for længe si<strong>de</strong>n har mistet, ikke alene ved Bedragerier med Kunstsmör, men<br />
i endnu böiere Grad ved daarlig Tilberedning og alleslags Fusk, vil kunne<br />
gjenvin<strong>de</strong>s, vil ikke saa meget afhænge af <strong>de</strong>n nye Lovs Bestemmelser, s<strong>om</strong> af<br />
en gjennemgriben<strong>de</strong> Förändring i Behandlingsmaa<strong>de</strong>n i Meierierne.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n blandt Fæet, med Undtagelso af Svinene, har i <strong>1888</strong><br />
været ualmin<strong>de</strong>lig god; af smits<strong>om</strong>me Sygd<strong>om</strong>mer förek<strong>om</strong> kun Svinediphterit<br />
i nogen större Udstrækning; vi<strong>de</strong>re enkelte Tilfæl<strong>de</strong>r af »Droes» blandt Heste,<br />
samt Vandskræk hos Hun<strong>de</strong>.<br />
I <strong>de</strong>n holländske Toldtarif er ingen Förändring foregaaet i <strong>1888</strong> med<br />
Undtagelse af Toldsatser for Rosiner, s<strong>om</strong> er <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger uvedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
Lissabon <strong>de</strong>n 27 februari 1889.<br />
Tho. Egidius.<br />
Nu gällan<strong>de</strong> portugisiska tullreglemente innehåller vissa bestämmelser, hvarigen<strong>om</strong><br />
fartygsbefalhafvare är ansvarig för lastens noggranna leverering i land<br />
<strong>och</strong> mäste erlägga dryga böter för <strong>de</strong>n ringaste skilnad mellan hvad s<strong>om</strong> upptages<br />
i manifestet <strong>och</strong> hvad s<strong>om</strong> tullbehandlas i land.<br />
Mot <strong>de</strong>ssa uppenbarligen orättvisa <strong>och</strong> för <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n skadliga bestämmelser<br />
gjor<strong>de</strong> kongl. beskickningen i skrifvelse af C februari föreställning hos dåvaran<strong>de</strong><br />
finansministern, hr Marianno <strong>de</strong> Carvalho, med <strong>de</strong>n påföljd att han vidtog<br />
vissa ändringar hvilka, <strong>om</strong> också <strong>de</strong> ej fullt innefatta hvad s<strong>om</strong> af beskickningen<br />
begär<strong>de</strong>s, dock, så vidt man kan döma nu innan någon praktisk erfarenhet<br />
vunnits, synas tillräckligt motsvara <strong>de</strong>t afsedda ändamålet.<br />
I sitt svar å beskickningens skrifvelse yrka<strong>de</strong> hr Marianno <strong>de</strong> Carvalho<br />
att med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>ssa eftergifter måtte erhålla största möjliga spridning<br />
in<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sverl<strong>de</strong>n i <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, enär <strong>de</strong>ras praktiska nytta i väsentlig<br />
grad beror <strong>de</strong>rpå att fartygsbefalhafvare noga öfvervaka riktigheten af manifest,<br />
fraktsedlar, fakturor <strong>och</strong> alla öfriga skeppshandlingar, hvilka medföras till<br />
Portugal.<br />
Dessa nya bestämmelser, i hvad <strong>de</strong> beröra <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> intressen<br />
<strong>och</strong> ej redan blifvit bekantgjorda, lyda i öfversättning s<strong>om</strong> följer:<br />
Utdrag af bestämmelserna i <strong>de</strong>t nya portugisiska tullreglementet i hvad <strong>de</strong><br />
beröra <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> intressen.<br />
Art. 16:<br />
Genast vid ank<strong>om</strong>sten skall fartygsbefalhafvare vid första tullvisiten <strong>om</strong>bord<br />
öfverlemna en skriftlig förklaring huruvida un<strong>de</strong>r resan någon <strong>de</strong>l af lasten<br />
blifvit kastad öfverbord eller plankor kapa<strong>de</strong> för stufning.
46<br />
Efter <strong>de</strong>nna första tullvisit antages ingen förklaring öfver <strong>de</strong>n skilnad s<strong>om</strong><br />
kan förefinnas mellan lasten sådan <strong>de</strong>n uti manifestet uppgifves <strong>och</strong> sådan <strong>de</strong>n<br />
blifvit lossad.<br />
Art. 22:<br />
Fartygsbefälhafvare ansvarar endast för <strong>de</strong>n i manifestet uppgifna qvantiteten<br />
af varorna <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss öfverensstämmelse med fraktsedlarne.<br />
§ 1. Ifråga <strong>om</strong> last af stäfver eller plankor medgifves en skilnad af 1 %'.<br />
mer eller mindre, mellan <strong>de</strong>n i manifestet förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> qvantiteten <strong>och</strong> <strong>de</strong>n<br />
s<strong>om</strong> lossats.<br />
§ 2. När (med undantag af hvad s<strong>om</strong> stadgas i förutgåen<strong>de</strong> paragraf)<br />
tullafgifterna å skilna<strong>de</strong>n i qvantitet mellan <strong>de</strong> i manifestet upptagna artiklarne<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> s<strong>om</strong> lossats icke öfverstiger 20,000 reis (80 kronor) anses <strong>de</strong>nna skilnad<br />
s<strong>om</strong> ett oafsigtligt öfverskridan<strong>de</strong> af tullreglementet.<br />
På samma sätt anses hvarje sådan skilnad i fråga <strong>om</strong> timmerlast ända till<br />
2'/ä % med fäst afseen<strong>de</strong> å <strong>de</strong>t i § 1 medgifna undantaget.<br />
§ 4. All annan skilnad i qvantiteten af varorna, hvilken öfverstiger hvad<br />
s<strong>om</strong> uti § 2 stadgas, anses sås<strong>om</strong> afsigtligt försök att undgå tullafgiftens erläggan<strong>de</strong>.<br />
Art. 23:<br />
Lastemottagare är ansvarig för noggrannheten af vigten <strong>och</strong> beskaffenheten<br />
af <strong>de</strong> till <strong>de</strong>m <strong>de</strong>stinera<strong>de</strong> varorna enligt fraktsedlarne.<br />
§ 2. Ifråga <strong>om</strong> spanmål eller annan lös last medgifves en skilnad af<br />
3 Xi mer eller mindre, utan erläggan<strong>de</strong> af plikt.<br />
§ 3. För klippfisk införd i ångare medgifves en skilnad af 3 1 /, "ii <strong>och</strong><br />
i seglare af 2 %, utan erläggan<strong>de</strong> af plikt, när <strong>de</strong>n lossa<strong>de</strong> lastens qvantitet<br />
un<strong>de</strong>rstiger <strong>de</strong>n s<strong>om</strong> upptages uti manifestet. Men <strong>om</strong> <strong>de</strong>n i stället öfverstiger,<br />
medgifves endast 2 °a för såväl ångare s<strong>om</strong> seglare.<br />
Art. 38:<br />
Fartygsbefälhafvare är ansvarig för sin last till <strong>de</strong>ss <strong>de</strong>nsamma blifvit å<br />
<strong>de</strong>n utsedda lossningsplatsen emottagen.<br />
Art. 59:<br />
Alla portugisiska <strong>och</strong> främman<strong>de</strong> fartyg, såväl ångare s<strong>om</strong> seglare, erlägga<br />
hamnafgifter efter 45 reis per registerton (brutto).<br />
§ 3. Fartyg s<strong>om</strong> lemoa Douroflo<strong>de</strong>n erlägga dubbla <strong>de</strong>tta belopp, hvaraf<br />
hälften använ<strong>de</strong>s uteslutan<strong>de</strong> till förbättring af inloppet till samma flod.<br />
Art. 61:<br />
Sundhetsumgäl<strong>de</strong>rna beräknas för ångare efter 15 reis <strong>och</strong> för seglare efter<br />
25 reis per ton.<br />
Art. 63:<br />
Karantänsnmgäl<strong>de</strong>rna för fartyg s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma <strong>från</strong> smittad eller för smitta<br />
misstänkt ort beräknas efter 10 reis per ton, dock un<strong>de</strong>r förutsättning att<br />
beloppet ej öfverstiger ett maximum af 15,000 reis för seglare <strong>och</strong> af 25,000<br />
för ångare.<br />
Art. 64:<br />
Dessa afgifter beräknas enligt<br />
brutt<strong>om</strong>ått efter Moors<strong>om</strong> s system.<br />
en ton lika med 2'8 3 kubikmeter enligt<br />
Beträffan<strong>de</strong> Art. 59 — s<strong>om</strong> afhandlar lästafgifterna — f<strong>år</strong> beskickningen<br />
anmärka, att enligt <strong>de</strong>t nya reglementet äro seglare <strong>och</strong> ångare i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong><br />
likstälda.
47<br />
Efter nu gällan<strong>de</strong> reglemente erlägga<br />
ångare 30 reis -f- 6 % per netto ton <strong>och</strong><br />
seglare 106 » + 6 % » » »<br />
Tilläggsafgifter att betalas af fartyg s<strong>om</strong> segla in eller ut ur Douroflo<strong>de</strong>n<br />
hafva erlagts sedan mänga <strong>år</strong>.<br />
Öfverhufvud taget kan man <strong>om</strong> <strong>de</strong> sammanlagda hamn- <strong>och</strong> sanitärafgifterna<br />
säga att <strong>de</strong>, enligt <strong>de</strong>t nya reglementet, k<strong>om</strong>ma att något mer än fördubblas<br />
för ångare <strong>och</strong> med något mindre än hälften minskas för seglare.<br />
Dessa förändringar, hvilka träda i kraft <strong>från</strong> <strong>och</strong> med <strong>de</strong>n 1 nästk<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
april, hafva af Cortes antagits först efter långa förhandlingar, hvarun<strong>de</strong>r<br />
regeringen vidhöll nödvändigheten af likställighet mellan ångare <strong>och</strong> seglare <strong>och</strong><br />
ansåg att <strong>de</strong> afgifter, hvilka ännu erläggas af ångare, äro alltför låga, <strong>och</strong> att<br />
äfven <strong>de</strong>, s<strong>om</strong> skola erläggas enligt <strong>de</strong>t nya reglementet, blifva vida lägre än<br />
enahanda afgifter s<strong>om</strong> uppbäras uti många andra län<strong>de</strong>r.<br />
Victoria (Britiska Columbia) <strong>de</strong>n 1 februari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Otto Steenbock.<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 850 tons <strong>och</strong> 3<br />
norska <strong>om</strong> 3,190 tons. Alla ank<strong>om</strong>mo i barlast <strong>och</strong> afgingo med last, timmer<br />
eller kol.<br />
Det gångna <strong>år</strong>et bar sett en ny näringsgren uppväxa i torskfisket (black<br />
cod) vid Drottning Charlottas ö, hvilket lofvar att in<strong>om</strong> kort sysselsätta en<br />
mäDgd menniskor. I affärslifvet råd<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> mycken liflighet, särskildt<br />
i Victoria, <strong>och</strong> utförseln af timmer <strong>och</strong> kol var <strong>de</strong>n största vi någonsin haft.<br />
Hela provinsens utveckling är jemn <strong>och</strong> sund.<br />
Härvaran<strong>de</strong> svenskar <strong>och</strong> norrmän slå sig väl fram; <strong>de</strong> flesta äro sysselsatta<br />
vid fisket.<br />
Rob. Ward.
Breslau <strong>de</strong>n 27 februari 1889.<br />
48<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De förhoppningar man stält på <strong>år</strong> <strong>1888</strong> för <strong>de</strong>t ekon<strong>om</strong>iska lifvet förverkliga<strong>de</strong>s<br />
i rikt mått, tack vare <strong>de</strong> fredliga politiska förhållan<strong>de</strong>na. Hvad<br />
penningmarkna<strong>de</strong>n beträffar rör<strong>de</strong> sig riksbanken med sär<strong>de</strong>les låga räntesatser,<br />
utan tvifvel en olägenhet i <strong>och</strong> för sig, hvilken emellertid un<strong>de</strong>rlätta<strong>de</strong> en<br />
mängd industriella företag <strong>och</strong> äfven uppmuntra<strong>de</strong> spekulationen i papper.<br />
BergsJiandteringen lemna<strong>de</strong> sina intressenter nöjda med <strong>år</strong>ets resultat <strong>och</strong><br />
äfven <strong>de</strong> förut skäligen matta affärerna i oarbetadt jern <strong>och</strong> stenkol togo upp<br />
sig; en fortsättning af <strong>de</strong>tta glädjan<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong> synes också sannolik, såvida<br />
<strong>de</strong> konventioner, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mit till stånd, begagnas med hofsamhet. Zinkverken<br />
nåd<strong>de</strong> visserligen icke <strong>de</strong> högsta prisen för sin vara, men arbeta<strong>de</strong> dock un<strong>de</strong>r<br />
gynsamma vilkor. För porslin <strong>och</strong> glas var <strong>år</strong>et normalt, för spegelglas märkbart<br />
bättre än förut på grund af sammanslutningen mellan fabrikanterna. Väfnadsindustrien<br />
ha<strong>de</strong> att glädja sig åt rask afsättning till lönan<strong>de</strong> pris. Ull<br />
visa<strong>de</strong> fast ten<strong>de</strong>ns <strong>och</strong> <strong>om</strong>sättningen berör<strong>de</strong>s alls icke af en någon gång inträdan<strong>de</strong><br />
mindre fluktuation. Klä<strong>de</strong>sfabrikationen ha<strong>de</strong> att räkna med så goda<br />
konjunkturer, att icke så få nya företag k<strong>om</strong>mo till stånd. Detta var fallet<br />
äfven med <strong>de</strong>n kemiska industrien <strong>och</strong> cementverken, hvilka senares antal nu<br />
ökats så att man drager i tvifvel huruvida byggnadsverksamheten fram<strong>de</strong>les kan<br />
blifva tillräcklig. Sockerbruken ha<strong>de</strong> en god kampanj, ehuru betorna af <strong>år</strong>ets<br />
skörd voro qvalitativt un<strong>de</strong>rlägsna. Af vigt är ändringen i tillverkningsskatten,<br />
hvilken förut var l - 7 0 mk pr metr. centner betor, men nu nedsatts till 0'8 0<br />
mk, dock med tilläggsafgift af 12 mk för hvarje m. c. socker till inhemsk förbrukning.<br />
Äfven på <strong>de</strong>tta fält märkas flera nya anläggningar.<br />
I motsats till <strong>de</strong>ssa glädjan<strong>de</strong> företeelser visa<strong>de</strong> jordbruket fortfaran<strong>de</strong> en<br />
ganska nedslåen<strong>de</strong> tafla, hvilken lagstiftningen ännu icke förmått göra ljusare,<br />
trots hvad s<strong>om</strong> försökts med tullar <strong>och</strong> annat. Den lilla prisförhöjning, s<strong>om</strong><br />
inträd<strong>de</strong> för en kort tid, var blott en följd af <strong>år</strong>ets icke me<strong>de</strong>lmåttiga skörd<br />
<strong>och</strong> ha<strong>de</strong> ingen blifvan<strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lse. I <strong>de</strong>t hela taget synes vändpunkten för<br />
jordbrukets nedåtgåen<strong>de</strong> ännu icke vara uppnådd <strong>och</strong> prisfallet på <strong>de</strong>ss produkter<br />
är sådant, att <strong>de</strong>t knappast kan vara tal <strong>om</strong> någon behållning.<br />
v. Wallenberg-Pachaly.<br />
Innehåll: Amsterdam (sid. 32), Breslau (sid. 48), Hamilton (sid. 17), Karlsruhe<br />
(sid. 17), Lissabon (sid. 45), Lübeck (sid. 18), Victoria (sid. 47).
Intet svensk Skib anlöb Distriktet for Reparation eller Ordre.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Den svenske Skibsfart i <strong>1888</strong>:<br />
Bilbao <strong>de</strong>n 18 februari 1889.<br />
Årg. 1889. STOCKHOLM, TRYCKTT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1889. N:o 3.<br />
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.
Den norske Skibsfart i <strong>1888</strong>:<br />
50
8 norske Skibe drægtig 1,616 Tons anlöb Distriktet for Reparation eller Ordre.<br />
51
52<br />
De Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Bilbao Konsulatdistrikt udgjor<strong>de</strong> for <strong>de</strong><br />
3 sidste Aar:<br />
Fartöier ank<strong>om</strong>ne med Last og i Ballast:<br />
Den svenske Skibsfart er saale<strong>de</strong>s blöt paa 1 Aar gaaet tilbage med 14<br />
Skibe og 6,920 Tons. Ikke si<strong>de</strong>n 1884 har <strong>de</strong>n svenske Tonnage staaet saa<br />
lavt s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t forlöbne Aar. Sammenlignet med 1887 er ogsaa <strong>de</strong>n norske<br />
Skibsfart gaaet ned med i<strong>de</strong>thele 13 Skibe af 6,078 Tons Drægtighed, me<strong>de</strong>ns<br />
<strong>de</strong>n dog har en Overvægt i Forhold til 1886 af 37 Fartöier og 11,738 Tons.<br />
Den samle<strong>de</strong> Skibsfart for begge Lan<strong>de</strong> viser saale<strong>de</strong>s, naar man ser tilbage<br />
paa <strong>de</strong> 3 sidste Aar, en Tilbagegang af noget över 5,000 Tons.<br />
For<strong>de</strong>lingen mellem Damp og Seil fremgaar af fölgen<strong>de</strong> Tabel:<br />
Det fremgaar af ovenstaaen<strong>de</strong> at <strong>de</strong>t er væsentlig i <strong>de</strong>n svenske Dampskibstraflk<br />
Nedgången viser sig, i<strong>de</strong>t Seilskibs-Tonnagen <strong>om</strong>trent har holdt sig<br />
paa samme Ståndpunkt i <strong>de</strong> sidste 3 Aar. I <strong>de</strong>n norske Skibsfart viser Seiltrafiken<br />
saagar en Fremgang af 1,161 og 3,433 TODS for henholdsvis Aar<br />
1887 og 1886. Nedgången i <strong>1888</strong> sammenlignet med Aar 1887 fremtræ<strong>de</strong>r<br />
ogsaa her for Dampskibenes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
De Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfartsbevsegelse i <strong>de</strong> 3 sidste Aar for<strong>de</strong>ltes paa<br />
Distriktets Havne saale<strong>de</strong>s:
53<br />
Svenske Fartöier.<br />
Den svenske Skibsfart viser altsaa en Formindskelse i San Sebastian,<br />
Pasajes og Santan<strong>de</strong>r og en Forögelse i Vigo, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n i <strong>de</strong> andre Havne<br />
er onitrent stationær.<br />
Norske Fartöier.<br />
Den norske Skibsfart er saale<strong>de</strong>s nedgaaet i Coruna, Santan<strong>de</strong>r og Vigo,<br />
men viser Forögelse i Bilbao, San Sebastian og Pasajes.<br />
De af <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Fartöier<br />
Aar <strong>1888</strong>:<br />
opseile<strong>de</strong> Bruttofragter udgjor<strong>de</strong><br />
Svenske Norske<br />
Seilskibe Dampskibe Seilskibe Dampskibe<br />
Indgaaen<strong>de</strong> ... .. kr. 50,947 23,128 359,307 257,620<br />
Udgaaen<strong>de</strong> - » 3,200 14,700 14,336 166,790<br />
Kr- 54 147<br />
- 37,828 373,643 424,410<br />
Ialt Kr. 91,975 Ialt Kr. 798,053<br />
Aar 1887 » » 184,432 Aar 1887 » » 796,910<br />
» 1886 » » 183,953 » 1886 » » 610,674
54<br />
Til Avilés, hvor Vicekonsul ikke fin<strong>de</strong>s, ank<strong>om</strong> 1 norsk Fartöi med Trælast<br />
fra Sverige til en Fragt af Kr. 5,370.<br />
Den norske Dampkanonbaad »Ellida» besögte i November Maaned Ferrol.<br />
Efter <strong>de</strong>n stærke Stigning i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Nordspanien,<br />
s<strong>om</strong> Aar 1887 udviste, er <strong>de</strong>r altsaa indtraadt en ikke ringe Nedgång.<br />
Specielt gjæl<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tte for <strong>de</strong> svenske Fartöiers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Disse <strong>de</strong>ltog i<br />
Vareförselen paa <strong>de</strong>tte Distrikt u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> i Artiklerne Trælast og Sprit.<br />
Efter <strong>de</strong>t Slag, <strong>de</strong>r ved <strong>de</strong>n nye spanske Lov ramme<strong>de</strong> <strong>de</strong>n svenske Spritexport<br />
paa Spanien, vil <strong>de</strong>tte Marked forelöbig være stængt for <strong>de</strong> i samme hidtil<br />
anvendte svenske Fartöier. Et Par svenske Dampskibe fik ved Aarets Slutning<br />
Sysselsættelse i <strong>de</strong>n i tidligere Aarsberetninger <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Fart med spansk<br />
Vin fra Pasajes til Eouen og <strong>de</strong>t er at haabe, at <strong>de</strong>nne Tra<strong>de</strong> vil kunne vedligehol<strong>de</strong>s<br />
udover Aaret, saafremt Lovgivningen ikke ogsaa her træ<strong>de</strong>r hemmen<strong>de</strong><br />
imellem. I Trælastfarten mellem Sverige og Vicekonsulsstationerne<br />
anvendtes i <strong>de</strong>t bele 10 svenske Seilskibe.<br />
At <strong>de</strong>n norske Skibsfart paa Distriktet — med Undtagelse af for Hovedstationens<br />
Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> — ifjor gik noget ned skyl<strong>de</strong>s væsentlig <strong>de</strong>n formindske<strong>de</strong><br />
Import af Klipfisk. Thi hvad Trælasten betræffer har Förselen med<br />
norske Skibe specielt til Vicekonsulsstationerne tiltaget bety<strong>de</strong>lig. Der hidk<strong>om</strong><br />
saale<strong>de</strong>s ialt 41 Ladninger, særlig norsk og svensk Last, hvoraf Dampskibene<br />
besörge<strong>de</strong> 3, me<strong>de</strong>ns Resten eller 38 faldt paa Seilskibene. Forövrigt hidförtes<br />
med norske Skibe 4 Petroleumsladninger fra Newyork til Bilbao og Pasajes,<br />
2 Ladninger Is fra Kragerö henholdsvis til Bilbao og San Sebastian og 2<br />
Ladninger Træmasse til Pasajes med <strong>de</strong>t i Rute mellem Kristiania og Bor<strong>de</strong>aux<br />
gaaen<strong>de</strong> norske Dampskib »Graronne». Af norske Dampskibe gjor<strong>de</strong>s i<strong>de</strong>thele<br />
28 Reiser mellem Rouen og Pasajes med spansk Vin; 22 Skibe tog Udfragter<br />
med Mineral <strong>de</strong>ls til England, <strong>de</strong>ls til Amerika og 1 afgik med Kul fra Gijon<br />
til an<strong>de</strong>n spansk Havn. Resten förte Transitgods af Klipfisk eller Trælast til<br />
spanske og portugisiske Havne.<br />
Fragter. Man maa gaa tilbage til Aar 1882 for at fin<strong>de</strong> en Sammenligning<br />
med <strong>de</strong> ifjor opnaae<strong>de</strong> Trælastfragter. I <strong>de</strong> mellemliggen<strong>de</strong> 6 Aar gik<br />
Fragterne jevnt ned saavel fra Östersöen s<strong>om</strong> Norge og <strong>de</strong>t var först hen i mod<br />
Slutningen af Aar 1887, at nogen Bedring kun<strong>de</strong> spores. Sæsonen aabne<strong>de</strong>s<br />
med P:tas 50 à 55 pr Pbg-Std. for Planker fra Östersöen til Bilbao — et<br />
Seilskib med Ladning fra Umeå opnaae<strong>de</strong> medio Januar saagar P:tas 60, gik<br />
udover S<strong>om</strong>meren op i P:tas 65 à 70 for igjen at stige til P:tas 75 ved<br />
Höstens Indtræ<strong>de</strong>n. Fra Norge betaltes fra Francs 40 til 60 pr Std., for<br />
Kassebord fra Norge pr S.S betaltes i Januar Maaned Francs 63 pr Std., mod<br />
Francs 55 Aaret för. Pitchpinefragterne gik ogsaa op med £ 1 à £ 1 10 Sh.<br />
mere pr Std. end forud.<br />
Klipfiskfragterne variere<strong>de</strong> mellem 6, 6 l /3 à 7 Rvu pr Kv. à 3 Voger.<br />
I Begyn<strong>de</strong>isen af Juni da <strong>de</strong>n nye Fisk k<strong>om</strong> i Marke<strong>de</strong>t opnaae<strong>de</strong> et Dampskib<br />
8Vj Rvn pr 54 Kg. Senhöstes og ved Aarets Slutning notere<strong>de</strong>s 7 l /a<br />
à 8 Rvn pr 54 Kg.<br />
Is pr Seilskib fra Kragerö P:tas 16 pr Ton.<br />
Mineralfragterne holdt sig nogenlun<strong>de</strong> fäste. Til Bristolkanalen opnaae<strong>de</strong>s<br />
4 Sh. 9 D. à 5 Sh., Portalbot 5 Sh. 6 D.. Maryport 6 Sh. 1 D., Garston<br />
udover Hösten 6 Sh. 9 D.; til Östkysten 5 Sh. 9 D. à 6 Sh.; Grangemouth<br />
og Boness 6 Sh. à 6 Sh. 3 D. à 7 Sh. For nærværen<strong>de</strong> ere Fragterne opadgaaen<strong>de</strong>,<br />
i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r til Cardiff noteres 6 Sh. 3 D. à 6 Sh. 6 D. og til Middlesbro<br />
7 Sh. à 7 Sh. 3 D.
55<br />
Besse t ningen paa en ved Riva<strong>de</strong>sella i Provindsen Asturien atran<strong>de</strong>t norsk<br />
Brig blev ved Konsulatets Foranstaltning hjemsendt över England.<br />
Efterla<strong>de</strong>nskaberne efter en <strong>om</strong>bord i et engelsk Skib afdöd svensk Sömand<br />
til realiseret Belöb Kr. 12'9 5 blev tilstillet <strong>de</strong>t Kongl. K<strong>om</strong>merce-Kollegium.<br />
Til <strong>de</strong>t Kongl. K<strong>om</strong>merce-Kollegium remitere<strong>de</strong>s i »Sjömansinvisningar» af<br />
svenske Sömænd opspare<strong>de</strong> Hyrebelöb <strong>om</strong>bord i engelske Skibe til Belöb tilsammen<br />
Kr. 110.<br />
Heller ikke i <strong>de</strong>t forlöbne Aar er nogen Mulkt for Overtræ<strong>de</strong>lse af <strong>de</strong><br />
spanske Toldforordninger ilagt noget af <strong>de</strong> til Distriktet ank<strong>om</strong>ne svenske og<br />
norske Fartöier. Der indtraf vistnok sidste S<strong>om</strong>mer 2:<strong>de</strong> Tilfæl<strong>de</strong> med norske<br />
Skibe i Form af Feil og Uregelmæssighe<strong>de</strong>r i Manifesterne. Det lykke<strong>de</strong>s<br />
imidlertid Konsulatet i Lighed med foregaaen<strong>de</strong> Aar, at faa bilagt Sägen i<br />
Min<strong>de</strong>lighed u<strong>de</strong>n at Fartöierne led nogen ökon<strong>om</strong>isk Ulempe eller Tab af Tid.<br />
Af <strong>de</strong> in<strong>de</strong>n Distriktet i Aarct <strong>1888</strong> oppebaarne Afgifter tilfaldt Konsumkassen<br />
ialt P:tas 3,638"99 eller Kr. 2,620-07.<br />
Antallet af udgaaen<strong>de</strong> Skrivelser i <strong>1888</strong> udgjor<strong>de</strong>:<br />
Til Utrikes<strong>de</strong>partementet 39<br />
» Gesandtskabet i Madrid 16<br />
» K<strong>om</strong>merce-Kollegiet _. 9<br />
» Indre Departementet 76<br />
» Vicekonsulerne (foru<strong>de</strong>n 6 Cirkulærer) 108<br />
» Myndighe<strong>de</strong>r og Private 110<br />
Tilsammen 358<br />
Journalen över indk<strong>om</strong>ne Säger <strong>om</strong>fatter 132 Nummere.<br />
Konsulatets Adresse er frem<strong>de</strong>les Gran Via, 18.<br />
Kl. 97,-2 Formiddag.<br />
Ordinær Expeditionstid<br />
Etablere<strong>de</strong> svenske og norske Han<strong>de</strong>lshuse. Det i Bilbao, Santan<strong>de</strong>r og<br />
Madrid etablere<strong>de</strong> norske Trælastfirma »La c<strong>om</strong>pania <strong>de</strong> ma<strong>de</strong>ras» har aabnet<br />
en Filial i Gijon un<strong>de</strong>r Le<strong>de</strong>lse af norsk Un<strong>de</strong>rsaat Magnus Blikstad.<br />
»La sucursal <strong>de</strong> Carlahamns spritbolag» i San Sebastian og Pasajes inddroges<br />
ved Aarets Slutning.<br />
Vor energiske Landsmand Th. Nor<strong>de</strong>nfeldt indkjöbte ivaares for Regning<br />
af <strong>de</strong>t af ham danne<strong>de</strong> »Nor<strong>de</strong>nfeldt & Maxim Gun Ammunition C<strong>om</strong>pany»<br />
London <strong>de</strong> i Byen Placencia (Prov. Guipuzcoa) beliggen<strong>de</strong> gamle spanske Vaabenfabriker<br />
»Enskolduna» og »Igarate», Fabrikker <strong>de</strong>r si<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n sidste Karlistkrig<br />
har været nedlagte. Fabrikationen er bestemt at <strong>om</strong>fatte Projektiler,<br />
Kanon- og Geværmekanisme samt mindre Mitrailleuser til Brug for <strong>de</strong>n spanske<br />
Armee og Marine. I <strong>de</strong>t forlöbne Halvaar har man været optaget med Installering<br />
og Opsætning af ialt 40 nye Maskiner. Fabrikationen er nu i fuld<br />
Gäng hele Dögnet rundt med en Arbeidsstyrke af över 100 Arbei<strong>de</strong>re, samtlige<br />
fra <strong>de</strong> Baskiske Provindser. Forti<strong>de</strong>n haves Bestillinger for över 12,000<br />
Granater til <strong>de</strong>n spanske Marine. Den tekniske Bestyrelse le<strong>de</strong>s af svensk<br />
Ingeniör E. Rosenthal, s<strong>om</strong> i en Række af Aar har været ansat ved Firmaets<br />
Etablissement i Stockholm.
56<br />
Trcelast<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en. Til Nordspaniens Havne indförtes Åar <strong>1888</strong> af saget<br />
Virke:<br />
Aar 1887 106,436 (hvaraf til Bilbao 61,312)<br />
» 1886 „ 118,423<br />
» 1885 94,446<br />
» 1884 106,713<br />
Det fremgaar af ovenstaaen<strong>de</strong> Oversigfc at <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Trælastimport til<br />
Nordspanien i <strong>de</strong>t forlöbne Aar er aftaget med c:a 11,000 Kbm. sammenlignet<br />
med <strong>de</strong>t nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar. Me<strong>de</strong>ns norsk Virke viser en Forögelse<br />
af över 3,000 Kbm. er Importen fra Sverige, Finland og Amerika <strong>de</strong>rimod<br />
aftaget med henholdsvis 9,000, 2,300 og 3,000 Kbm.<br />
Grun<strong>de</strong>n til <strong>de</strong>nne Pormindskelse i Totalimporten tor<strong>de</strong> formentlig vasre<br />
at söge i fölgen<strong>de</strong> Omstændighe<strong>de</strong>r:<br />
1) De forholdsvis höie Priser og tilsvaren<strong>de</strong> höie Fragter Importörerne<br />
maatte betale udover S<strong>om</strong>meren og Hösten. Af Frygt for snarligt Prisfald<br />
indskrænke<strong>de</strong> <strong>de</strong> sine Kjöb alene til <strong>de</strong>t höist nödvendige Behov. Beholdningerne<br />
ved Aarets Slutning vare <strong>de</strong>saaraag bety<strong>de</strong>lig un<strong>de</strong>r foregaaen<strong>de</strong> Aar<br />
(i<strong>de</strong>thele c:a 6,000 Std i Bilbao mod c:a 8,000 Std Aaret iforveien);<br />
2) Den tidlige Vinter i Östersöhavnene umuliggjor<strong>de</strong> Afhentningen af flere<br />
<strong>de</strong>rsteds indkjöbte Partier;<br />
3) Den i Forhold til Prisstigningen i Nor<strong>de</strong>n forhöie<strong>de</strong> Salgspris i Bilbao<br />
aabne<strong>de</strong> Feltet for större Konkurence og mere <strong>om</strong>fatten<strong>de</strong> Transaktioner i<br />
fransk Trælast, hvis f.o.b. Priser holdt sig uforandre<strong>de</strong>.<br />
Nogen Iodskrænkning i Konsumen af Trælast i Bilbao og Omegn bar<br />
nemlig ikke fun<strong>de</strong>t Sted; Forhol<strong>de</strong>t er snarere <strong>om</strong>vendt.<br />
Den til Nordspanien importere<strong>de</strong> nordiske Last bestaar næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong><br />
af Furu. Med Hensyn til Dimensioner og Sorter er Forskjellen mod tidligere<br />
Aar kun <strong>de</strong>n, at i <strong>1888</strong> er intet indfört af hövle<strong>de</strong> Bord.<br />
Priserne steg bety<strong>de</strong>lig sammenlignet med tidligere Aar. I Gjennemsnit<br />
betaltes £ 7 15 Sh. k £ 8 pr Pbg-Stand. for Planker, for Battens £ 5 15<br />
Sh. à £ 6, for uhövle<strong>de</strong> Bord og Bjælker £ 4 15 Sh. à £ 5 10 Sh. alt<br />
f.o.b. For Pitchpine, Planker og Bjælker £ 11, for Bord £ 13 alt cif.<br />
Fra Norge importere<strong>de</strong>s i Lighed med Aaret iforveien c:a 100 Stånd.<br />
Kassebord til Brug for Tobaksfabrikkerne.<br />
Nogen Udsigt til Formindskelse i Trælastforbruget fin<strong>de</strong>s ikke, tvertimod<br />
tåler meget for at Behovet i 1889 henseet til Nödvendigho<strong>de</strong>n af Arbeidsboliger<br />
for <strong>de</strong>n talrige Arbeidsflok, <strong>de</strong>r bliver at anven<strong>de</strong> ved <strong>de</strong> nye Skibs-
57<br />
værfter og <strong>de</strong> paabegyn<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Havneanlæg, for Bilbaos Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> vil blive<br />
större end tidligere Åars.<br />
Flo<strong>de</strong>n er nu saavidt farbar at et spansk Dampskib i selve Bilbao losse<strong>de</strong><br />
henved 800 Stånd. Trælast.<br />
Trods <strong>de</strong> höie Priser, <strong>de</strong>r fra Nor<strong>de</strong>n iaar forlanges for Trælast, er allere<strong>de</strong><br />
adskillige Kontrakter afslutte<strong>de</strong>. At Lasten koster Entreprenören c:a 20 %<br />
mer end tidligere synes ingens<strong>om</strong>helst Indfly<strong>de</strong>lse at öve paa Afsætningen.<br />
Forsög paa at indföre færdige Træhuse fra Norge har i <strong>de</strong>t forlöbne Aar<br />
været gjort i Bilbao. Et Skib hidk<strong>om</strong> nemlig udover S<strong>om</strong>meren direkte fra<br />
Örkedalsören med et transportabelt Kasino, <strong>de</strong>r i Löbet af S<strong>om</strong>meren er blevet<br />
opfört i Ba<strong>de</strong>ste<strong>de</strong>t »Las Arenas», beliggen<strong>de</strong> 10 Km. fra Bilbao paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n<br />
Si<strong>de</strong> af Flo<strong>de</strong>n ligeoverfor Portugalete. Det nævnte Skib medbragte ogsaa fra<br />
samme Firma en mindre Villa, <strong>de</strong>r opförtes i <strong>de</strong>n nyere bebygge<strong>de</strong> Del af<br />
Byen. Arbei<strong>de</strong>re fulgte med fra Norge un<strong>de</strong>r Ledning af en norsk Arkitekt.<br />
Man staar forti<strong>de</strong>n i Un<strong>de</strong>rhandling <strong>om</strong> Bygning af Stationer for en Jernbane,<br />
<strong>de</strong>r er paatænkt at forbin<strong>de</strong> Bilbao med <strong>de</strong> mindre Byer in<strong>de</strong>n Provindsen.<br />
Klipfiskhandélen. Importen af Klipfisk til <strong>de</strong> nordspanske Havne Aar<br />
<strong>1888</strong> udgjor<strong>de</strong>:<br />
Aar 1887 22,172,353 (hvoraf norsk..._ 13,559,980)<br />
» 1886 22,265,824 Aar 1883 18,013^100<br />
» 1885 22,522,624 » 1882 20,589,100<br />
» 1884 24,012,200 » 1881 18,077,000<br />
Det i <strong>de</strong> senere Aar etablere<strong>de</strong> nogenlun<strong>de</strong> konstante Forhold saavel i Omfanget<br />
af <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Klipfiskimport til Nordspanien s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>nnes For<strong>de</strong>ling<br />
paa <strong>de</strong> forskjellige kontribueren<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> er i <strong>de</strong>t forlöbne Aar noget forrykket.<br />
Man m3a gaa tilbage til Aaret 1882 for at fin<strong>de</strong> et Sammenligningspunkt hvad<br />
<strong>de</strong>t totale Forbnig angaar og nærmest til 1883 hvad For<strong>de</strong>lingen betræffer.<br />
Aar <strong>1888</strong> viser saavel i <strong>de</strong>t samle<strong>de</strong> Importkvantum s<strong>om</strong> for vor og speeielt<br />
<strong>de</strong>n franske Indförsels Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, hvad <strong>de</strong>r for en Del maaske bör tilskrives<br />
<strong>de</strong>t mindre franske Fiske, en betragtelig Nedgång sammenlignet med <strong>de</strong> 4 nærmest<br />
foregaaen<strong>de</strong> Aar. At vi imidlertid relativt frem<strong>de</strong>les behol<strong>de</strong> et godt<br />
Övertag viser ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Procentberegning, <strong>de</strong>r angiver Forhol<strong>de</strong>t mellem<br />
Totalimporten og Indförselen fra hvert Land for <strong>de</strong> sidste 8 Aar eller fra <strong>de</strong>n<br />
franske Exports Begyn<strong>de</strong>lse.
58<br />
Man bör vel neppe i <strong>de</strong>n ifjor ske<strong>de</strong> Nedgång i Totalimporten af över<br />
l 1 /, Millioner Kg. se noget Varsel <strong>om</strong> at <strong>de</strong>n nordspanske Konsumtion skul<strong>de</strong><br />
være i Aftagen<strong>de</strong>, skjöndt <strong>de</strong>t paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> stiller sig s<strong>om</strong> et ikke ubetragtelig<br />
M<strong>om</strong>ent, at <strong>de</strong> forbedre<strong>de</strong> Livsforhol<strong>de</strong> i Indlandsprovindserne kan le<strong>de</strong><br />
til et mere fremskre<strong>de</strong>nfc og rationell; Levesæfc. Det er <strong>de</strong>sa<strong>de</strong>n en Tanke, s<strong>om</strong><br />
ikke ligger fjern for <strong>de</strong>m, <strong>de</strong>r fölge med i <strong>de</strong>n forholdsvis raske Udvikling,<br />
<strong>de</strong>r udpræger specielt <strong>de</strong> Baskiske Provindser, at man i en ikke fjern Fremtid<br />
kan fölge Portugisernes Exempel og ved egne Piskeudrustninger anskaffe sig<br />
hvad man nu maa hidföre langveisfra. Konsulatet har i særskildt Indberetning<br />
til Det Kongelige Departement af 7 Juli f. A. nærmere <strong>om</strong>handlet en af Bilbaos<br />
Deputere<strong>de</strong> i Cortes i S<strong>om</strong>mer stilet Forespörgsel angaaen<strong>de</strong> Toldlovens<br />
eventuelle Anven<strong>de</strong>lse paa spanske fra Bankerne ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Fiskefartöier.<br />
Betragtninger af <strong>de</strong>nne Art bör forsaavidt faa Indpas hos vore Exportörer s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>t maaske kun<strong>de</strong> blive en medvirken<strong>de</strong> Spore — for overhove<strong>de</strong>t at behol<strong>de</strong><br />
Marke<strong>de</strong>t i sit gamle Omfång — til en mere <strong>om</strong>hyggelig og tidsmæssig Behandlig<br />
af saavel Raavaren s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t færdige Produkt. Skjöndt <strong>de</strong>n franske<br />
Konkurenee har rykket os ud af <strong>de</strong>n halvt lethargiske Tilstand, s<strong>om</strong> stedse<br />
udpræger et gjennem Aarene udviklet nær sagt Monopolsystem, er <strong>de</strong>t långt fra<br />
at vor Vare, skjöndt vistnok i <strong>de</strong> senere Aar noget forbedret, nu kan betragtes<br />
s<strong>om</strong> et »smukt Produkt». Kvaliteten af <strong>de</strong> udover Vaaren hidk<strong>om</strong>ne Partier<br />
Nyfisk var vistnok upaaklagelig, <strong>de</strong>tte kan imidlertid ikke siges <strong>om</strong> <strong>de</strong>n specielt<br />
fra vore allernordligste Trakter hidrören<strong>de</strong> Raavare, <strong>de</strong>r presentere<strong>de</strong> sig herne<strong>de</strong><br />
i en mindre önskværdig bearbei<strong>de</strong>t Tilstand. Har man nu — s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t<br />
alment antages — löst <strong>de</strong>n sekelgamle Gaa<strong>de</strong> <strong>om</strong> Grun<strong>de</strong>n til vore Sil<strong>de</strong>mærkers<br />
mindre go<strong>de</strong> Ren<strong>om</strong>é vis à vis <strong>de</strong> skotske og holländske Saltere, er Ti<strong>de</strong>n<br />
maaske in<strong>de</strong> til ogsaa at tage fat paa vor stedmo<strong>de</strong>rligt behandle<strong>de</strong> Klipfisk.<br />
Mon ikke andre <strong>de</strong>strueren<strong>de</strong> Elementer end <strong>de</strong> hidtil vi<strong>de</strong>nskabeligt behandle<strong>de</strong>,<br />
Sop eller Mid, kunne være i Virks<strong>om</strong>hed og skul<strong>de</strong> <strong>de</strong>t ikke baa<strong>de</strong> vore i Grun<strong>de</strong>n<br />
saa let erhverve<strong>de</strong> Værdier af Millioner Kröner, at man tog <strong>de</strong>t Hensyn<br />
at un<strong>de</strong>rsöge Forhol<strong>de</strong>t fra et rent praktisk Synspunkt. Skal vi eller ei paa<br />
<strong>de</strong>tte Felt mo<strong>de</strong>s af <strong>de</strong>n gamle Sats: <strong>om</strong>nis questio est perieulosa?<br />
En Förändring til en bedre og mere forretningsmæssig Ordning af Transaktionerne<br />
mellem vore större Exportörer og Engros-Importörerne hersteds har<br />
i <strong>de</strong> sidste Aar gjort sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> ialfald paa Hovedimportste<strong>de</strong>t Bilbao. Konsulatet<br />
har gjentagen<strong>de</strong> i tidligere Aarsberetninger draget tilfelts mod <strong>de</strong>t for<br />
vore Interesser ö<strong>de</strong>læggen<strong>de</strong> Konsignationssystem. Dette trives imidlertid frem<strong>de</strong>les<br />
i en<strong>de</strong>l mindre nordspanske Havne, <strong>de</strong>r hente sin Forsyning u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong><br />
fra Norge, og er formentlig baseret paa <strong>de</strong>n Träng til Pengeforskud, hvorpaa<br />
kun et efter vor noget eiend<strong>om</strong>melige Fiskeexports Beskaffen<strong>de</strong> afpasset mo<strong>de</strong>rnt<br />
Bankvæsen kan raa<strong>de</strong> Bod. Ogsaa <strong>de</strong>tte Punkt har været berört i tidligere<br />
Aarsberetninger. At udbre<strong>de</strong> sig över <strong>de</strong>ts praktiske Lösning — <strong>de</strong>t være<br />
sig nu ad offentlig eller privat Vei — ligger imidlertid u<strong>de</strong>nfor nærværen<strong>de</strong><br />
Kapports Ramme.<br />
Den i Spanien hersken<strong>de</strong> i mange Tilfæl<strong>de</strong> höist vilkaarlige Sortering synes<br />
at bur<strong>de</strong> opfordre <strong>de</strong> i Klipfisk<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en interessere<strong>de</strong> til sluttelig at tage<br />
Skridt til at give ogsaa <strong>de</strong>tte Produkt <strong>de</strong>t Stempel, s<strong>om</strong> Nuti<strong>de</strong>ns udvikle<strong>de</strong><br />
Han<strong>de</strong>lskoutumer paa andre Varefelter med Bestemthed fordre. Man maa lægge<br />
vel Mærke til, at al Sortering foretages af vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Konsignator, paa <strong>de</strong>nnes<br />
Pakhus og af <strong>de</strong>nnes egne Folk. Noget offentligt »Maaler <strong>och</strong> Vrager-Systemv<br />
fin<strong>de</strong>s ikke her. Kan man isaafald undre sig över at Sorteringen, baseret<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n stund<strong>om</strong> er paa Godtykke, i <strong>de</strong> fleste Fald har Ten<strong>de</strong>nts til at<br />
lempe sig efter Marke<strong>de</strong>ts vexlen<strong>de</strong> Stilling og <strong>de</strong> for Ti<strong>de</strong>n notere<strong>de</strong> Priser,
59<br />
mindre efter V<strong>år</strong>ens egen Gehalt? Klassificeringen »regular 4:o og pequeno 2:o»<br />
er meget töielige Begreber herne<strong>de</strong>. Bundtefisk-Forsen<strong>de</strong>lserne direkte til Indlan<strong>de</strong>t,<br />
<strong>de</strong>r i Aar 1887 tog et saa stort Skridt fremad, er i <strong>de</strong>t sidste Aar<br />
gaaet stærkt tilbage. Det maa dog herved tages i Betragtning at <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong><br />
norske Import i <strong>1888</strong> aftog med næsten 1 Million Kg. sammenlignet med Aaret<br />
för. Via Bilbao importere<strong>de</strong>s i<strong>de</strong>thele fra Norge 183,700 Kg. og via Santan<strong>de</strong>r<br />
567,622 eller tilsammen 751,322 Kg. Sammenlignet med 1886 viaer<br />
<strong>de</strong>n imidlertid en Porögelse af över 100,000 Kg. og for 1885 Åars Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
af över '/t Million Kg. Til Bilbao importere<strong>de</strong>s 1,176 Tön<strong>de</strong>r Rogn,<br />
24 Tön<strong>de</strong>r Trän samt 9 Tön<strong>de</strong>r Fiskelim; til Santan<strong>de</strong>r 500 Tön<strong>de</strong>r Rogn<br />
samt 1,500 Tön<strong>de</strong>r til Gijon.<br />
Betrseffen<strong>de</strong> Omsætningsforhol<strong>de</strong>ne samt Priserne henvises til Konsulatets<br />
ugentlige Indberetninger. Noteringerne vare gjennemgaaen<strong>de</strong> fäste, takket være<br />
mo<strong>de</strong>rate Afskibninger. I Februar Maaned holdtes saale<strong>de</strong>s l:ma Norsk af 1887<br />
Åars Fiske i Rvn 164 og medio Marts notere<strong>de</strong>s saagar 172 Rvn. Nyfisken,<br />
<strong>de</strong>r hidk<strong>om</strong> saa tidlig s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n 10:<strong>de</strong> Mai, afhæn<strong>de</strong><strong>de</strong>s til Rvn 174 for l:ma<br />
mod 144 i 1887. Udover S<strong>om</strong>meren og Hösten notere<strong>de</strong>s gjennemsnitlig 156,<br />
154 à 150 og Aaret afslutte<strong>de</strong> med Rvn 150, 154 à 156 for l:st Sort norsk<br />
Fisk.<br />
Sprit. I særskildt Pr<strong>om</strong>emoria har Konsulatet udtalt sig <strong>om</strong> Virkningerne<br />
for Nordspaniens Vedk<strong>om</strong>wen<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n ifjor un<strong>de</strong>r 26 Juni emanere<strong>de</strong> spanske<br />
Spritskattelov. Resultatet af <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lige Forhöielse i Konsumtionsafgiften<br />
synes at have medfört en fuldslændig Paralysation i <strong>de</strong>nne Trafik. Total-Importen<br />
af u<strong>de</strong>nlandsk Sprit til Spanien sees ogsaa i <strong>de</strong>t förste Aar at være<br />
gaaet ned fra c:a 70 Millioner Liter til c:a 40. Si<strong>de</strong>n Lovens Ikrafttræ<strong>de</strong>n<br />
er kun et höist ubety<strong>de</strong>ligt Kvantum fremmed Sprit importeret til Nordspanien<br />
og <strong>de</strong> forti<strong>de</strong>n notere<strong>de</strong> Priser kunne betragtes s<strong>om</strong> n<strong>om</strong>inelle, da saagodts<strong>om</strong><br />
intet Salg fin<strong>de</strong>r Sted. Man imö<strong>de</strong>seer med spændt Forventning Resultatet af<br />
<strong>de</strong> mellem Regjeringen og Deputationer fra Vindistrikterne förte Forhandlinger<br />
i Hensigt at bere<strong>de</strong> Modifikation i <strong>de</strong>n for <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lige Vinexport saa trucn<strong>de</strong><br />
Skattelov.<br />
Öl. Til Bilbao importere<strong>de</strong>s i <strong>de</strong>t forlöbne Aar af norsk Öl:<br />
385 Kasser = 9,703 Liter<br />
mod i 1887 438 » = 11,133 i><br />
» 1886 15,000 »<br />
(i hvilket Aar Importen tog Begyn<strong>de</strong>lse).<br />
Af <strong>de</strong>t i 1887 importere<strong>de</strong> Kvantum k<strong>om</strong> 9,326 Liter fra Christiauia,<br />
Resten fra Bergen og Trondhjem. Ifjor indförtes <strong>de</strong>t hele Kvantum fra Christiania.<br />
Importen berfra viser altsaa ifjor en Forögelse af 377 Liter. Kun<br />
1,012 Liter hidförtes direkte.<br />
werpen.<br />
Resten k<strong>om</strong> i Transit över Hamburg og Ant-<br />
Af norsk Punsch hidförtes fra Christiania 108 Flasker eller 75 Liter i<br />
Transit via Antwerpen. Forti<strong>de</strong>n fal<strong>de</strong>r V<strong>år</strong>en vistnok for dyr paa Grund af<br />
<strong>de</strong>n höie Konsumtionsafgift.<br />
Træmasae. Störste<strong>de</strong>len af <strong>de</strong>nne Vare, <strong>de</strong>r benyttes af Papir-Fabrikkerne<br />
i Provindserne Guipuzcoa og Navarra, indföres til Nordspanien via Antwerpen.<br />
Med direkte Skib fra Christiania ank<strong>om</strong> til Pasajes ialt 2,840 Tons mod 3,492<br />
i Aar 1887. Fra Sverige ank<strong>om</strong> pr spansk Skib til Pasajes et Parti paa 200<br />
Tons. Gjennemsnitspriserne for mekanisk Gra<strong>om</strong>asse har været 17 à 18 P:tas;<br />
for kemisk P:tas 37 og for bleget P:tas 44, alt pr 100 Kg. cif Nordspanien.
60<br />
Is. Et norsk Seilskib hidk<strong>om</strong> udover Vaaren med en Ladning Blokis<br />
direkte fra Kragerö. Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> spanske Importör har med<strong>de</strong>lt at Afsætningen<br />
var upaaklagelig, men at <strong>de</strong>n höie Accise i Bilbao næsten umuliggjor<strong>de</strong><br />
nogen nævneværdig Af kastning. Det er imidlertid hans Mening at gjenoptage<br />
Forsöget in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> S<strong>om</strong>mer. Til San Sebastian ank<strong>om</strong> s<strong>om</strong> sædvanlig<br />
en Ladning paa c:a 200 Tons direkte fra Kragerö.<br />
Skibsfarten paa Bilbao. Un<strong>de</strong>r Aar <strong>1888</strong> besögtes Bilbaos Havn af fölgen<strong>de</strong><br />
Antal Fartöier:<br />
Skjöndt <strong>de</strong>n opseile<strong>de</strong> Skibs-Tonnage Aar <strong>1888</strong> gik noget ned sammenlignet<br />
med <strong>de</strong> tre næst foregaaen<strong>de</strong> Aar — en naturlig Fölge af <strong>de</strong>n noget<br />
formindske<strong>de</strong> Malmexport — indtager dog Bilbao frem<strong>de</strong>les <strong>de</strong>n förste Pläds<br />
i Spanien livad Omfånget af ind- og udgaaen<strong>de</strong> Tonnage angaar og <strong>de</strong>n 5:te i<br />
Rækken paa <strong>de</strong>t europæiske Kontinent. I <strong>de</strong> sidste 15 Aar andrager Tilvæxten<br />
til 427 Xi me<strong>de</strong>ns Genua blöt kan opvise 170 %. Den i Bilbao<br />
indregistrere<strong>de</strong> Dampskibsdrægtighed belöber sig til 107 Fartöier af 127,000 Tons<br />
Drægtighed. Forudsat en vedvaren<strong>de</strong> Malmexport i nogetnær samme Höi<strong>de</strong> i<br />
Förbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong> forestaaen<strong>de</strong> nye ydre Havneanlæg, hvor<strong>om</strong> mere senere, vil<br />
Skibsfartsbevægelsen paa <strong>de</strong>nne Havn utvivls<strong>om</strong>t y<strong>de</strong>rligere opdrives.<br />
Malmexporten. Ne<strong>de</strong>nfor hidsættes et Resumé af Malmbrydningen og Exporten<br />
til saavel u<strong>de</strong>nrigske s<strong>om</strong> spanske Havne, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n i <strong>de</strong> sidste<br />
Aartier har udviklet sig:<br />
1860 69,816 Tons<br />
1870 250,337 »<br />
1880 2,390,732 »<br />
1884 3,196,548 Tons<br />
1885 3,330,550 »<br />
1886 3,185,228 »<br />
1887 4,198,696 »<br />
I <strong>1888</strong> exportere<strong>de</strong>s:<br />
Til Udlan<strong>de</strong>t 3,591,637 Tons<br />
» spanske Havne 39,956 »<br />
Ialt 3,631,593 Tons<br />
eller över '/» Million Tons mindre end i 1887.
61<br />
Exporten for<strong>de</strong>ltes paa <strong>de</strong> forskjellige Lan<strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s-.<br />
1884 1885 1886 1887 <strong>1888</strong><br />
o/ o/ o/ o/ o/<br />
/O /O /O /O /O<br />
England 51"7 49"9 57"0 569 56-1<br />
Skotland 11'4 123 11'0 H'5 12·9<br />
Holland 19-0 19·8 16-6 170 17'9<br />
Belgien 3'2 12"8 3"l 2"3 2'8<br />
Frankrig 14'4 14'9 10"5 8'6 9'6<br />
Amerika 0'l 0-2 1'8 3'6 0·4<br />
Fra fölgen<strong>de</strong> Bilbao nærliggen<strong>de</strong> Havne exportere<strong>de</strong>s til u<strong>de</strong>nrigske Ste<strong>de</strong>r<br />
fölgen<strong>de</strong> Kvanta: 1887 lg88<br />
Dicido (Castro) Tons 149,206 179,611<br />
Saltacaballo » 46,317 106,595<br />
Povena i> 33,284 34,370<br />
Malmtransporten fra Gruberne til Flo<strong>de</strong>n for<strong>de</strong>ltes mellem <strong>de</strong> forskjellige<br />
Jernbanek<strong>om</strong>panier saale<strong>de</strong>s:<br />
Galdames Triano Franco Belga Lucbana Orconera<br />
Tons 907,958 1,298,824 543,388 144,258 936,588<br />
I forrige Aarsberetning er givet en udförlig Historik över Jernindnstriens<br />
Udvikling i Vizcaya. Fra <strong>de</strong> 3 hersteda etablere<strong>de</strong> Jernværker exportere<strong>de</strong>s<br />
ifjor i<strong>de</strong>thele 135,111 Tons Rujern, hvoraf 86,222 Tons til u<strong>de</strong>nrigske og<br />
48,889 til spanske Havne.<br />
Havnen. Konsulatet bar i tidligere Aarsberetninger saavel s<strong>om</strong> i særskildte<br />
Skrivelser udförligt <strong>om</strong>bandlet <strong>de</strong> si<strong>de</strong>n Aar 1877 foretagne Havneforbedringer<br />
i Flo<strong>de</strong>n Nervion og speeielt <strong>de</strong> for ReguleriDgen af Strömforhol<strong>de</strong>ne<br />
paa Baren vid Portugalete udförte Arbei<strong>de</strong>r. Ifölge <strong>de</strong>n af Havnek<strong>om</strong>missionen<br />
»La junta <strong>de</strong> obras <strong>de</strong>l puerto <strong>de</strong> Bilbao» Benest udk<strong>om</strong>ne Re<strong>de</strong>gjSrelse, <strong>om</strong>fatten<strong>de</strong><br />
Ti<strong>de</strong>n fra 30 Juni 1887 til s. D. <strong>1888</strong>, kunne nu samtlige Arbei<strong>de</strong>r i<br />
selve Flo<strong>de</strong>n ansees afslutte<strong>de</strong>. Bet Vigtigste staar imidlertid tilbage nemlig<br />
Anlægget af <strong>de</strong>n ydro Havn ved Santurce og Algarta u<strong>de</strong>nfor selve Baren. Ved<br />
Skrivelse af 19 October f. A. har Konsulatet indberettet at Grundstenen til<br />
disse ydre Havnearbei<strong>de</strong>r blev nedlagt <strong>de</strong>n 23 næstför.<br />
Det kan interessere at se en Historik af <strong>de</strong> Planer <strong>om</strong> Anlæg af en ydre<br />
Havn, <strong>de</strong>r nu sluttelig ere approbere<strong>de</strong>: Planen gaar forholdsvis långt tilbage i<br />
Ti<strong>de</strong>n. Det förste Udkast blev fremsat for 40 Aar si<strong>de</strong>n af en spansk Ingeniör<br />
Augustin Mareoartu. Denne tænkte sig Mulighe<strong>de</strong>n af Bygningen af<br />
en fly<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Bölgebry<strong>de</strong>r af Træ s<strong>om</strong> Beskyttelse for Baren. Projektet blev<br />
forkastet paa Grund af <strong>de</strong> tarvelige for ikke at sige negative Besultater, s<strong>om</strong><br />
lignen<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> givet i Udlan<strong>de</strong>t.<br />
I Aaret 1863 föreslog Charles Vignoles, en bekjendt engelsk Jernbaneingeniör,<br />
Bygningen af 2 Bölgebry<strong>de</strong>re, en paa Östkysten af Bugten nærved<br />
Pynten »Las Cuartas» og <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n paa Vestkysten ved <strong>de</strong>t s. k. »San Ignacio».<br />
Den förste Bry<strong>de</strong>r skul<strong>de</strong> gaa i ret Linie, <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n <strong>de</strong>rimod böiet,<br />
med Indlöbet mod Nordvest. Dette Forslag, <strong>de</strong>r tillod Söen frit Indpas, gjor<strong>de</strong><br />
ubrugbar 120 Hectarer Ankergrund af <strong>de</strong> 320, s<strong>om</strong> Havnen <strong>om</strong>trentlig vil<strong>de</strong><br />
k<strong>om</strong>me til at indbefatte med en Dyb<strong>de</strong> af mere end 5 Meter, og <strong>de</strong>tte var vistnok<br />
Grun<strong>de</strong>n til at ogsaa <strong>de</strong>tte Forslag forkaste<strong>de</strong>s.<br />
Senere opgjor<strong>de</strong> spansk Ingeniör Juan <strong>de</strong> Orense nogle Sammenligningstegninger<br />
med 3 Bölgebry<strong>de</strong>re af en Kil<strong>om</strong>eters Læng<strong>de</strong> hver, <strong>de</strong>n förste u<strong>de</strong>nfor
62<br />
Pynten »Las CuartasJ, <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n paa Grun<strong>de</strong>n l>Arrigunaga» og <strong>de</strong>n tredie<br />
isoleret og naer <strong>de</strong>n östre Kyst. Med Tegningerne fulgte intet Overslag över<br />
Kosten<strong>de</strong>t, men i Skrivelsen, hvori Tegningerne indtoges, udtaltes at Udförelsen<br />
af Anlægget ikke vil<strong>de</strong> overstige 25 Millioner Pesetas. Detta var imidlertid<br />
feilagtigt, i<strong>de</strong>t Arbei<strong>de</strong>t i Virkelighe<strong>de</strong>n vil<strong>de</strong> hafve kostet 10 Millioner Pesetas<br />
mere. Factnm er imidlertid at Directionen for <strong>de</strong> offentlige Arbei<strong>de</strong>r i Madrid,<br />
til hvem Tegningerne bleve indsendte, erklære<strong>de</strong> sig imod Forslaget.<br />
I Aaret 1873 föreslog Sir Johan Coo<strong>de</strong> Konstruktionen af en Bölgebry<strong>de</strong>r<br />
af 1,402 Meters Læng<strong>de</strong>. Dette Projekt var grundig un<strong>de</strong>rsögt af Coo<strong>de</strong>, s<strong>om</strong><br />
hav<strong>de</strong> opholdt sig i Bilbao herfor i længere Tid. Resultatet blev imidlertid<br />
at Arbei<strong>de</strong>t vil<strong>de</strong> koste mere end 23 Millioner Pesetas u<strong>de</strong>n at y<strong>de</strong> <strong>de</strong>n fornödne<br />
Beskyttelse i Stormveir, i<strong>de</strong>t Bölgerne vil<strong>de</strong> strömme ind igjennem <strong>de</strong><br />
to Aabninger, hvorved Van<strong>de</strong>t in<strong>de</strong>nfor Bry<strong>de</strong>ren holdtes i stadig Bevægelse.<br />
Evaristo <strong>de</strong> Churuca, Skaberen af Bilbaos Havn i <strong>de</strong>ns nuværen<strong>de</strong> Skikkelse,<br />
fremlag<strong>de</strong> sluttelig Aar 1887, efteråt have un<strong>de</strong>rsögt nöiagtig <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong><br />
Forslag og gjort sig bekjendt med Terrænet, Udkast til <strong>de</strong> nu af In<strong>de</strong>nrigsministeren<br />
approbere<strong>de</strong> Anlæg.<br />
Det projektere<strong>de</strong> og approbere<strong>de</strong> Anlæg bestaar af en Bölgebry<strong>de</strong>r af 1,450<br />
Meters Læng<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r stikker ud fra Östkysten og hvis Hensigt <strong>de</strong>t er at beskytte<br />
Flo<strong>de</strong>ns Munding. Den vil <strong>om</strong>fatte <strong>de</strong>n væsentligste Del af Havnen.<br />
Bry<strong>de</strong>ren bliver at bygge i 2 Retninger; <strong>de</strong>n förste Del, <strong>de</strong>r har 950 Meters<br />
Læng<strong>de</strong>, vil löbe ret mod Nordvest; <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n, 500 Meter Iang, k<strong>om</strong>mer til<br />
at danne en Vinkel paa 165 Gra<strong>de</strong>r med <strong>de</strong>n tidligere nævnte. Si<strong>de</strong>n opföres<br />
en Modpir paa 1,072 Meters Læng<strong>de</strong> fra Pynten »La Begona». Hensigten<br />
hermed er at forebygge Indtrængen af Bölger ved Höivan<strong>de</strong> og forhindre Opsandingen<br />
ved Flo<strong>de</strong>ns Udlöb.<br />
Indseilingen vil blive i Nordöst paa hvilken Kant <strong>de</strong>r y<strong>de</strong>s bedst Beskyttelse<br />
mod Vin<strong>de</strong>n ved <strong>de</strong>t höiere Land. Havnen vil faa en Överila<strong>de</strong> af 287<br />
Hectarer, af hvilke 205 med en Dyb<strong>de</strong> fra 5 til 15 Meter ved Lavvan<strong>de</strong>.<br />
Det er <strong>de</strong>rhos muligt at foröge Dyb<strong>de</strong>n ved Mudring. Efteråt disse Arbei<strong>de</strong>r<br />
ere udfbrte vil <strong>de</strong>r <strong>om</strong> faa Aar ikke være nogen kunstig Havn af saadan Udstrækning<br />
paa <strong>de</strong>n spanske Kyst s<strong>om</strong> Bilbaos. Barcelonas Havn er <strong>om</strong>trent<br />
130 Hectarer; Cartagenas in<strong>de</strong>nfor Bölgebry<strong>de</strong>ren 126; Mahons naturlige Havn,<br />
<strong>de</strong>r mange Gange har y<strong>de</strong>t Beskyttelse for större Örlogsflaa<strong>de</strong>r, indtager ikke<br />
mere end 244 Hectarer.<br />
Man antager <strong>om</strong> 7 Aar at skulle blive færdige med selve Bölgebry<strong>de</strong>ren,<br />
i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>t indtil vi<strong>de</strong>re udsættes med Bygnirigen af Modpiren.<br />
Alfred Kirseb<strong>om</strong>.
R<strong>om</strong> <strong>de</strong>n 16 februari 1889.<br />
63<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De for al Forretningsvirks<strong>om</strong>hed saa sær<strong>de</strong>les trykken<strong>de</strong> Forhold, un<strong>de</strong>r<br />
hvilke Aaret <strong>1888</strong> överalt i Italien tog sin Begyn<strong>de</strong>lse, har saavel for Hovedsta<strong>de</strong>ns<br />
s<strong>om</strong> for hele Kongerigets Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> forværret sig i höi Grad i<br />
Aarets Löb.<br />
Opsigelsen af <strong>de</strong>n fransk-italienske Han<strong>de</strong>lstraktat har ganske vist sin meget<br />
bety<strong>de</strong>lige An<strong>de</strong>el heri, men for Hovedsta<strong>de</strong>ns Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> have andre og<br />
vigtige Factorer gjort sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>.<br />
De i Slutningen af 1887 forefaldne Standsninger af flere bety<strong>de</strong>lige Byggeconsortier<br />
foraarsage<strong>de</strong> allere<strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lige finantsielle Forviklinger, og i Aaret<br />
<strong>1888</strong> ere disse y<strong>de</strong>rligere foröge<strong>de</strong>, saa at saagodts<strong>om</strong> alle större Byggeforetagen<strong>de</strong>r<br />
have ligget stille. Flere af <strong>de</strong> ældste og rigeste Patriciefamilier have<br />
til<strong>de</strong>els vid disse Forhold lidt Tab, <strong>de</strong>r for enkelte af <strong>de</strong>m maa betegnes s<strong>om</strong><br />
fuldstsendig Ruin, og <strong>de</strong>tte har hävt til Fölge at store Masser af Landboere og<br />
Arbei<strong>de</strong>re, fra disse Familiers Besid<strong>de</strong>lser rundt <strong>om</strong> i Lan<strong>de</strong>t, have forladt <strong>de</strong>res<br />
Hjemstavn og sögt til B<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t Haab her at fin<strong>de</strong> et Udk<strong>om</strong>me, s<strong>om</strong> ikke<br />
har været eller er at erhol<strong>de</strong>.<br />
Selve Sta<strong>de</strong>n B<strong>om</strong>s Administration lä<strong>de</strong>r samtidig overor<strong>de</strong>ntlig meget tilbage<br />
at önske, og <strong>de</strong>t har un<strong>de</strong>r disse Forhold sat meget ondt Blod, at bety<strong>de</strong>lige<br />
Summer bleve anvendte til Festlighe<strong>de</strong>r i Anledning af <strong>de</strong>n tydske Keisers<br />
Besög i afvigte Bfteraar, samtidig med at nye Laan viiste sig uundgaaelige<br />
for at mo<strong>de</strong> C<strong>om</strong>nmnens löben<strong>de</strong> Udgifter.<br />
Aaret er saale<strong>de</strong>s löbet til En<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r bange Forudfölelser <strong>om</strong> k<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Ulykker, og <strong>de</strong>n ny Finantsministers nylig i Deputeretkammeret fremlagte Budget<br />
med et Deficit af 462 Millioner Lire, saavels<strong>om</strong> <strong>de</strong> sidste Dages alvorlige<br />
Urolighe<strong>de</strong>r, un<strong>de</strong>r hvilke Organisationen af Hovedsta<strong>de</strong>ns Politi har viist sig<br />
at la<strong>de</strong> meget tilbage at önske, synes alltformeget at berettige <strong>de</strong>n rolige Befolknings<br />
Ængstelse for, hvad <strong>de</strong>t skjebnesvangre Aar 89 kan bære i sit Skjöd.<br />
De forene<strong>de</strong> Rigers Vareimport til R<strong>om</strong> foregaaer vedbliven<strong>de</strong> hovedsagelig<br />
via (Jivitavecchia og bestaaer saagodts<strong>om</strong> u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> af Trælast, fabrikere<strong>de</strong><br />
Trævarer og Hesteskosöm. Et Forsög er gjort med norsk 01, men <strong>de</strong>t har<br />
ikke lykkets, da bayersk Öl og Wiener Öl kan sælges långt billigere her.<br />
Et genuesisk Selskab har i Begyn<strong>de</strong>isen af forrige Aar etableret en <strong>om</strong>trent<br />
ugentlig Dampskibsforbin<strong>de</strong>lse directe mellem Genua-Livorno og R<strong>om</strong>-<br />
Ripagran<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r er Hovedsta<strong>de</strong>ns Flodhavn og un<strong>de</strong>rhol<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nne Linie med 3<br />
Dampskibe, hver paa 200 Tons Bæreevne; for Trælast egner <strong>de</strong>nne Vei sig<br />
ikke, da Omladning i Pramme ikke vil<strong>de</strong> kunne undgaaes, og Bugserings<strong>om</strong>kostningerne<br />
vil<strong>de</strong> blive for store, men for andre Varer synes <strong>de</strong>n at kunne<br />
lönne sig, efterdi Fragten er bety<strong>de</strong>lig billigere end med Jernbane fra Genua;<br />
da <strong>de</strong>n imidlertid meget afhænger af V<strong>år</strong>ens Vægt og Rumfang, bör <strong>de</strong>r for<br />
större Partier accor<strong>de</strong>res i Forveien. Fra <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers Havne er <strong>de</strong>r<br />
ligele<strong>de</strong>s Anledning til at tegne directe Connoissement til R<strong>om</strong>-Ripagran<strong>de</strong> över<br />
Hamburg med <strong>de</strong> Sl<strong>om</strong>anske Dampskibe, med Omladning i Genua.<br />
Den hersteds si<strong>de</strong>n 1885 bosatte Normand Herr G. C. Schie har i afvigte<br />
Foraar associeret sig med en an<strong>de</strong>n Normand, Herr S. B. Nerdrum. Fir-
64<br />
maet hed<strong>de</strong>r nu S. B. Nerdrum & C:o, og driver Agentur- og C<strong>om</strong>missionsforretninger,<br />
hovedsagelig i norske og svenske Artikler. Dcts Adresse er Via<br />
Torino 148 R<strong>om</strong>a; til Dato er <strong>de</strong>tte Firma <strong>de</strong>t eneste skandinaviske Han<strong>de</strong>lshuus<br />
her.<br />
Paa Grund af <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lige Stilstand i alle Byggeforetagen<strong>de</strong>r her i Hovedsta<strong>de</strong>n<br />
har <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>t forlöbne Aar saagodts<strong>om</strong> Intet været Indfört til R<strong>om</strong><br />
af Trælast. Hvad <strong>de</strong>r er indk<strong>om</strong>met har været til <strong>de</strong>t nævnte Firma og er<br />
k<strong>om</strong>met via Civitaveechia. Til Ripagran<strong>de</strong> er indfört 15,000 Kilos Hesteskosöm<br />
fra Sverig.<br />
Der har været nogen Uenighed angaaen<strong>de</strong> Toldsatsen for <strong>de</strong>nne Vare, men<br />
<strong>de</strong>n er nu fastsat til Lire 17 - 50 pr 100 Kilos Bruttovægt, og maa <strong>de</strong>r foru<strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong> övrige Documenter for Skibningen medfölge hver Factura et Oprin<strong>de</strong>lses-Certificat,<br />
hvori <strong>de</strong>r af Notaren eller <strong>de</strong>n italienske Konsul paa Afskibningsste<strong>de</strong>t<br />
erklæres, at V<strong>år</strong>en er af svensk eller norsk Tilvirkning. Saadant Certificat maa<br />
være dateret for Afsen<strong>de</strong>lsesdatoen.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n har un<strong>de</strong>r hele Aaret været fuldk<strong>om</strong>ment tilfredsttillen<strong>de</strong>.<br />
Af <strong>de</strong> Kunstnere s<strong>om</strong> ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse opholdt sig her have Billedhugger<br />
Th. Lundberg, Malerne G. Pauli og Fru Pauli og Architecterne Johanson<br />
og Lun<strong>de</strong>gren forladt R<strong>om</strong>. Ank<strong>om</strong>ne hertil ere Malerin<strong>de</strong>rne Frk<br />
Asta Nörregaard, Norsk, Frk S. Ribbing, Svensk, samt <strong>de</strong> svenske Architecter<br />
Lindgren, Zetterwall, Josephson og Thorburn. Af Vi<strong>de</strong>nskabsmænd opholdt sig<br />
her i længere Tid D:r phil. Hjalmar Sandberg og D:r H. Schück. Docent<br />
C. E. Sandström dö<strong>de</strong> her i November. Ligele<strong>de</strong>s opholdt sig her i længere<br />
Tid Forfatterin<strong>de</strong>rne Fru Edgren-Leffler og Frk Schöyen samt Forfatteren K.<br />
Glöersen.<br />
Den herværen<strong>de</strong> skandinaviske Kunstnerforening freqventeres stadig i samme<br />
Udstrækning s<strong>om</strong> tidligere og Bibliotheket benyttes meget. Formand er Maleren<br />
C. M. Ross fra Norge og Bibliothekar Architect Sven Kristensson fra<br />
Sverig.<br />
Til Konsulatet indlöb i Aarets Löb fra private Personer i og u<strong>de</strong>nfor De<br />
forene<strong>de</strong> Riger 175 Breve og Telegrammer i personlige Anliggen<strong>de</strong>r, hvilke<br />
gave Anledning til Besvarelse. Un<strong>de</strong>r Konsulatets Adresse ank<strong>om</strong> til herværen<strong>de</strong><br />
Svenske og Normænd 531 Breve foru<strong>de</strong>n Telegrammer og Tidninger.<br />
C. A. Myhlenphort.
Stettin <strong>de</strong>n 15 mars 1889.<br />
65<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 427 svenska fartyg <strong>om</strong> 92,736 tons<br />
j. » » i barlast 8 B » » 1,941 »<br />
B Norge » med last 21 » » » 4,910 »<br />
» » » i barlast 1 B » » 241 »<br />
B andra län<strong>de</strong>r » med last 79 » B »24,651»<br />
» » » i barlast 10 B » » 1,447 »<br />
Till Sverige afgingo med last 219 B » » 46,368 »<br />
» » » i barlast 208 » » » 50,327 B<br />
» Norge » med last 6 » )> v 1,536 »<br />
» » » i barlast 1 » >> » 191 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » med last 39 » » » 9,204 »<br />
» T . » i barlast 77 » )> » 20,236 »<br />
IVan Norge ank<strong>om</strong>mo med last 67 norska B » 12,744 B<br />
B Sverige » » 12 B B » 1,662 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r » » 105 » » » 42,911 »<br />
» » » i barlast 3 » » B 379 »<br />
Till Norge afgingo med last 2 » » B 146 »<br />
B » B i barlast 27 » i> v 6,926 B<br />
B Sverige » med last 12 » » » 1,530 »<br />
» » » i barlast 24 » B » 8,517 »<br />
B andra län<strong>de</strong>r » med last 62 B » » 24,455 »<br />
» >> » i barlast 63 » B B 17,129 »<br />
Hela antalet af <strong>de</strong> med last ank<strong>om</strong>na fartygen utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 711 <strong>om</strong><br />
179,614 tons, <strong>de</strong>raf 527 svenska <strong>om</strong> 122,297 <strong>och</strong> 184 norska <strong>om</strong> 57,317<br />
tons; antalet af med last afgångna fartyg utgjor<strong>de</strong> 340 <strong>om</strong> 83,239 tons, <strong>de</strong>raf<br />
264 svenska <strong>om</strong> 57,108 <strong>och</strong> 76 norska <strong>om</strong> 26,131 tons.<br />
De enskilda hamnarna i distriktet besöktes <strong>år</strong> <strong>1888</strong> bland andra af följan<strong>de</strong><br />
antal fartyg:<br />
Svenska Norska Tillsammans<br />
Antal Tons Antal Tons Antal Tons<br />
Stettin 298 75,037 150 49,805 448 124,842<br />
Colberg 7 1,524 9 1,436 16 2,960<br />
Greifswald 2 150 2 112 4 262<br />
Rügenwal<strong>de</strong> 8 1,186 3 352 11 1,538<br />
Stolpmün<strong>de</strong> 8 690 3 508 11 1,198<br />
Stralsund 88 17,683 14 2,771 102 20,454<br />
Swinemün<strong>de</strong> 129 29,176 3 1,170 132 30,346<br />
Wolgast 10 2,416 6 2,549 16 4,965<br />
Summa 550 127,862 190 58,703 740 186,565<br />
mot 1887 530 123,121 218 68,787 748 191,908<br />
hvilket för <strong>de</strong>t sistförflutna aret utgör en minskning af 28 norska fartyg <strong>om</strong><br />
10,084 tons <strong>och</strong> en ökning af 20 svenska fartyg <strong>om</strong> 4,741 tons.<br />
Ber. <strong>om</strong> HundH o. Sjöfart. 5
66<br />
Den svenska <strong>sjöfart</strong>en på Stettin tillväxer alltjemt <strong>år</strong>ligen; sålunda anlän<strong>de</strong><br />
hit <strong>år</strong> 1885 197 svenska fartyg <strong>om</strong> 53,294 tons, <strong>år</strong> 1886 237 <strong>om</strong><br />
63,384, <strong>år</strong> 1887 269 <strong>om</strong> 71,282 <strong>och</strong> sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> 298 <strong>om</strong> 75,037 tons.<br />
Denna svenska skeppsfart utgöres hufvudsakligen af ångbåtsfart <strong>och</strong> visar för<br />
distriktet äfven ett tilltagan<strong>de</strong>. Såle<strong>de</strong>s, hvarje resa räknad s<strong>om</strong> ett fartyg,<br />
anlän<strong>de</strong> hit un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 425 svenska ångfartyg <strong>om</strong> 107,954 tons mot i<br />
sistl. <strong>år</strong> 438 <strong>om</strong> 111,693 tons. Af <strong>de</strong>ssa ank<strong>om</strong>mo till Stettin 219 ångfartyg,<br />
Colberg 4, Greifswald 1, Rügenwal<strong>de</strong> 7, Stolpmün<strong>de</strong> 2, Stralsund 69, Swinemün<strong>de</strong><br />
129 <strong>och</strong> Wolgast 7. Den reguliera svenska ångbåtsfarten på Stettin<br />
fortfar nästan å samma linier s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et, oeh <strong>de</strong>ssa trafikera<strong>de</strong>s<br />
af svenska ångfartyg s<strong>om</strong> följer:<br />
Stockholm—Visby—Stettin med 1 ångf. <strong>och</strong> 20 dubbelresor<br />
Karlskrona—Swinemün<strong>de</strong> eller Stettin » 3 » »158 J><br />
Bergen—Göteborg—Malmö—Stettin » 3 » » 34 »<br />
Norrbotten—Norrköping—Lübeck—Stettin.-. » 2 » »16 »<br />
A limen Stettin—Spanien foro svenska Lloyds-ångarne <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> endast<br />
några få gånger.<br />
Deltagan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg i härvaran<strong>de</strong> im- <strong>och</strong> export<br />
var, jemlikt konsulatets anteckningar, följan<strong>de</strong>:<br />
Importen <strong>från</strong> Sverige till Stettin med 216 svenska fartyg <strong>om</strong> 48,889<br />
tons har utgjorts af: 25,200 tons gat- <strong>och</strong> granitsten, 15,000 tons jernmalni,<br />
2,740 tons fältspat, 3,000 tons jern, 950 tons svafvel, 400 tons chamottsten,<br />
220 tons zink, 2,500 tons slagg, 27,000 kub. fot trävaror, 70 stånd, brä<strong>de</strong>r,<br />
2,000 t<strong>om</strong>ma syreballons, 800 lådor tändstickor 2,400 t:r tjära, 1,210 t:r<br />
trän, 5,195 t:r <strong>och</strong> 59 lådor sill, 22 t:r fisk <strong>och</strong> 2,500 tons diverse gods. De<br />
å linien Bergen—Göteborg—Malmö—Stettin gåen<strong>de</strong> Göteborgsångbåtarne hitför<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>rjemte <strong>från</strong> <strong>de</strong>ssa hamnar 21,370 t:r sill, 931 t:r trän, 1,070 tons<br />
fältspat, 680 fat krita, 15 tons kli, 600 lådor lingon <strong>och</strong> 1,300 tons styckegods.<br />
Til Colberg ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Sverige 2 svenska fartyg med 2,760 lådor<br />
sill, 325 tons sten; till Rügenwal<strong>de</strong> 1 med trälast; till Stolpmün<strong>de</strong> 2 med 60<br />
tons papper <strong>och</strong> 62 tons olja; vidare anlän<strong>de</strong> <strong>från</strong> Sverige till Stralsund med<br />
76 svenska fartyg 373 tons div. gods, 18,712 st. spärrar, 24,064 kub.-fot bjelkar,<br />
950 st. rundträ <strong>och</strong> 255 t:r tjära; till Swinemün<strong>de</strong> med 123 svenska fartyg<br />
14,086 lådor <strong>och</strong> 4,099 t:r sill, 275 tons fisk, 700 kg. lingon, 300 tons oljekakor,<br />
1,681 tons jern, 508 lådor jernvaror, 100 lådor tändstickor <strong>och</strong> 29,521<br />
tons gatsten, samt till Wolgast 7 med 5,925 lådor sill <strong>och</strong> 767 tons sten.<br />
Den insegla<strong>de</strong> bruttofrakten utgjor<strong>de</strong> härför i <strong>de</strong>t hela 473,322 rmk.<br />
I Stettins import <strong>från</strong> Norge <strong>de</strong>ltogo 16 svenska fartyg <strong>om</strong> 3,426 tons<br />
<strong>och</strong> utlossa<strong>de</strong> 13,240 t:r sill, 176 t:r trän, 37 tons kli, 355 tons apatit, 640<br />
tons fältspat <strong>och</strong> 1,519 tons granitsten. Vidare utlossa<strong>de</strong> svenska fartyg <strong>från</strong><br />
Norge i Colberg 1 c:a 310 tons sten, i Greifswald 1 c:a 189 st. granitblock<br />
<strong>och</strong> i Swinemün<strong>de</strong> 3 c:a 750 tons svafvelkis, 2,800 t:r <strong>och</strong> 90 lådor sill samt<br />
315 bundtar torr fisk. Bruttofrakten var 61,072 rmk.<br />
I importen <strong>från</strong> utrikes orter till Stettin <strong>de</strong>ltogo 49 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
18,415 tons; <strong>de</strong>samma utlossa<strong>de</strong> 12,123 fat petroleum, 3,151 fat harts, 917 tons<br />
guano, 1,078 tons fosfat, 1,100 tons piplera, 102 tons kaolin, 185 tons skiffer,<br />
113 tons krita, 958 tons sten, 900 tons oljekakor, 2,798 t<strong>om</strong>fat, 3,775 st.<br />
rails, 16,600 tunnor sill, 8,898 tons spanmål <strong>och</strong> 162 tons div. gods. I Colberg<br />
lossa<strong>de</strong> 4 svenska fartyg 945 tons kol; i Greifswald 1 c:a 75 tons spanmål;<br />
i Rügenwal<strong>de</strong> 7 aspträlaster; i Stolpmün<strong>de</strong> 3 c:a 589 tons spanmål <strong>och</strong> 229<br />
tons kol; i Stralsund 12 c:a 4,302 fat petroleum, 428 tons kol, 200 tons
67<br />
jordnötskakor, 1,672 fat <strong>och</strong> 287 tons linolja, 15,970 kub.-fot plankor <strong>och</strong><br />
9,930 kub-.fot brä<strong>de</strong>r; i Swinemün<strong>de</strong> 1 c:a 150 tons div. gods <strong>och</strong> i Wolgast<br />
2 fartyg trillaster. Den förtjenta bruttofrakten uppgick till ett belopp af<br />
325,298 rmk.<br />
Exporten <strong>från</strong> Stettin till Sverige med 144 svenska fartyg <strong>om</strong> 30,257<br />
tons har bestått af 600 tons mjöl, 662 tons socker, 543 tons salt, 63 tons<br />
jern, 3,030 ballonger salt <strong>och</strong> svafvelsyra, 125 tons lera, 100 tons kainit, 56<br />
t:r asphalt, 78 tons glaubersalt, 95 tons soda, 74 tons svafvelkis, 200 tons<br />
kalksten, 500 tons glassand, 100 t:r cement, 210 tons gipssten, 34 tons benkol,<br />
740 tons raps, 167 läster ektimmer, 750 tons ekstaf <strong>och</strong> 20,204 tons<br />
diverse gods. Till Sverige utför<strong>de</strong>s vidare med svenska fartyg <strong>från</strong> Rügenwal<strong>de</strong><br />
1 vedlast, <strong>från</strong> Stralsund 72 tons styckegods oeh frän Swinemün<strong>de</strong> 3,700 säckar<br />
mjöl, 300 ballonger syra <strong>och</strong> 270 tons diverse gods.<br />
lerad till 243,319 rmk.<br />
Bruttofrakten var stipu<br />
Från Stettin afgingo 5 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,254 tons till Norge med c:a<br />
530 tons gods; <strong>från</strong> Swinemün<strong>de</strong> lasta<strong>de</strong> svenska fartyg 257 tons gods till<br />
Norge. Frakten var 11,591 rmk.<br />
Exporten till utrikes orter <strong>från</strong> Stettin med 33 svenska fartyg <strong>om</strong> 7,634<br />
tons har utgjorts af 300 fat sprit, 1,250 tons cement, 771 tons gipssten, 162<br />
tons salt, 125 tons lera, 265 tons kalksten, 322 tons jern, 1,060 fat melass,<br />
368 loads pitprops, 17,022 kub.-fot, 350 tons <strong>och</strong> 150 läster ek- <strong>och</strong> furutimmer,<br />
75 tons rapskakor, 105 tons mjöl <strong>och</strong> c:a 1,600 tons diverse gods;<br />
<strong>de</strong>rjemte aflasta<strong>de</strong>s med svenska fartyg <strong>från</strong> Stolpmün<strong>de</strong> 53 tons hafre, 60 tons<br />
råg <strong>och</strong> 3,200 kub.-fot brä<strong>de</strong>r; <strong>från</strong> Swinemün<strong>de</strong> 900 tons sprit samt <strong>från</strong><br />
Wolgast 185 tons div. gods. Bruttofrakten var angifven till 100,354 rmk.<br />
I importen <strong>från</strong> Norge till Stettin <strong>de</strong>ltogo 61 norska fartyg <strong>om</strong> 11,881<br />
tons; <strong>de</strong>rutaf anlän<strong>de</strong> hit 48 fartyg med 56,065 t:r sill, 2,178 t:r trän, 5<br />
med 1,368 tons fältspat, 4 med 9,882 säckar kli <strong>och</strong> 2 med 1,074 t:r tjära.<br />
Vidare inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Norge till:<br />
Colberg med 3 norska fartyg 1,673 t:r sill<br />
Stolpmün<strong>de</strong> r> 1 5> » 470 tons svafvelkis<br />
Swinemün<strong>de</strong> » 2 y< i> 2,223 f.r sill<br />
Den förtjenta bruttofrakten utgjor<strong>de</strong> härför 147,128 rmk.<br />
Från Sverige importera<strong>de</strong>s till Stettin med 8 norska fartyg 1,635 tons<br />
sten, 26 tons tjära <strong>och</strong> 164 tons fältspat; vidare till:<br />
Colberg -.- ..., med 1 norskt fartyg 624 tons sten<br />
Greifswald « 1 » » 124 st. granitblock<br />
Rügenwal<strong>de</strong>. » 1 » » 1 last trämassa<br />
Stolpmün<strong>de</strong> _.. t i l ) ) » 438 t:r tjära<br />
Dessa 12 fartyg ha<strong>de</strong> i frakt 16,003 rmk.<br />
Importen <strong>från</strong> utrikes orter till Stettin sysselsatte bland andra 78 norska<br />
fartyg <strong>om</strong> 35,819 tons; af <strong>de</strong>ssa ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Amerika etc. 3 ångare <strong>och</strong><br />
32 seglare med 154,318 fat petroleum, 3 fartyg med 8,040 t:r harts <strong>från</strong><br />
Skotland etc, 25 med 42,342 t:r sill, 4 med 1,146 tons lera, 2 med 247<br />
tons fosfat, 1 med 442 tons sten, 1 med 414 tons kol, 1 med 500 tons oljekakor<br />
<strong>och</strong> 2 med trälaster. Vidare lossa<strong>de</strong> norska fartyg i Colberg 1,127<br />
tons kol <strong>och</strong> 1,200 st. jernbanrails; i Greifswald 100 tons fosfat; i Stolpmün<strong>de</strong><br />
195 tons jordnötskakor; i Stralsund 2,661 tons kol, 300 fat petroleum,<br />
130 tons linolja <strong>och</strong> 2 laster trä; i Swinemün<strong>de</strong> 3.101 fat petroleum samt i<br />
Wolgast 5 fartyg trälaster. Bruttofrakten uppgick härför till 913,776 rmk.
68<br />
Exporten till Norge <strong>från</strong> Stettin med 2 norska fartyg <strong>om</strong> 146 tons bestod<br />
endast af c:a 80 tons salt, hvarför frakten var 450 rmk.<br />
Från Stettin exportera<strong>de</strong>s till Sverige med 11 norska fartyg 150 toös<br />
salt, 367 tons ekstaf <strong>och</strong> 706 tons styckegods. Prakten utgjor<strong>de</strong> härför<br />
8,936 rmk.<br />
Exporten till utrikes orter <strong>från</strong> Stettin med 55 norska fartyg <strong>om</strong> 23,623<br />
tons har bestått af 2,620 tons salt, 9,498 t:r <strong>och</strong> 4,673 tons cement, 1,505<br />
tons spanmål, 350 tons lumpor, 403 tons jern, 38,457 t<strong>om</strong>ma petroleumfat,<br />
435 tons sirap, 3,104 tons div. gods, 225 tons chamottvaror, 1,350 t:r sill<br />
<strong>och</strong> 3,033 loads trälast. Från Colberg afgingo 2 norska fartyg med trälast,<br />
<strong>från</strong> Greifswald 1 med hvete, <strong>från</strong> Rügenwal<strong>de</strong> 1 <strong>och</strong> Wolgast 1 med trä.<br />
Bruttofrakten var stipulerad till 223,122 rmk.<br />
De på distriktet förtjenta <strong>och</strong> stipulera<strong>de</strong> bruttofrakter utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
för svenska fartyg .. _ rmk 1,215,756 1,169,767<br />
» norska >> » 1,309,442 1,258.999<br />
tillsammans rmk 2,525,198 2,428.766<br />
efter parikurs kr. 2,244,620 2,158,903<br />
hvartill kunna läggas <strong>de</strong> icke uppgifna passagerareafgifterna å ångbåtslinierna<br />
Stockholm—Visby—Stettin <strong>och</strong> Malmö—Stralsund.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> verkstäl<strong>de</strong>s vid generalkonsulatet mönstrings-expeditioner<br />
23 gånger med svenska <strong>och</strong> 101 gånger med norska fartyg. För svenska fartyg<br />
påmönstra<strong>de</strong>s 29 <strong>och</strong> afmönstra<strong>de</strong>s 21 sjömän. För norska fartyg utgjor<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> afmönstra<strong>de</strong> 136 <strong>och</strong> <strong>de</strong> påmönstra<strong>de</strong> 77 man. Såle<strong>de</strong>s har i <strong>de</strong>t hela afmönstrats<br />
157 <strong>och</strong> påmönstrats 106, tillsammans 263 man eller 251 mindre<br />
än <strong>år</strong> 1887.<br />
Antalet af <strong>de</strong> med norska fartyg här påmönstra<strong>de</strong> sjömän var icke hälften<br />
så stort s<strong>om</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et. I brist på skandinaviskt sjöfolk härstä<strong>de</strong>s, då<br />
<strong>de</strong>t här afmönstra<strong>de</strong> meren<strong>de</strong>ls reste till Köpenhamn eller Hamburg, reqvirera<strong>de</strong><br />
ofta norske skeppare mönstradt folk <strong>från</strong> Norge.<br />
I månadshjra med segelfartyg betaltes här vid påmönstringar för styrmän<br />
60 à 72 kr., timmermän 45 à 64, matroser 40 à 46, lättmatroser 25 à 34<br />
<strong>och</strong> kockar 58 à 66 kr. Endast 2 rymningsfall, 1 norrman <strong>och</strong> 1 tysk <strong>från</strong><br />
norska fartyg, hafva här blifvit anmälda; <strong>de</strong>rjemte försumma<strong>de</strong> sig 1 svensk<br />
sjöman att vid fartygets afgång infinna sig <strong>om</strong>bord å ett svenskt ångfartyg.<br />
Å härvaran<strong>de</strong> sjukhus voro sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> endast 3 svenska <strong>och</strong> 1 norsk sjöman<br />
anmäl<strong>de</strong> upptagne. Befälhafvare <strong>om</strong>byttes eller tillsattes här å 7 norska <strong>och</strong><br />
2 svenska fartyg. Ett svenskt fartyg insläpa<strong>de</strong>s flytan<strong>de</strong> på sin trälast till<br />
Stvinemün<strong>de</strong>, kon<strong>de</strong>mnera<strong>de</strong>s <strong>och</strong> försål<strong>de</strong>s. För svensk räkning inköptes härstä<strong>de</strong>s<br />
1 tysk brigg <strong>och</strong> 1 tysk bark <strong>om</strong> tillsammans 550 tons; äfven för norsk<br />
räkning köptes här 1 tysk brigg <strong>om</strong> 187 tons.<br />
Konsulatkontoret är beläget vid hamnen, Bollwerk 12 —13, <strong>och</strong> har hållits<br />
öppet kl. 9—-12 f. m. samt 3—6 e. m. <strong>år</strong>et <strong>om</strong>; expeditioner ske ofta äfven<br />
ut<strong>om</strong> angifna tid.<br />
Antalet nödstäl<strong>de</strong> personer, s<strong>om</strong> sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> anhöllo <strong>om</strong> konsulatets bistånd,<br />
var ovanligt ringa; <strong>de</strong> utgjor<strong>de</strong> incl. sjömän 12 svenskar samt 10 norrmän,<br />
tillsammans 22 mot 78 <strong>år</strong> 1887. Un<strong>de</strong>rstö<strong>de</strong>t bestod <strong>de</strong>ls i hemsändning, <strong>de</strong>ls<br />
i logis samt mindre penningebelopp.<br />
Enligt diarium ingingo till generalkonsulatet i emhetsüren<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets<br />
lopp 253 skrifvelser <strong>och</strong> 78 korsband, summa 331 postförsän<strong>de</strong>lser mot 428
69<br />
<strong>år</strong> 1887; samtidigt utfärda<strong>de</strong>s skrifvelser till utrikesministeriet 5, k<strong>om</strong>merskollegium<br />
37, indre<strong>de</strong>partementet 38, kongl. beskickningen i Berlin 5, konsuler,<br />
myndigheter <strong>och</strong> privatpersoner 260, summa 345 skrifvelser mot 435 <strong>år</strong> 1887;<br />
<strong>de</strong>rjemte afsän<strong>de</strong>s i embetsväg 62 korsband mot 59 <strong>år</strong> 1887.<br />
För <strong>de</strong> brandskada<strong>de</strong> i Lilla B<strong>de</strong>t, Sundsvall <strong>och</strong> Umeå insamla<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong><br />
generalkonsulatets försorg här å platsen rmk 1,869"20 <strong>och</strong> å 6 vicekonsulat<br />
774-25, summa rmk 2,643'45, hvilket belopp till Sverige öfversän<strong>de</strong>s; <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong><br />
afsän<strong>de</strong> vicekonsuln i Stralsund <strong>de</strong>t af hon<strong>om</strong> insamla<strong>de</strong> beloppet direkt.<br />
I <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et besöktes Stettins hamn af:<br />
2,215 sjögåen<strong>de</strong> ångare <strong>om</strong> 896,864 tons<br />
1,428 » segelfartyg » 170,803 »<br />
Summa 3,643 sjögåen<strong>de</strong> fartyg <strong>om</strong> 1,067,667 tons<br />
mot <strong>år</strong> 1887 3,826 » » » 1,115,309 »<br />
alltså ett minus af 183 fartyg <strong>och</strong> 47,642 tons.<br />
Ordna<strong>de</strong> efter nationaliteten voro <strong>de</strong> hitk<strong>om</strong>na fartygen sistl. <strong>år</strong>: 2,310<br />
tyska, 441 engelska, 364 danska, 296 svenska, 151 Dorska, 37 hollandska,<br />
29 ryska, 3 franska, 3 italienska, 1 österrikiskt, 1 spanskt <strong>och</strong> 1 amerikanskt.<br />
V<strong>år</strong> skeppsfarts minskning <strong>om</strong> 47,642 tons mot fjol<strong>år</strong>ets har väl hufvudsakligen<br />
sin grund i <strong>de</strong>t sena återöppnan<strong>de</strong>t af v<strong>år</strong> <strong>sjöfart</strong> på v<strong>år</strong>en; vidare<br />
verka<strong>de</strong> <strong>de</strong>n i loppet af <strong>år</strong>et, förnämligast un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare måna<strong>de</strong>rna, inträdda<br />
betydliga fraktstegringen inskränkan<strong>de</strong> på införseln af engelska <strong>och</strong> skotska kol,<br />
hvilkas härvaran<strong>de</strong> priser <strong>de</strong>lvis uppnåd<strong>de</strong> en sådan höjd, att <strong>de</strong> icke mera<br />
kun<strong>de</strong> konkurrera med priserna för schlesiska kol.<br />
Frakterna för ångare <strong>och</strong> seglare börja<strong>de</strong> på v<strong>år</strong>en med endast måttliga<br />
rater, men höj<strong>de</strong> sig betydligt, när efter <strong>de</strong>n långa vintern i hela Östersjön,<br />
i synnerhet i ryska, svenska <strong>och</strong> finska hamnar, ett starkt begär efter ång<strong>och</strong><br />
segelfartyg visa<strong>de</strong> sig.<br />
Frakter för ångare afslötos un<strong>de</strong>r v<strong>år</strong>en incl. april häri<strong>från</strong> till:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
London, zink 6 sh. pr ton mot 5 sh.<br />
T> socker 8 à 8 sh. 6 d. » » 6 à 7 sh.<br />
Hull, zink 6 sh. » » 5 à 6 sh.<br />
» socker 9 sh. » » 6 sh. 6 d. à 7 sh.<br />
Leith, » 9 sh. » » 6 à 7 sh.<br />
» spanmål Ish.9d.à2sh. pr quart. » 1 sh. 3 d.<br />
Rotterdam, mjöl 8 à 10 m. prlOOÖkg. » 6 m.<br />
» hvete<br />
Amsterdam, mjöl<br />
77, k 9 m.<br />
8 à 10 m.<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
5"/4 à 6 m.<br />
7 1 /, à 8 m.<br />
Göteborg, » 7 m.<br />
Denna fraktförbättring fortfor un<strong>de</strong>r hela <strong>de</strong>n annars sås<strong>om</strong> flau ansedda<br />
s<strong>om</strong>marperio<strong>de</strong>n; raterna notera<strong>de</strong>s incl. augusti:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
London, zink 5 sh. 6 d. pr ton mot 5 sh.<br />
» socker 7 sh. 6 d. » » 7 sh.<br />
Hull, zink 5 sh. 6 d. » » 5 sh.<br />
» socker 8 à 9 sh. » » 7 sh.<br />
Leith, » 9 sh. » » 6 sh. 6 d. à 7 sh.<br />
» spanmål 1 sb. 6d. àl sh.9d. prquart. » 1 sh. 3 d.
Rotterdam, mjöl 8 à 9 m. pr 1000 kg. mot 5 à b x /t m.<br />
» hvete 7 1 /, à 8 1 /, m. » » 5'/, m.<br />
Amsterdam, mjöl 8'/, m. » » 7 m . "<br />
Stockholm » 8 m. » » 4 m.<br />
Sundsvall » _. 8 m. » » 4 m.<br />
70<br />
Un<strong>de</strong>r hösten stego frakterna ytterligare <strong>och</strong> intill <strong>år</strong>ets slut betaltes:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
London, zink 6 sh. 6 d. pr ton mot 5 sh.<br />
» socker 8 à 10 sh. » » 7 à 8 sh.<br />
Hull, zink 8 sh. » » 5 à 7 sh.<br />
» socker 10 à 11 sh. )> i> 7 à 9 sh.<br />
Leith, » 9 à 10 sh. » » 6 sh. 6 d. à 9 sh.<br />
» spanmål Ish.9d.à2sh. 3d. pr quart. » 1 sh.3d,àlsh.6d.<br />
Kotterdam, mjöl 10 m. pr 1000 kg. » 6 à 9 m.<br />
» hvete 9 à 9 x /2 - >» » 6 à 8 m.<br />
Amsterdam, mjöl 10 à 13 ni. v » 9 m.<br />
Stockholm » 5à9m. » » 5 à 6 m .<br />
Sundsvall » 5 à 9 m. » » 5 à 7 m.<br />
Farten på Östersjöhamnarna gestalta<strong>de</strong> sig meren<strong>de</strong>ls gynsammare <strong>och</strong><br />
bevilja<strong>de</strong>s högre frakter för spanmål <strong>och</strong> trälaster.<br />
Angbåtslinierna till Amsterdam, Rotterdam <strong>och</strong> London funno riklig last<br />
till förhöjda fraktsatser. Trafiken på Antwerpen, Hull <strong>och</strong> Leith var mindre<br />
gynsam. Hullångarne måste ofta söka sin lastk<strong>om</strong>plettering i Köpenhamn,<br />
Leith-ångarne i Königsberg. Returlasterna bestodo <strong>de</strong>ls af styckegods, <strong>de</strong>ls af<br />
tackjern, kol, kokes etc.<br />
Den stora stigningen af kolfrakterna <strong>från</strong> 4 sh. 6 d. till 8 sh. 6 d. pr<br />
ton på hösten föranled<strong>de</strong> äfven många härvaran<strong>de</strong> ångare att uppsöka kolhamnarna.<br />
Kolfrakterna till Stettin <strong>från</strong> Newcastle, Hartlepool, Sun<strong>de</strong>rland, Burntisland,<br />
hvilka rör<strong>de</strong> sig ända till augusti mellan 4 à 4 sh. 9 d. pr ton, antogo<br />
med september en stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns ända till 8 sh. 6 d. pr ton, men nedgingo<br />
åter ult. <strong>de</strong>cember till 6 sh. 6 d.<br />
Ångbåts-expeditionerna till <strong>de</strong> spanska hamnarna hafva upphört att vara<br />
rcguliera, då spritexporten iföljd af förändra<strong>de</strong> spanska tullförhållan<strong>de</strong>n mycket<br />
försv<strong>år</strong>ats <strong>och</strong> förminskats.<br />
Anbu<strong>de</strong>t af segelfartyg å v<strong>år</strong> plats var un<strong>de</strong>r hela s<strong>om</strong>maren endast ringa,<br />
till följd hvaraf frakterna stäl<strong>de</strong> sig i <strong>de</strong>t hela taget högre än un<strong>de</strong>r fjol<strong>år</strong>et.<br />
I synnerhet söktes un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t första halfàret segelfartygs-rymd till Newyork <strong>och</strong><br />
Phiia<strong>de</strong>lphia, hvarföre höga rater bevilja<strong>de</strong>s, t. ex. 10 à 12 sh. per ton cement<br />
<strong>och</strong> salt, 17 sh. 6 d. pr ton lump, 8 sh. pr kbm. bordglas <strong>och</strong> 12 à 15 d.<br />
pr t<strong>om</strong>t petroleumfat. Äfven till Förenta Staternas sydligare hamnar, WilmingtOD,<br />
Charleston etc. var tonnage starkt efterfrågad <strong>och</strong> betaltes för dyngsalt<br />
ünda till 14 sh. 6 d. pr ton.<br />
Frakterna för trä <strong>och</strong> melass stäl<strong>de</strong> sig s<strong>om</strong> följer:<br />
Un<strong>de</strong>r v<strong>år</strong>en incl. april, <strong>1888</strong> 1887<br />
London, ekstockar 11 sh. pr load mot 8 sh. 6 d.<br />
» furubjelkar 8 sh. » » 6 à 7 sh.<br />
Hull, ekstockar 8 sh. 6 d. » » 7 sh. 6 d.<br />
» furubjelkar 6 sh. 6 d. » » 6 sh. 6 d.
71<br />
Hartlepool, ekstockar 9 à 10 sh. pr load mot 6 sh. 9 d. à 7 sh.<br />
GraDgemouth, furu-Q-trä 6 sh. 3 d. à 7 sh. » » 5 sh. 6 d.<br />
Dun<strong>de</strong>e, » 7 sh. 3 d. à 7 sh. 6 d. » » 6 sh. 6 d.<br />
Liverpool, » 10 sh. » » 8 sh.<br />
Bristol, ekstockar 14 à 15 sh. 6 d. s> »10 sh. 9 d.<br />
R<strong>och</strong>efort, furubjelkar 21 frcs & 15 % pr läst » 16 à 18 frcs<br />
S:t Nazaire, » 20 à 22 frcs & 15 % » » 16 frcs<br />
Bor<strong>de</strong>aux, » 21'/, à 23 frcs & 15 % » » 18 frcs<br />
Dünkirchen, melass 19 frcs pr 2000 kg. » 16 1 /» f rcs<br />
Un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren incl. augusti:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
London, ekstockar 12 sh. 3 d. k 14 sh. pr load mot 8 à 10 sh.<br />
» furubjelkar 8 sh. » J> 6sh. 6d.à7sh.6d.<br />
Hull, ekstockar 11 à 12 sh. 9 d. » » 8 sh. 3 d.<br />
Hartlepool, ekstockar 9 à 10 sh. » » 6 sh. 9 d. à 9 sh.<br />
Honfleur, ekstamändar ... 23 frcs & 15 % pr läst » 19 frcs<br />
Dünkirchen, melass 19 à 22 1 /, frcs pr 2000 kg. » 16 frcs<br />
Bor<strong>de</strong>aux, » 24 à 32 frcs » )> 22 frcs<br />
Kalmar, glassand 27'/, pfg V 50 kg.<br />
Haparanda, socker 1 m. »<br />
Från <strong>och</strong> med september intill <strong>år</strong>ets slut:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Hartlepool, ekstockar 13 à 14 sh. pr load mot 9 à 14 sh.<br />
Grangemouth, furubjelkar... 10 à 10 sh. 3 d. > » 7sh.6d.à7sh.9d.<br />
Aber<strong>de</strong>en, » ... 11 sh. v » 8 à 8 sh. 6 d.<br />
Bristol, olja 15 sh. pr ton » 12 sh. 6 d.<br />
Dünkirchen, melass 24 frcs pr 2000 kg. » 17 à 25 frcs<br />
Danska hamnar, oljekakor... 6 à 7 m. pr 1000 kg.<br />
Ystad » ... 5 1 /, m. » » 5 a 6 m.<br />
Ahus, Karlshamn, Halmstad, oljekakor 6 m. v >i 5 à 6 m.<br />
Stockholm, Norrköping, » 10 m. »<br />
Sås<strong>om</strong> jag <strong>om</strong>nämn<strong>de</strong> i min förra <strong>år</strong>sberättelse ha<strong>de</strong> köpmansk<strong>år</strong>en föreslagit<br />
att trenne isbrytare skulle byggas för 400,000 rmk. Tvemie af <strong>de</strong>ssa<br />
äro redan bygda vid »Vulcan» <strong>och</strong> hafva un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna vinter hittills uppehållit<br />
ångbåtstrafiken emellan Stettin <strong>och</strong> Swinemün<strong>de</strong>. Farten gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t isbelagda<br />
»Haffet» har dock visat sig mycket farlig, så snart häftig vind satt isytan i<br />
rörelse. Förmodligen af <strong>de</strong>nna orsak sjönk ett ångfartyg <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s <strong>och</strong> ett annat<br />
återvän<strong>de</strong>, men måste un<strong>de</strong>r vägen sättas på strand; äfven några andra ångare<br />
måste med mindre skador returnera. Efter <strong>de</strong>ssa olycksfall föredrogo flere ångare<br />
att begagna sig af sin isklausul <strong>och</strong> lossa<strong>de</strong> i Swinemün<strong>de</strong>. Likväl hafva sedan<br />
<strong>de</strong> flesta ångarne följt isbrytarne hit <strong>och</strong> häri<strong>från</strong>, så snart man icke ha<strong>de</strong> att<br />
frukta faran för isrörelse i Haffet vid eller efter stormigt vä<strong>de</strong>r. I sådant<br />
fall måste ångarne vänta flera gånger 1 à 2 dagar på stilla vä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> gynsamma<br />
isförhållan<strong>de</strong>n. Man ämnar i loppet af <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> bygga en tredje större<br />
isbrytare.<br />
F. L. P. Ivers.
Königsberg <strong>de</strong>n 15 mars 1889.<br />
72<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 28 svenska fartyg <strong>om</strong> 2,948 tons<br />
B » » i barlast 52 » » B 12,588 B<br />
» Norge » med last 12 B B » 2,824 »<br />
B B » i barlast 3 s s B 751 »<br />
B andra län<strong>de</strong>r 8 med last 17 s> B » 4,696 »<br />
» B » i barlast 142 B B B 25,917 »<br />
Till Sverige afgingo med last 63 j> » »12,773»<br />
» » » i barlast 3 B » » 309 »<br />
B Norge B med last 10 » » B 2,390 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r B B 177 B B » 34,135 B<br />
» » B i barlast 3 B B B 862 »<br />
Frdn Norge ank<strong>om</strong>mo med last 73 norska B »15,238 »<br />
» » B i barlast 11 B B B 3,432 »<br />
» Sverige B med last 5 B B B 471 B<br />
» » B i barlast 9 » B B 1,863 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r B med last 74 » » B 17,317 B<br />
» » » i barlast 77 B B » 18,962 »<br />
Till Norge afgingo med last 72 » B B 15,647 B<br />
» » » i barlast 3 B B B 1,858 B<br />
B Sverige B med last 10 » » » 1,173 B<br />
» B » i barlast 8 B B » 4,171 »<br />
B andra län<strong>de</strong>r B med last 143 B B » 31,549 s><br />
» » » i barlast 12 B B B 2,496 »<br />
Der ank<strong>om</strong> till Pillau:<br />
i <strong>1888</strong> 2,330 Fartöier dr. 693,344 Beg.-Tons<br />
imod i 1887 1,997 » » 563,333 »<br />
<strong>de</strong>raf var:<br />
i <strong>1888</strong> 1,488 Dampskibe B 620,089 »<br />
imod i 1887 1,273 B B 498,203 B<br />
og i 1886 976 B B 394,794 B<br />
Nævnte 2,330 Fartöier vare laste<strong>de</strong> med:<br />
18 8 8 imod 18 8 7<br />
Fartöier Reg.-Tons Fartöier Reg.-Tona<br />
Ballast og t<strong>om</strong> 750 259,235 421 144,965<br />
Diverse Stykgods 529 205,616 582 214,916<br />
Stenkul, Kokes 302 129,245 290 106,312<br />
Gibs, Kalksten, Cement, Guano etc... 231 28,537 283 26,068<br />
Sild 131 28,007 188 37.005<br />
Olie, Petroleum, Harpix, Talg 40 12,586 34 13,043<br />
Jern, Jernbaneskinner, Maskiner etc— 16 1,639 16 1,808<br />
Salt 13 5,503 11 4,812<br />
Tagsten, Sten, Skifer 306 19,988 149 10,643<br />
Vin, Spiritus, Frugt 7 1,552 13 2,572<br />
For Nödhavn 5 1,436 10 1.189
73<br />
Af <strong>de</strong> indk<strong>om</strong>ne Fartöier vare un<strong>de</strong>r:<br />
Tydsk Flag 1,197 Fartöier<br />
Engelsk B 317 »<br />
Dansk B - 384 »<br />
Norsk B 204 »<br />
Svensk » 173 »<br />
Holländsk B 35 »<br />
Belgisk B 8 B<br />
Russisk » 5 »<br />
Italiensk » 1 »<br />
Österrigsk B 1 »<br />
Af <strong>om</strong>nævnte Fartöier vare 1,911 i Königsberg.<br />
Der udgik fra Pillau:<br />
i <strong>1888</strong> 2,311 Fartöier dr. 682,606 Reg.-Tons<br />
imod i 1887<br />
<strong>de</strong>raf var:<br />
1,968 » » 557,034 »<br />
i <strong>1888</strong>..... _. 1,486 Dampskibe B 618,036 »<br />
imod i 1887 1,252 » » 486,986 »<br />
og i 1886 977 B » 396,303 »<br />
Nævnte 2,311 Fartöier ere afgaae<strong>de</strong> til:<br />
18 8 8 imod 18 8 7<br />
Fartöier Reg.-Tons Fartöier Reg.-Tons<br />
Tydske Havne 925 164,590 870 156,000<br />
Storbritannien 382 181,762 317 157,332<br />
Holland 135 98,678 113 70,409<br />
Norge 96 22,122 85 15,840<br />
Sverige 136 44,432 138 44,566<br />
Danmark 421 48,785 261 24,625<br />
Belgien 44 38,082 37 27,022<br />
Frankrig 84 44,227 71 27,522<br />
Rusland 79 34,318 64 27,053<br />
Amerika 7 3,956 10 6,425<br />
Portugal 1 532 2 240<br />
Spanien 1 1,122 —<br />
Der afseile<strong>de</strong> med Ballast, t<strong>om</strong>me og indbragte Ladninger:<br />
150 Fartöier dr. 74,394 Reg.-Tons<br />
imod 154 » » 69,865 » i 1887.<br />
Hove<strong>de</strong>xporten söværts fra Königsberg bestod i:<br />
18 8 8 imod 18 8 7<br />
Hve<strong>de</strong> 211,000 Tons 130,100 Tons<br />
Rug 159,700 » 94,900 »<br />
Byg 45,000 B 22,300 »<br />
Havre 73,000 B 50,000 »<br />
Erter 33,000 » 30,400 »<br />
Bönner 10,000 » 11,900 B<br />
Vikker 10,100 B 12,600 »
74<br />
Hörfrö 10,000 Tons 8,900 Tons<br />
Raps, Hampefrö, Diverse 22,800 » 17,900 »<br />
Boghve<strong>de</strong> og Gryn 4,600 » 5,800 »<br />
Hör 2,200 » 3,500 »<br />
Hamp, Hampegarn 22,700 » 16,000 »<br />
Hör, Hörblaar 2,900 » 3,200 »<br />
Sukker 6,600 » 6,000 »<br />
Melasse 500 » 176 »<br />
Shoddy, Uld 200 » 17 »<br />
Eggebl<strong>om</strong>me, Eggehvi<strong>de</strong> 400 i> 1 1 8 ><br />
Spiritus .........' 4,100 » 5,100 »<br />
Oliekager.... 4,500 » 1,300 J><br />
Kreaturbeen 20 >> 1 8 y<br />
Eaa Hu<strong>de</strong>r og Skind 72 » 317 »<br />
Klu<strong>de</strong> og gammelt Tovverk 10,700 » 11,100 »<br />
Hörfrö-, Raps- og Terpentinolie _ 1,600 » 1,100 B<br />
Tömmer, Stav, Props etc 68,000 Last 48,400 Last<br />
S<strong>om</strong> <strong>de</strong>t af <strong>om</strong>staaen<strong>de</strong> Statistik fremgaar, har herværen<strong>de</strong> Export, s<strong>om</strong><br />
Fölge af <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Åars go<strong>de</strong> Höst her og i Ruslands nærmeste Provindser,<br />
taget et glæ<strong>de</strong>ligt Opsving, og da Fragterne gjennemsnitlig holdt sig<br />
godt, saa har Rhe<strong>de</strong>rierne efter flere tabbringen<strong>de</strong> Aar en<strong>de</strong>lig faaet et Udbytte<br />
svaren<strong>de</strong> til et saadant Foretagen<strong>de</strong>.<br />
Landbrug og Kornbereinwg.<br />
I Modsætning til <strong>de</strong>t overor<strong>de</strong>ntlige frugtbare Aar 1887 kan Aaret <strong>1888</strong><br />
betegnes s<strong>om</strong> höist ugunstigt for Landbrugets Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Si<strong>de</strong>n <strong>de</strong>t ulykkelige<br />
Aar 1867, har Provindsen ikke hävt et saa slet Aar s<strong>om</strong> <strong>1888</strong>. Maane<strong>de</strong>rne<br />
Januar, Februar, Marts, April hav<strong>de</strong> en uhyre stor Snenedbör og s<strong>om</strong><br />
foraarsage<strong>de</strong> <strong>de</strong> föleligste Forstyrrelser i C<strong>om</strong>municationen. Derpaa k<strong>om</strong> Foraaret<br />
med umaa<strong>de</strong>lig hyppige og stærke Regnskyl og <strong>de</strong>t s<strong>om</strong> Fölge <strong>de</strong>raf hurtig<br />
optöe<strong>de</strong> Snedække udgöd sig med stor Magt över <strong>de</strong> nedre beliggen<strong>de</strong> Landstrækninger<br />
vidt og bredt, ö<strong>de</strong>læggen<strong>de</strong> Alt og anretten<strong>de</strong> en fast uberegnelig<br />
Ska<strong>de</strong>. Men ogsaa i <strong>de</strong> höiere beliggen<strong>de</strong> Egne har <strong>de</strong>n haar<strong>de</strong> Vinter virket<br />
ö<strong>de</strong>læggen<strong>de</strong>. Vintersæ<strong>de</strong>n var næsten överalt angreben og Saaningen af Foraarssæ<strong>de</strong>n<br />
foregik forsinket og langs<strong>om</strong>t. Foraar, S<strong>om</strong>mer og Efteraar vare<br />
ligele<strong>de</strong>s ugunstige for Markfrugternes Udvikling, da <strong>de</strong>t fremfor alt mangle<strong>de</strong><br />
paa Solskin, hvorimod koldt og fugtigt Veir og vedvaren<strong>de</strong> Regnskyl var fremhersken<strong>de</strong><br />
og udöve<strong>de</strong> en ugunstig Indfly<strong>de</strong>lse. Fölgerne kun<strong>de</strong> ikke u<strong>de</strong>blive<br />
at man kun<strong>de</strong> for Korn og Fo<strong>de</strong>rplanter af enhver Art forudse en ugunstig<br />
Höst saavel med Hensyn til Kvantitet s<strong>om</strong> Kvalitet. Tsær have Jordfrugterne<br />
lidt meget. Det befrygte<strong>de</strong> har da ogsaa, efter at Tærskningsresultaterne ere<br />
fastslaae<strong>de</strong>, bekræftet sig.<br />
Hve<strong>de</strong> gav pro Hectar i <strong>1888</strong> 10 til 25 Ctr imod 1887 45 Ctr<br />
Rug » » » 20 » 30 » » 50 T><br />
Havre » >> >> 20 » 40 i> » 60 »<br />
Erter >• » » 8 » 15 » » 30 ><br />
Potetes s> y> » 80 J> 100 » T> 400 )><br />
Rodfrugter » i> » 200 » 300 i> » 1,100 »<br />
Kle, Heu » i> » 40 » 60 » B 80 D<br />
Undtagelsesvis have enkelte Egne s<strong>om</strong> f. Ex. Preussisk Lithauen, hvor<br />
Vintereæ<strong>de</strong>n ikke har lidt saa meget, hävt bedre Resultater at opgive. S<strong>om</strong>
Fragtnoteringer.<br />
75
Fragtnoteringer.<br />
76
77<br />
Fölge af <strong>de</strong>t ugunstige Udbytte, stille<strong>de</strong> sig da ogsaa Kornpriserne höiere, nem-<br />
Hg for Hve<strong>de</strong>: lys Mk 175 — 190 pr 1,000 Kg., röd Mk 170—185 pr 1,000<br />
Kg. I Aaret 1887: röd Mk 145—155 til 165 Mk pr 1,000 Kg. I Mod<br />
sætning til forrige Aar blev lys Hve<strong>de</strong> foretrukken. For Rug Mk 130—140<br />
pr 1,000 Kg. Sidstnævnte var i vor Provinds gaae<strong>de</strong> totalt tabt og maatte<br />
hentes fra Rusland. Anven<strong>de</strong>lsen af kunstige Gödningsstoffe har ogsaa i Aar<br />
fun<strong>de</strong>t en större Udbre<strong>de</strong>lse. Faxekalk fin<strong>de</strong>r rigelig Afsætning; <strong>de</strong>r k<strong>om</strong> i<br />
forrige Aar 5 Seilskibe la<strong>de</strong><strong>de</strong> <strong>de</strong>rmed hertil og synes <strong>de</strong>r at være Udsigt til<br />
at <strong>de</strong>nne Mergelen erstatten<strong>de</strong> Kalk forskaffer sig Indgang her mere og mere.<br />
Ogsaa i Aaret <strong>1888</strong> er <strong>de</strong>r ved Sammenslutning grundlagt flere nye större<br />
Meierier. Det synes saas<strong>om</strong> Melkeproduktionen stadig mere og mere træ<strong>de</strong>r i<br />
Forgrun<strong>de</strong>n. S<strong>om</strong> Fölge af daarlig Græsning og <strong>de</strong>t ringe Fo<strong>de</strong>rutbytte er<br />
Melken mindre rigelig og <strong>de</strong>rfor vel Prisen for Smör stegen. Prisforhöielsen<br />
stiller sig a 110—125 Mark imod 90—115 Mark forrige Aar. Med Tilfredsstillelse<br />
kan ogsaa i Aar constateres, at <strong>de</strong>t Ostpreussiske Smör överalt fin<strong>de</strong>r<br />
stor Anerkjen<strong>de</strong>lse. Uldproductionen naae<strong>de</strong> ikke nogen bety<strong>de</strong>lig Prisstiguing,<br />
<strong>om</strong>endskjöot Mæng<strong>de</strong>rne ere mindre. For Hesto har <strong>de</strong>r i Löbet af Aaret vist<br />
sig stort Begjær, hvad vel hovedsagelig fin<strong>de</strong>r sin Begrun<strong>de</strong>lse i Forbruget til<br />
<strong>de</strong> nydanne<strong>de</strong> Troppeaf<strong>de</strong>linger. Remonteopkjöbet forlöb gunstigt. Dragon- og<br />
Husarheste bragte til 500 til 700 Mk, ülanheste 600 til 800 Mk, Kyrasserheste<br />
750 til 1,000 Mk. Kjöbepriserne stille<strong>de</strong> sig noget gunstigere end forrige<br />
Aar. Okser bragte 18—26 Mk per 50 Kg. leven<strong>de</strong> Vægt imod 15 — 24<br />
Mk i 1887; Svin 30—48 Mk per 50 Kg. leven<strong>de</strong> Vægt imod 26—36 Mk i<br />
1887; Faar' 40—48 Pfennige per 1 Kg. imod 36—44 Pfennige i 1887. —<br />
Bræn<strong>de</strong>rierne formindske<strong>de</strong> <strong>de</strong>res Drift, da Spiritusproductionen paa Grund af<br />
<strong>de</strong>n mislykke<strong>de</strong> Poteteshöst ikke var lönnen<strong>de</strong>. Teglværkerne gjor<strong>de</strong> alle en<br />
glimren<strong>de</strong> Forretning og opnaae<strong>de</strong> saa höie Priser for <strong>de</strong>res Fabricata s<strong>om</strong> ikke<br />
i mange Aar. Hypothekforhol<strong>de</strong>ne stille<strong>de</strong> sig vedvaren<strong>de</strong> gunstig. 3'/, %<br />
Östpreussiske Pantebreve bave opnaaet en Kurs af 101 —102 %. Kapitaler<br />
efter samme, men indfor <strong>de</strong>t »Ostpr. Landschaft.» Taxe betingen<strong>de</strong> 4'/, %.<br />
Et Tilbageblik paa Landbrugets Stilling i Aaret <strong>1888</strong> er <strong>de</strong>sværre liges<strong>om</strong><br />
Udsigterne for <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Aar li<strong>de</strong>t forhaabningsfuld.<br />
Fölgen<strong>de</strong> Tal give et Overblik över <strong>de</strong>n lierværen<strong>de</strong> Korn<strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>1888</strong><br />
sammcnlignet med 1887. Der auk<strong>om</strong> hertil:<br />
fra Indlan<strong>de</strong>t<br />
18 8 8 18 8 7<br />
fra Rusland<br />
og Polen<br />
fra Indlan<strong>de</strong>t<br />
fra Rusland<br />
og Polen<br />
Hve<strong>de</strong> 52,466 Tons 170,928 Tons 47,555 Tons 87.950 Tons<br />
Rug 63,999 » 89,061 » 53,481 » 41,068 »<br />
Byg 10,804 y, 45,76^ » 12,310 » 15,407 »<br />
Havre 26,584 » 45,574 » 18,449 » 33,017 »<br />
Boghve<strong>de</strong> 10 » 4,848 » 23 » 5,551 »<br />
Krter 3,236 » 30,451 » 6,558 » 24,572 »<br />
Bönner 2.551 » 6,838 » 5,565 » 5,668 »<br />
Vikker 4,463 » 2,952 » 7,308 » 1,473 »<br />
Linsæd 1,015 » 9.065 » 1,031 » 9,977 »<br />
Hampsæd 21 » 7,324 » 1 » 2.510 »<br />
Rübs, Raps 1,817 » 4,446 » 2.233 » 4.692 »<br />
Sæd, Diverse 1,430 » 21,247 » 1,753 » 14,669 »
78<br />
Der afsendtes:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
landværts söværts landværts söværts<br />
Hve<strong>de</strong>.. 882 Tons 211,470 Tons 3,267 Tons 130,113 Tons<br />
Rug 7,768 » 159,645 « 3,589 B 94,909 »<br />
Byg 9,830 » 44,521 » 9,227 » 22,282 »<br />
Havre 2,549 n 72,900 » 1,851 » 47,990 B<br />
Bogbve<strong>de</strong> 121 » 4,508 » 11 » 5,764 »<br />
Brter 297 » 32,619 » 307 B 30,367 »<br />
Bönner 81 » 9,567 » 118 » 11,875 »<br />
Vikker 79 B 10,702 » 119 » 12,574 »<br />
Linsæd 1,329 » 9,578 » 1,696 B 8,893 »<br />
Hampsæd 23 » 4,947 B ' 3 » 2,827 »<br />
Rubs, Raps 2,798 » 4,606 » 2,889 » 4,874 B<br />
Sæd, Diverse 3,172 » 12,740 » 1,980 » 9,891 »<br />
Gjennemsnitspriserne bar i <strong>de</strong>t forlöbne Aar stulet sig frit <strong>om</strong>bord per 1,000<br />
Kilo saale<strong>de</strong>s: for<br />
Hve<strong>de</strong> Rug Byg Havre Erter<br />
Januar 132 Rink 74 Rmk 75 Rmk 65 Rmk 120 Rmk<br />
Februar 127 » 82 » 78 « 72 » 116 »<br />
Marts 124 B 81 » 81 » 65 B 114 »<br />
April 128 » 83 » 80 B 63 » 112 B<br />
Mai 127 B 83 B 80 B 69 » 115 »<br />
Juni 122 » 81 » 75 B 68 B 115 »<br />
Juli 125 B 84 » 75 » 74 B 115 B<br />
August 151 » 97 B 89 B 82 B 125 »<br />
September 150 » 100 » 97 » 84 » 125 »<br />
Oetober 151 B 97 » 93 j> 88 » 135 B<br />
November 144 B 93 B 91 » 81 » 135 »<br />
December 138 » 87 B 76 » 81 B 130 B<br />
Beholdningerne ved Aarets Slutuing udgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>1888</strong> imod 1887<br />
Hve<strong>de</strong> 44,900 Tons 30,000 Tons<br />
Rug 10,000 B 12,700 »<br />
Byg ... 5,600 » 3,300 »<br />
Havre 2,700 B 8,000 »<br />
Erter 3^300 B 3,600 »<br />
Bönner 1,600 B 1,500 B<br />
Vikker 2,000 B 3,100 »<br />
Linsæd 1,000 B 2,900 B<br />
Rapssæd 300 B 400 »<br />
Dottersæd 300 » 1,100 »<br />
Hampefrö 2,500 B 1,100 B<br />
Boghve<strong>de</strong> 500 B 600 »<br />
Klöverfrö 200 » 200 B<br />
Thimotheifrö 100 » 100 »<br />
Hör, Hörblaar 750 » 600 B<br />
Hampcblaar, Harup 3,500 B 2,500 »<br />
Oliekager 500 B 900 B<br />
Petroleum 12.800 B 18,242 »
79<br />
Sil<strong>de</strong>beretning.<br />
Importen af Sild til Königsberg belöb sig til 213,000 Tön<strong>de</strong>r imod<br />
268,200 Tön<strong>de</strong>r i 1887.<br />
18 8 8 18 87<br />
Fra Sverige-Norge 100,100 Tön<strong>de</strong>r 130,700 Tön<strong>de</strong>r<br />
» Storbritannien 108,900 » 135,200 »<br />
» Holland zii^l.- 4l ° 00 » 2,300 »<br />
213,000 Tön<strong>de</strong>r 268.200 Tön<strong>de</strong>r<br />
Ved Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret forefandtes ber paa Marke<strong>de</strong>t et Lager af<br />
38,262 Tön<strong>de</strong>r norsk Sild. Afsætningen var i Begyn<strong>de</strong>isen svag, men tog senere<br />
bety<strong>de</strong>ligt Opsving, liges<strong>om</strong> ogsaa Priserne successive stege med fra 3 til<br />
5 Mark per Tön<strong>de</strong> for <strong>de</strong> forskjellige Mærker. Lagerne af Sild ryd<strong>de</strong><strong>de</strong>s fuldstændig<br />
i Löbet af S<strong>om</strong>meren, saa at næsten intet forefandtes <strong>de</strong>raf, da <strong>de</strong>n<br />
förste Tilförsel af ny Fedsild for <strong>de</strong>t meste bestod af ualniin<strong>de</strong>lig storfal<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Vare. <strong>de</strong>r dog ikke vandt Kjöbernes Bifald i nogen syn<strong>de</strong>rlig Grad, da <strong>de</strong> fandt<br />
<strong>de</strong>n for stor. Priserne aabne<strong>de</strong> med 27 til 30 Mk ufortol<strong>de</strong>t for KKKK, men<br />
disse Noteringer sank burtig, saa at <strong>de</strong> i Slutningen af September k<strong>om</strong> i 22<br />
til 24 Mk, men selv disse Priser animera<strong>de</strong> ikke Kjöberne; <strong>de</strong>t var först da<br />
V<strong>år</strong>en lienimod Aarets Slutning k<strong>om</strong> ned i Priser af 15 —16 Mk at större<br />
Mærker fandt Omsætninger. De mindre Mærker tiltrak sig <strong>de</strong>rimod Kjöbernes<br />
Opmærks<strong>om</strong>hed i en ganske an<strong>de</strong>n Grad. KK Sild betaltes i Begyn<strong>de</strong>isen med<br />
26 til 29 Mk, K Sild med 25 til 28 Mk og MK Sild med 18 til 20 Mk,<br />
og disse Priser holdt sig temmelig uforandret i længcre Tid for fin Vare, ine<strong>de</strong>ns<br />
senere hen, da magrere Sild indtraf. Priserne stille<strong>de</strong> sig fra 2 til 5 Mk<br />
billigere por Tön<strong>de</strong> efter Kvalitæt. Total-Afsætningen ber paa Marke<strong>de</strong>t i<br />
<strong>de</strong>t forlöbne Aar udgjor<strong>de</strong> c:a 134,987 Tdr skotsk og holländsk og c:a 93,746<br />
Tdr norsk-svensk Vare, tilsammen 228,733 Tön<strong>de</strong>r.<br />
De förste nye Tilförslcr af skotsk Sild (Shetlands-Vare) indtraf bertil i<br />
Jnli Maaned og bleve strax placere<strong>de</strong> til Priser af fra 14 /2 til 20 Mk transit<br />
for Matties, men senere hen indtraadte en fastere Ten<strong>de</strong>nts og 21 til 24<br />
Mk transit maatte indrömmes. Üstkyst Matties holdtes först i 18 — 20 Mk<br />
transit, men senere indtraadte <strong>de</strong>r en livligcre Stemning og Priserne stege successive<br />
saa, at man i Slutningen af September hav<strong>de</strong> Priser af 30 til 33 Mk<br />
transit for Crownbrand og Tra<strong>de</strong> Mark Fulls, 27 til 29 Mk transit for Crownbrand<br />
Tra<strong>de</strong> Mark Matties, 24'/2 til 26 Mk transit for Crownbran<strong>de</strong>d Tra<strong>de</strong><br />
Mark Spents og Mixed. Disse Priser holdt sig nogenlun<strong>de</strong> indtil <strong>om</strong>kring<br />
Midten af October, da <strong>de</strong>r indtraadte et Prisfald af 2—3 Mk per Tön<strong>de</strong> for<br />
Fulls og 1 til 2 Mk for Matties; disse Priser have si<strong>de</strong>n holdt sig temmelig<br />
uforandre<strong>de</strong>. Ved Slutningen af Aaret notere<strong>de</strong>s Priser for skotsk Sild her paa<br />
Marke<strong>de</strong>t 27 til 29 Mk transit for Crown and Tra<strong>de</strong> Mark Fulls, 25 til 27<br />
Mk transit for Crown and Tra<strong>de</strong> Mark Matties, 24 til 25 Mk transit for<br />
Crown and Tra<strong>de</strong> Mark Spents efter Kvalitæt og Störrelse. Beholdningerne<br />
hersteds ved Aarets Slutning udgjor<strong>de</strong> kun c:a 17,500 Tdr skotsk Sild og<br />
41,112 Tdr norsk Süd, tilsammen 58,612 Tön<strong>de</strong>r imod 84,899 Tön<strong>de</strong>r i 1887.<br />
Konsulatafgift. De ved Konsulatet i Aaret <strong>1888</strong> oppebaarne Afgifter udgjor<strong>de</strong><br />
ved Hovedstationen Mk 4,820 og ved Vicekonsulsstationerne Mk 2,222,<br />
hvoraf ialt tilfaldt Konsulen Mk 5,931; Expeditiousgebyrer Mk 111'80.<br />
Paa- og Afmönstring Ved Hovedstationen paaraönstre<strong>de</strong>s Aar <strong>1888</strong> 6<br />
Sömænd (1 norsk. 5 tyske), 7 Sömænd afmönstret (6 norske og 1 dansk).
80<br />
Döäsfald. I Aarets Löb anmeldtes for Konsulatet 2 Dödsfald, 1 svensk<br />
og 1 norsk Sömand; begge afgik ved Dö<strong>de</strong>n paa Hospitalet af Typhus og begrave<strong>de</strong>s<br />
paa herværen<strong>de</strong> protestantiske Kirkegaard.<br />
Korrespondance. Antallet af Skrivelser i <strong>1888</strong> fra Konsulatet udgjor<strong>de</strong>:<br />
Til U<strong>de</strong>nrigs<strong>de</strong>partementet 4, til Gesandtskabet i Berlin 5, til C<strong>om</strong>mercecollegiet<br />
i Stockholm 17, til Indre<strong>de</strong>partementet 7, til Vicekonsulerne 16 foru<strong>de</strong>n<br />
Cirkulærer, til andre Myndighe<strong>de</strong>r og Private 25, tilsammen 74. Journalen<br />
över indk<strong>om</strong>ne Säger <strong>om</strong>fatte<strong>de</strong> 85 Nummere. Konsulatet har modtaget 957 til<br />
Sömænd adressere<strong>de</strong> Breve.<br />
Memel.<br />
Af Vicekonsulaters i Memel Beretning udgaar, at <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong> Skibsfart<br />
for <strong>1888</strong> stille<strong>de</strong> sig bety<strong>de</strong>lig bedre end f. Aar, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r indk<strong>om</strong>:<br />
og udgik:<br />
1,014 Skibe med 265,504 Reg.-Tons<br />
imod 965 » y> 218,549 » i 1887<br />
1,028 » » 266,198 »<br />
imod 988 >. s> 221,824 » i 1887.<br />
Fragterne stille<strong>de</strong> sig hele Aaret igjennem i en stigen<strong>de</strong> Retning og <strong>de</strong>r<br />
bevilge<strong>de</strong>s:<br />
a) For Seilskibe:<br />
Per Load Furre-Bjælker paa London 9 Sh., 10 Sh., 10 Sh. 3 D., 10<br />
Sh. 6 D.. 12 Sh., 13 Sh., 13 Sh. 6 D. Lowestoft 9 Sh. Tyne 7 Sh. 3 D.<br />
Grangemouth 7 Sh. 3 D., 8 Sh. 5 D. Hartlepool 7 Sh. 6 D., 8 Sh., 8 Sh.<br />
O D., 10 Sh., 11 Sh. 6 D. Southampton 10 Sh. Cardiff 10 Sh. 6 D., 11<br />
Sh., 11 Sh. 3 D. Dublin 12 Sh. 6 D., 13 Sh. C D. London<strong>de</strong>rry 12 Sh.<br />
f. D., 13 Sh. Belfort 11 Sh. 6 D., 12 Sh. Grimsby 9 Sh. 3 D., 9 Sh. 6<br />
D. Gloueestcr 13 Sh.<br />
Per Standard Furre Plankor paa Wisbeaeh 28 Sh. Yarmouth 27 Sh. 6<br />
D., 29 Sh., 31 Sh., 33 Sh., 35 Sh. Sun<strong>de</strong>rland 33 Sh., 34 Sh. 6 D., 35<br />
Sh. Tyne 38 Sh., 35 Sh., 34 Sh. 6 D., 35 Sh., 30 Sh. Poole 38 Sh. Firth<br />
of Forth 30 Sh.<br />
Per Standard Furre-Bræ<strong>de</strong>r paa Amsterdam Fl. 16, 18, 20, 22, 24. Rotterdam<br />
Fl. 17, 17'/,, 19.. 22, 23, 26'/,. Dortrecht Fl. 17, 18, 20.<br />
Per Standard Furre-Bord paa Bremen M. 31, 33, 35, 38, 40. Lübeck<br />
M. 19'/,, 20, 21, 25, 27. Geestemün<strong>de</strong> M. 30, 34. Papenburg M. 30, 35.<br />
Per Last, Furre-Bord paa Stralsund M. 10'/,, 12 1 /,. Bremen M. 15'/4,<br />
18'/ä, 21. Em<strong>de</strong>n 15'/,, 20. Kiel M. 12, l2»/4, 14. Stettin M. 11. Altona<br />
M. 19. Hamburg M. 19, 20, 20'/,- Per mille Pibestav paa Hartlepool<br />
£ 8'/,, 9, 107ä, 13, 13'/,, 12. Firth of Forth £ 9, 10, 10'/2, 13, 13'/,.<br />
London £ 9 1 /,, 15'/,, 15 3 /4, 16, 15 s /6. Grimsby £ 8 1 /,, 9.<br />
Per 5,000 "ffi Rug paa Flensburg M. 17, 20, 21. Kjöbenhavn M. 17,<br />
18. Havn ved Sun<strong>de</strong>t M. 21.<br />
b) for Dampskibe:<br />
Per Standard Grano-Bjelker paa Dortrecht Fl. .T3. Per Standard Furre<br />
Bjælker paa Sun<strong>de</strong>rland 30 Sh. Boston 37 Sh. 6 D.
81<br />
Per Load Furre-Bjælker paa Liverpool 15 Sh. London 11 Sh. 6 D.<br />
Per Standard Furre-Bord paa Dortrecht Fl. 20, 24. Glückstadt M. 33,<br />
36. Hamburg M. 35. Altona M. 34. Papenburg M. 30. Lübeck M. 22,<br />
23, 24, 26, 28. Kiel M. 22, 24, 27, 28.<br />
Per Last Furu-Bord paa Stettin M. 10'/2, H, 12. Per inille Pibestav<br />
paa Hartlepool £ 9, 10. Firth of Forth £ 9, 12'/,. London £ 10 1 /,, 12,<br />
13, 137,, 14.<br />
Per Load Furre-Sleepers paa London 12 Sh. Grimsby 8 Sh. 6 D. Per<br />
St. Furre-Sleepers paa Stettin 45 D. Flensborg 62, 65 D. Brake 95 D.<br />
Per 500
82<br />
tyske Marke<strong>de</strong>r vil<strong>de</strong> ikke saa hurtig bekvemme sig til <strong>de</strong> höiere Priser, men<br />
maatte dog fölge med efterhvert. Paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> led Forretningen un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong> stedse stigen<strong>de</strong> Fragter, s<strong>om</strong> <strong>om</strong>si<strong>de</strong>r antoge al<strong>de</strong>les upaaregne<strong>de</strong> Dimensioner,<br />
da megen Trælast kun sælges inclusive Fragt; fra Tid til an<strong>de</strong>n herske<strong>de</strong><br />
Skibsmangel, saa at Afskibningen af solgte Varer ikke kun<strong>de</strong> udföres i rette<br />
Tid og til<strong>de</strong>ls maatte ganske bortfal<strong>de</strong>. Me<strong>de</strong>ns S<strong>om</strong>meren her i Districtet var<br />
regnfuld, herske<strong>de</strong> i Memelflo<strong>de</strong>ns övre Gebet stor Törke, s<strong>om</strong> forhindre<strong>de</strong> eller<br />
forsinke<strong>de</strong> en Del af Tilförselen af <strong>de</strong>n nye Trælast fra <strong>de</strong>t Indre. I <strong>de</strong>t Enkelte<br />
er at berette:<br />
Furre-Bjælker. De gamle Beholdninger ryd<strong>de</strong><strong>de</strong>s efterhvert, men Priserne<br />
forbleve efter en li<strong>de</strong>n Stigning i Januar Maaned temmelig uforandre<strong>de</strong> i Aarets<br />
föräte Halv<strong>de</strong>l. Da <strong>de</strong>r mod Hösten viste sig livlig Kjöbelust til bedre Priser,<br />
var Skibsmangel og höie Fragter til Hin<strong>de</strong>r for Forretningen.<br />
Skaaren Trælast. Af Furre-Planker kjöbtes <strong>de</strong>r paa <strong>de</strong> engelske Marke<strong>de</strong>r<br />
fra S<strong>om</strong>meren af til stigen<strong>de</strong> Priser, og afslutte<strong>de</strong>ä ogsaa större Partier for<br />
k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Aar. Af færdig Vare er alt bleven afskibet. For Grane-Planker<br />
gaves <strong>de</strong>r fra Nordtyskland hele Aaret igjennem ivrige Kjobere til mo<strong>de</strong>rate<br />
Priser, men <strong>om</strong> Hösten optraadte i <strong>de</strong> engelske Dampskibsbygnings-Districter<br />
et saa leven<strong>de</strong> Begjær, at man kun<strong>de</strong> sælge hvert færdigt Kvantum til meget<br />
go<strong>de</strong> Priser.<br />
Furre-Bord ryd<strong>de</strong><strong>de</strong>s ligele<strong>de</strong>s i Aarets an<strong>de</strong>n Halv<strong>de</strong>l, og Priserne gik<br />
bety<strong>de</strong>lig op. I Holstein, Hannover og Hamburg have Afsætuingskil<strong>de</strong>rne udvi<strong>de</strong>t<br />
sig bety<strong>de</strong>lig.<br />
Grane-Bord kun<strong>de</strong> ligele<strong>de</strong>s hele Aaret igjennem sælges, men Priserne<br />
forbedre<strong>de</strong> sig kun langs<strong>om</strong>t og sto<strong>de</strong> <strong>om</strong> Hösten ikke i tilsvaren<strong>de</strong> Forhold til<br />
<strong>de</strong> i England for Planker betalte Noteringer; paa Grund heraf vil for næste<br />
Åars Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> <strong>de</strong>t meste af Grane-Stokke bleve skaaren til Planker.<br />
Egestav. Udförselen har tillaget, og <strong>de</strong> nye Tilforsler fra Rusland ere<br />
större end paa mange Aar. Afsætningen har rigtignok ikke altid været lönnen<strong>de</strong><br />
paa Grund af <strong>de</strong> stigen<strong>de</strong> Skibsfragter.<br />
Furre-Sleepers. Priserne variere<strong>de</strong> i Aarets förste Halv<strong>de</strong>l, efter en mo<strong>de</strong>rat<br />
Stigning <strong>om</strong> Vinteren faldt <strong>de</strong> igjen i Löbet af Foraaret, men fra S<strong>om</strong>meren<br />
af toge <strong>de</strong> en stærk stigen<strong>de</strong> Retning indtil 40 % höiere, især paa Grund<br />
af <strong>de</strong>n stigen<strong>de</strong> russiske Valuta, men ogsaa fordi <strong>de</strong>n nye russiske Lov til Skovens<br />
Beskyttelse vel for en stor Del vil indskrænke Sleepers-Productionen. Priserne<br />
til Udförsel have været fölgen<strong>de</strong>: for Ege-Bjælker Krön 80 Sh. Sterling<br />
per Load, andre Sorter i Forhold; Furre-Bjælker 3 T<strong>om</strong>mes l:a Sort £ 7 til<br />
7. 15 Sh. per Standard; Furre-Bjælker mid<strong>de</strong>ls Sort 50 Sh. til 57 Sh. 6 D.<br />
per Load, andre Sorter i Forhold; Grane-Planker 3 T<strong>om</strong>mes l:a Sort £ 0<br />
15 Sh. til £ 7 10 Sh. pr Standard, andre Sorter i Forhold; Furre-Bord 1<br />
T<strong>om</strong>mes l:a Sort 8 2 /3 D. til 972 D. per löben<strong>de</strong> Fod, andre Sorter i Forhold;<br />
Grane-Bord 1 T<strong>om</strong>mes l:a Sort 6 3 /3 D. til 7'/, D. per löben<strong>de</strong> Fod, andre<br />
Sorter i Forhold. Ege-Pibestav Krön £ 155 til £ 170 per Mille; Furre-<br />
Sleepers <strong>om</strong> Vaaren og S<strong>om</strong>meren 20 Sh. 6 D. à 21 Sh., <strong>om</strong> Hösten 27 Sh.<br />
6 D. per Load.<br />
8'dtl. Tilförselen var bety<strong>de</strong>lig mindre i Memel end Aaret för, <strong>de</strong>ls paa<br />
Grund af at Fiskerierne paa <strong>de</strong> norske og skotske Kyster ikke gav saa stort<br />
Udbytte s<strong>om</strong> i senere Aar, men ogsaa fordi <strong>de</strong>n norske Fedsild hovedsagelig<br />
bestod af moget stor Vare, s<strong>om</strong> ikke egner sig for Detail-Han<strong>de</strong>len i Memel,
83<br />
da <strong>de</strong>r er for li<strong>de</strong>t Stykketal i Tön<strong>de</strong>n. Priserne for norsk Fedsild hav<strong>de</strong> for<br />
störste Delen af Aaret en stigen<strong>de</strong> Retning, især hvad <strong>de</strong> mindre Mærker angaar,<br />
men mod Slutningen gik <strong>de</strong> tilbage, hovedsagelig for stor Kjöbmandssild.<br />
For skotsk Sild sto<strong>de</strong> Noteringerne ved Fiskeriets Begyn<strong>de</strong>lse lave, men da<br />
Udbyttet blev li<strong>de</strong>t, indtraadte en bety<strong>de</strong>lig Stigning.<br />
Priserne vare for norsk Fedsild 31. 24 à 18 for Kjöbmandssild, 31. 27<br />
à 23'/, for Stormid<strong>de</strong>lssild, M. 24 à 217, f or Mid<strong>de</strong>lssild, M. 19 à 18 for<br />
Smaamid<strong>de</strong>lssild; for skotsk Sild: 31. 18 indtil 27 for erownbrand Jlatties,<br />
M. 17 indtil 25 for erownbrand 3Iixed og Ihlen, alt per ufortol<strong>de</strong>t Tön<strong>de</strong>.<br />
Lissabon <strong>de</strong>n 11 mars 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Carl L. Meyer.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>sjöfart</strong> på distriktet framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> öfversigt:<br />
Svenska fartyg.<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 23 fartyg <strong>om</strong> 8,027 tons<br />
» andra län<strong>de</strong>r p » 81 n » 34,024 »<br />
B B » i barlast 13 B » 7,043 »<br />
Tillsammans ank<strong>om</strong>na 117 fartyg <strong>om</strong> 49,694 tons<br />
(hvaraf ångfartyg 04 <strong>om</strong> 34,354 tons).<br />
Till Sverige afgingo med last 56 fartyg <strong>om</strong> 20,923 tons<br />
» andra län<strong>de</strong>r » » 49 » » 24.872 »<br />
» » B i barlast 10 B » 3,688 B<br />
Tillsammans afgdngna 115 fartyg <strong>om</strong> 49,483 tons<br />
Norska fartyg.<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 62 fartyg <strong>om</strong> 18,447 tons<br />
B I > » i barlast 0 » B 2.210 »<br />
B Sverige » med last 13 » B 4,115 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r B B 163 B B 51,220 B<br />
B » B i barlast 159 B B 50,978 »<br />
Tillsammans ank<strong>om</strong>na 403 fartyg <strong>om</strong> 126,976 tons<br />
(hvaraf ångfartyg 201 <strong>om</strong> 71,770 tons).<br />
Till Norge afgingo med last 151 fartyg <strong>om</strong> 40,841 tons<br />
B B » i barlast I B » 897 B<br />
B Sverige B med last 22 B B 5,593 B<br />
B B B i barlast 1 » B 555 B<br />
» andra län<strong>de</strong>r B med last 75 B » 26,113 B<br />
B B » i barlast 145 B B 42,700 »<br />
Tillsammans afgångna 395 fartyg <strong>om</strong> 122,099 tons<br />
Fartyg s<strong>om</strong> anlupit distriktets hamnar<br />
för att reparera eller inhemta or<strong>de</strong>r 35 » B 17,425 B
84<br />
Ofvan anförda sifferuppgifter <strong>om</strong> fartyg, s<strong>om</strong> i barlast afgått <strong>från</strong> <strong>de</strong>tta<br />
distrikt, äro vilseledan<strong>de</strong>, <strong>om</strong> ej <strong>de</strong>rjemtc päpekas att af <strong>de</strong>ssa fartyg många<br />
med barlast af salt afgått <strong>från</strong> Lissabon till Setubal att <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s fylla lasten,<br />
så att fartyg, s<strong>om</strong> i verkligheten endast un<strong>de</strong>r en resa i Portugal lasta<strong>de</strong> salt<br />
till Sverige <strong>och</strong> Norge, förek<strong>om</strong>ma tvenne gånger, nämligen först i barlast <strong>och</strong><br />
sedan med last.<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 342 <strong>om</strong> 116,433<br />
tons, <strong>de</strong>raf 104 svenska <strong>om</strong> 42.651 tons <strong>och</strong> 238 norska fartyg <strong>om</strong> 73,782<br />
tons, eller 22 svenska <strong>om</strong> 7,934 <strong>och</strong> 37 norska fartyg <strong>om</strong> 11,212 tons mera<br />
än un<strong>de</strong>r 1887.<br />
Hela antalet med last afgångna fartyg utgjor<strong>de</strong> 353 <strong>om</strong> 124,342 tons,<br />
<strong>de</strong>raf svenska 105 <strong>om</strong> 45.795 tons <strong>och</strong> norska 248 <strong>om</strong> 78,545 tons, eller 7<br />
svenska fartyg <strong>om</strong> 1,428<br />
mera än un<strong>de</strong>r 1887.<br />
tons mindre <strong>och</strong> 42 norska fartyg <strong>om</strong> 16,155 tons<br />
Fraktfortjensterna<br />
laster till:<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> belöpte sig för i svenska fartyg införda<br />
£ 11.475 af ångare,<br />
» 6.524 )' segelfartyg<br />
£ 17,999 mot £ 18,345 <strong>år</strong> 1887;<br />
<strong>och</strong> för utförda laster:<br />
£ 19.466 af ångare.<br />
» 8,636 » segelfartyg<br />
£ 28.102 mot £ 27.002 <strong>år</strong> 1887.<br />
Fraktfortjensterna<br />
utgjor<strong>de</strong>:<br />
för norska fartyg un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong> för införda laster<br />
£ 17,422 af ångare.<br />
« 30.746 M segelfartyg<br />
£~48,168 mot £ 38,482 <strong>år</strong> 1887;<br />
<strong>och</strong> för utförda laster:<br />
£ 29,140 af ångare,<br />
)) 25.381 » segelfartyg<br />
£~54T527 mot £ 37.416 <strong>år</strong> 1887.<br />
Följan<strong>de</strong> siffror, hufvudsakligen hemta<strong>de</strong> <strong>från</strong> senaste offentliggjorda statistik,<br />
gifva en föreställning <strong>om</strong> Sveriges <strong>och</strong> Norges <strong>han<strong>de</strong>l</strong> på Portugal jemförd<br />
med andra län<strong>de</strong>rs. Tyvärr hafva <strong>de</strong>ssa uppgifter ej kunnat erhållas särskildt<br />
för hvart<strong>de</strong>ra af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, <strong>och</strong> <strong>de</strong> s<strong>om</strong> med<strong>de</strong>las gå ej längre i ti<strong>de</strong>n<br />
än till 1886. Dock förek<strong>om</strong>ma un<strong>de</strong>r särskilda rubriker längre fram i <strong>de</strong>nna<br />
berättelse några ur andra källor, särskildt <strong>de</strong>tta generalkonsulats arkiv, hemta<strong>de</strong><br />
statistiska uppgifter för <strong>1888</strong>. s<strong>om</strong> likväl stund<strong>om</strong> äro något vilseledan<strong>de</strong>, hvilket<br />
dock är oundvikligt, enär en ej obetydlig <strong>de</strong>l af mellan <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena<br />
<strong>och</strong> Portugal utbytta varor <strong>om</strong>lastas i främman<strong>de</strong> hamnar <strong>och</strong> <strong>de</strong>rför förek<strong>om</strong>ma<br />
sås<strong>om</strong> införda frän eller utförda till <strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, hvarest <strong>de</strong>ssa hamnar äro belägna.<br />
Detta gäller särskildt <strong>om</strong> vissa i mindre qvantiteter skeppa<strong>de</strong> varor, sås<strong>om</strong><br />
pappersmassa, häst^kosöm. tändstickor o. s. v.; men äfven jern <strong>från</strong> Sverige<br />
<strong>och</strong> klippfisk <strong>från</strong> Norge, s<strong>om</strong> i sä stor skala utföras <strong>från</strong> nämnda län<strong>de</strong>r till<br />
Portugal i <strong>år</strong>ligen tilltagan<strong>de</strong> qvantiteter, anlända dit ej allenast i främman<strong>de</strong><br />
fartyg utan äfven efter <strong>om</strong>lastning i främman<strong>de</strong> hamnar, så att <strong>de</strong> för alla ut<strong>om</strong><br />
för <strong>de</strong>n vanlige importören förlora sin nationalitet.
85<br />
Det är ej förvånan<strong>de</strong>, ehuru mycket otillfredsställan<strong>de</strong>, att så mycket svenskt<br />
timmer <strong>och</strong> jern (se statistiken un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna rubrik) införes sålunda, enar engelska<br />
ångare äro mera lämpliga för sådan last <strong>och</strong> <strong>de</strong>rför lätteligcn kunna<br />
täfla med svenska <strong>och</strong> norska fartyg af lägre tontal; men hvad s<strong>om</strong> väcker förvåning<br />
är <strong>de</strong>n mängd af små partier svenskt jern <strong>och</strong> norsk klippfisk s<strong>om</strong> införes<br />
på indirekt väg, då man tager i betraktan<strong>de</strong> <strong>de</strong>n direkta ångbåtsförbin<strong>de</strong>lsen<br />
mellan <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena <strong>och</strong> Portugal.<br />
Införsel <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge.<br />
Un<strong>de</strong>r 1886 förek<strong>om</strong> en obetydlig minskning i totalvär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>nna införsel<br />
jemförd med <strong>de</strong>t för <strong>år</strong> 1885 eller 2,964,040 kr. mot 3,173,614 kr.<br />
enligt följan<strong>de</strong> uppställning:<br />
Klippfisk<br />
1885 1886<br />
kr. 1,639,572 kr. 1,594,844<br />
Timmer » 630,644 » 848.968<br />
Jern <strong>och</strong> stål<br />
Ämnen uppförda sås<strong>om</strong> vegetabilier,<br />
» 740,776 » 457,080<br />
<strong>de</strong>ribland tjära » 92,604 » 8,116<br />
Papper <strong>och</strong> pappersmassa « 20,052 » 20<br />
Mineralier » 32,244 » 22.100<br />
Glas <strong>och</strong> porslin » 2,432 )> 12,012<br />
Diverse artiklar, <strong>de</strong>ribland tändstickor.<br />
_. » 5,976 » 7,032<br />
Miscellanea » 9,296 » 14^468<br />
Utan tvifvel var införseln af svenskt jern <strong>och</strong> stål till vär<strong>de</strong>t mindre un<strong>de</strong>r<br />
1886 än un<strong>de</strong>r 1885, dock ej i <strong>de</strong>n grad ofvanståen<strong>de</strong> siffror utvisa, emedan<br />
sannolikt en betydlig <strong>de</strong>l af skilna<strong>de</strong>n beror på ökad <strong>om</strong>lastning sås<strong>om</strong> ofvan<br />
nämndt.<br />
Totalvär<strong>de</strong>t af införseln <strong>från</strong> alla län<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r 1886 uppgick till 149.305,260<br />
kr. emot 131,024,624 kr. un<strong>de</strong>r 1885.<br />
Af nedanståen<strong>de</strong> tabell framg<strong>år</strong> att <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena intaga nion<strong>de</strong> rummet<br />
bland <strong>de</strong> tretton län<strong>de</strong>r <strong>från</strong> hvilka <strong>de</strong>n lmfvudsakliga införseln till Portugal<br />
eger rum.<br />
Införsel <strong>från</strong>: 1885 1886<br />
England kr. 46.542,712 kr. 48.697.740<br />
Frankrike » 17.939^132 » 20.520.080<br />
Förenta Staterna... » 18.497.924 » 19.912,212<br />
Tyskland » 15.017,404 ;> 18.779.236<br />
Spanien » 6,545.660 5> 10.374.430<br />
Brasilien r> 7,689.816 » 8.054.476<br />
Belgien » 4.256.000 » 6.147.212<br />
Italien » 2.438,640 » 3.197.304<br />
Sverige-Norge » 3.173,616 » 2.964.640<br />
Ryssland » 1.106.108 » 1,882,968<br />
Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna » 1,912^012 i> 1,792.544<br />
Österrike - » 9.088 >. 33,776<br />
Danmark » 13,536 ,. 19,192<br />
Förenta Staternas införsel best<strong>år</strong> nästan uteslutan<strong>de</strong> af spanmål. Sås<strong>om</strong><br />
nästan üfver allt gör Tyskland äfveu här stora framsteg i <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> intager
86<br />
for <strong>de</strong>t närvaran<strong>de</strong> antagligen rummet näst England. De tyska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skorporationerna<br />
här i Portugal k<strong>om</strong>ma redan näst efter Englands, med hvilka <strong>de</strong><br />
äro nära på jemngoda.<br />
Följan<strong>de</strong> uppgifter utvisa <strong>de</strong>n relativa qvantiteten af svenska <strong>och</strong> norska<br />
un<strong>de</strong>r 1886 införda produkter jemförda med liknan<strong>de</strong> artiklar införda <strong>från</strong> andra<br />
län<strong>de</strong>r.<br />
Jern <strong>och</strong> stål: <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge 2,997,000 kg.<br />
» England 23,380,000 »<br />
Klippfisk: » Norge 5,370,683 »<br />
Storbritannien <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss besittningar 16,818,407<br />
Af portugisisk tillverkning, men fån<br />
»<br />
gad å Newfoundlands-bankarne ... 1,360,261 »<br />
Amerikas Förenta Stater 149,641 »<br />
Is: <strong>från</strong> Norge<br />
(Ingen <strong>från</strong> andra län<strong>de</strong>r.)<br />
344,000 5><br />
Timmer: Plankor af olika tjocklekar<br />
<strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge 1,535,625 meter<br />
» Förenta Staterna _ 668,645 »<br />
» Britiska besittningar 213,963 »<br />
Bjelkar af olika dimensioner<br />
<strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge 16,184 »<br />
» Förenta Staterna 80,711 »<br />
» Britiska besittningar 2,300 »<br />
Tjära: » Sverige <strong>och</strong> Norge 83,861 kg.<br />
» Ryssland 490,452 »<br />
» Tyskland 142,665 »<br />
» Skotland 97,897 »<br />
I fråga <strong>om</strong> skeppsfart på portugisiska hamnar un<strong>de</strong>r 1886 st<strong>år</strong>:<br />
England först med 2,380 fartyg <strong>om</strong> 1,981,127 tons<br />
Tyskland <strong>de</strong>rnäst med 574 x> » 484,156 »<br />
Frankrike i 3:dje rummet med ... 458 » » 326,240 »<br />
Sverige <strong>och</strong> Norge i 4:e rummet med 580 » » 186,456 J><br />
Men, då ofvan angifna svenska <strong>och</strong> norska lästetal utgöres nästan uteslutan<strong>de</strong><br />
af fartyg s<strong>om</strong> fullständigt lossa eller lasta i portugisiska hamnar, medan<br />
andra län<strong>de</strong>rs hufvudsakligen kan tillskrifvas stora transatlantiska ångare s<strong>om</strong><br />
anlöpa Lissabon endast un<strong>de</strong>r några timmar (egentligen för att <strong>de</strong>r intaga passagerare),<br />
kan man med skäl anse att <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena i fråga <strong>om</strong> verkliga<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>soperationer i portugisiska hamnar böra uppföras näst efter England.<br />
Utförsel till Sverige <strong>och</strong> Norge.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1886 utför<strong>de</strong>s till Sverige <strong>och</strong> Norge följan<strong>de</strong> varor:<br />
Salt 56.222 kg. till ett vär<strong>de</strong> af 336,452 kr.<br />
Kork 872,760 y> » 311,456 »<br />
Portvin 26,313 <strong>de</strong>kal. » 189,452 »<br />
Andraviner 2,032 » » 4,872 »<br />
Matolja 721 » » 3,440 »<br />
Lök 46,280 kg. » 1,884 »<br />
Apelsiner 165,000 B » 1,328 »
87<br />
Följan<strong>de</strong> tablå utvisar tillökningen eller minskningen af införseln <strong>från</strong> eller<br />
utförseln till Sverige <strong>och</strong> Norge un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senast förflutna sjutton <strong>år</strong>en:<br />
Införsel.<br />
1869 1886<br />
Klippfisk. kg. 1,012,200 5,370,700<br />
Vär<strong>de</strong> i kr. 368,000 1,595,000<br />
Timmer m. 614,347 1,541,134<br />
Vär<strong>de</strong> i kr. 406,000 760,000<br />
Jern, stål kg. 3,498.000 2.966.000<br />
Vär<strong>de</strong> i kr. 722,000 447,000<br />
Andra artiklar, Vär<strong>de</strong> i kr. 85,600 160,000<br />
Utförsel.<br />
1869 1886<br />
Kork kg. 510,900 872.800<br />
Vär<strong>de</strong> i kr. 108,400 312,000<br />
Portvin hl. 471 2,631<br />
Vär<strong>de</strong> i kr. 5,600 189,000<br />
Salt kg. 57.021,000 56.227,000<br />
Vär<strong>de</strong> i kr. 331,600 336,000<br />
Andra artiklar, Vär<strong>de</strong> i kr. 20,800 16,000<br />
Af ofvanståen<strong>de</strong> framg<strong>år</strong> att vär<strong>de</strong>t af införseln <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena<br />
till Portugal un<strong>de</strong>r 17 <strong>år</strong> närapå fördubblats oeh att utförseln <strong>från</strong> Portugal<br />
till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena ökats endast med hälften. Tillväxten af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n mellan<br />
<strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena <strong>och</strong> Portugal är <strong>de</strong>rför på <strong>de</strong>t hela tillfredsställan<strong>de</strong><br />
oeh <strong>de</strong>n proportionella tillökningen mycket större än samtliga andra nationers.<br />
Någon egentlig förändring i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n mellan Sverige <strong>och</strong> Portugal har ej<br />
visat sig un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong>. Utförseln <strong>från</strong> <strong>de</strong>t förstnämnda lan<strong>de</strong>t utgjor<strong>de</strong>s hufvudsakligen<br />
af jern <strong>och</strong> stål uti icke förarbetadt tillstånd, hästskosöm, timmer,<br />
trämassa <strong>och</strong> en mindre qvantitet tändstickor; <strong>och</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong>t senare af salt, vin<br />
<strong>och</strong> frukter, <strong>om</strong> hvilka sistnämnda närmare uppgifter un<strong>de</strong>r särskilda rubriker<br />
förek<strong>om</strong>ma längre fram i <strong>de</strong>nna berättelse.<br />
Tid efter annan hafva försök gjorts att här införa svenska manufakturvaror,<br />
men meren<strong>de</strong>ls utan framgång.<br />
In<strong>om</strong> hvarje <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sgren är täflan numera så stor, att köpare ej nöja sig<br />
med att geu<strong>om</strong> generalkonsulatet sättas i förbin<strong>de</strong>lse med fabrikanterna, utan<br />
fordra att profver skola förevisas <strong>de</strong>m af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sresan<strong>de</strong>, hvilka äro bemyndiga<strong>de</strong><br />
att uppgöra kontrakt oeh gifva lång kredit. Det är <strong>de</strong>rföre fåfängt att<br />
svenska fabrikanter söka vinna marknad i <strong>de</strong>tta land eller <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s göra affärer,<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong> ej un<strong>de</strong>rlätta <strong>de</strong>m på ofvan antydda sätt.<br />
Timmer. Direkta importen af svenskt timmer un<strong>de</strong>r 188S utgjor<strong>de</strong> 51,060<br />
tolfter plankor, 5,792 bjelkar, 571 spiror emot 36,693 tolfter plankor, 5,756<br />
bjelkar <strong>och</strong> 229 spiror un<strong>de</strong>r 1887.<br />
Utaf <strong>de</strong> förstnämnda plankorna <strong>och</strong> bjelkarne anlän<strong>de</strong> hit ej mindre än<br />
32,592 af <strong>de</strong> förra <strong>och</strong> 3,075 af <strong>de</strong> senare i främman<strong>de</strong> fartyg, hufvudsakligen<br />
britiska ångare.
88<br />
Mot <strong>år</strong>ets slut hafva prisen stigit något <strong>och</strong> kunna anses ungefär 5 yo<br />
högre än un<strong>de</strong>r 1887, men <strong>de</strong>tta bör partielt tillskrifvas <strong>de</strong> högre frakter,<br />
hvilka importörerna ha<strong>de</strong> att erlägga. Den approximativa noteringen för <strong>1888</strong><br />
är följan<strong>de</strong>:<br />
Plankor, l:sta qvalitet... 10,500 reis (kr. 42'—)<br />
» 2:dra » ... 9,600 » (» 38'iO)<br />
» 3:dje » ... 8,700 » (» 34'SO)<br />
pr tolft 16'—9X3",<br />
i land, tullbehandlad.<br />
Tullsatsen af reis 2,100 eller kr. 8'40 pr tolft häri inberäknad.<br />
Bjelkar, l:sta qvalitet... 11.000 reis (kr. 44'—)]<br />
» 2:dra » ... 8,600 » ( » 34-40)j pr 3a = 1 kbm '<br />
Tullen härå kan uppskattas till ungefär 1,060 reis eller kr. 4'2 4 pr kbm.<br />
Hela beloppet af plankor <strong>från</strong> alla län<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> inför<strong>de</strong>s ensamt<br />
till Lissabon, utgjor<strong>de</strong> ungefär 69,000 tolfter, <strong>de</strong>raf 47,000 <strong>från</strong> Sverige.<br />
Trämassa för papperstillverkning använ<strong>de</strong>s numera i stora qvantitetcr i<br />
Portugal, <strong>och</strong> enligt hvad generalkonsulatet fått sig med<strong>de</strong>ladt, lärer <strong>de</strong>n dit införas<br />
hufvudsakligen <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge, ehuru <strong>de</strong>t ej kan utrönas till hvilket<br />
belopp eller huru mycket <strong>från</strong> hvart<strong>de</strong>ra lan<strong>de</strong>t särskildt, enär intet <strong>de</strong>raf<br />
ink<strong>om</strong>mer direkte <strong>och</strong> såle<strong>de</strong>s ej förtullas sås<strong>om</strong> svensk eller norsk vara.<br />
Totalbeloppet, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r 1886 inför<strong>de</strong>s till Portugal, var 269,973 kg.;<br />
un<strong>de</strong>r 1887 933,604 kg. <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första 11 måna<strong>de</strong>rna af <strong>1888</strong> 732,715<br />
kg. Nästan allt häraf anses vara af svenskt eller norskt ursprung.<br />
Tändstickor inför<strong>de</strong>s förut i stor mängd <strong>från</strong> Sverige, men sedan <strong>de</strong> draga<br />
hög skyddstull tillverkas <strong>de</strong> här i stor skala, <strong>och</strong> <strong>de</strong> hvilka inforas k<strong>om</strong>ma hufvudsakligen<br />
<strong>från</strong> Tyskland, <strong>de</strong>r sedan någon tid tillverkas sådan vara, visserligen<br />
något billigare, men <strong>de</strong>rjemte vida sämre än <strong>de</strong>n s<strong>om</strong> bruka<strong>de</strong> införas <strong>från</strong><br />
Sverige.<br />
Jern <strong>och</strong> Stål. Den direkta införseln af svenskt jern <strong>och</strong> stål un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong><br />
har uppgått till 3,880.000<br />
un<strong>de</strong>r 1886.<br />
kg. emot 3,318,000 un<strong>de</strong>r 1887 <strong>och</strong> 3,097,000<br />
Svenskt jern fortg<strong>år</strong> att i stor myckenhet införas öfver Hamburg i engelska<br />
<strong>och</strong> tyska fartyg <strong>och</strong> uppföres <strong>de</strong>rfir i tullstatistiken sås<strong>om</strong> tyskt. Enligt<br />
hvad härvaran<strong>de</strong> konsumenter med<strong>de</strong>lat, har förbrukningen af jern ej minskats<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong>, ej heller har generalkousulatet efter gjorda förfrågningar<br />
något klag<strong>om</strong>ål öfver förfalskning af svenska jerustämplar.<br />
försport<br />
Han<strong>de</strong>ln. Till följd af <strong>de</strong>n ovanligt rika vinskör<strong>de</strong>n kan <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n un<strong>de</strong>r<br />
är <strong>1888</strong> på <strong>de</strong>t hela taget anses sås<strong>om</strong> gynsam. De <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong> arbetena till<br />
förbättran<strong>de</strong> af hamnarna i Lissabon ooh Porto jemte byggan<strong>de</strong>t af flera nya<br />
jernbanor m. m. hafva äfven mycket bidragit till <strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns oka<strong>de</strong> liflighet.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> öppna<strong>de</strong>s i Lissabon en utställning af alla slag utaf inhemska<br />
produkter, hvilka märkbart ådagala<strong>de</strong> Portugals framsteg uti många industrigrenar<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en. Sås<strong>om</strong> isynnerhet framståen<strong>de</strong> kunna anföras<br />
b<strong>om</strong>ullsvaror af utmärkt beskaffenhet <strong>och</strong> smakfulla mönster samt till billiga<br />
pris, hvilket galler äfven <strong>om</strong> alla slag af porslin. Taktegel af hvarjehanda slag,<br />
s<strong>om</strong> ända till helt nyligen inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Frankrike, tillverkas nu här i lan<strong>de</strong>t<br />
i stor skala.<br />
Viner, bränvin samt olivolja, hvilka, ehuru producera<strong>de</strong> i öfverflöd, varit<br />
af mer eller mindre god beskaffenhet, hafva i betydlig grad förbättrats gen<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n mer rationela behandling <strong>de</strong> numera un<strong>de</strong>rgå.<br />
Om ifrågavaran<strong>de</strong> utställning kan man i allmänhet säga att <strong>de</strong>n tydligen<br />
visar hurus<strong>om</strong> Portugal utvecklat sin industri, hvilken numera är i stånd ej blott
89<br />
att tillverka utan till <strong>och</strong> med att exportera varor af samma slag s<strong>om</strong> för ej<br />
länge sedan bruka<strong>de</strong> inköpas uti<strong>från</strong>. Bland <strong>de</strong> senare kunna nämnas alla slag<br />
af konserverad fisk, frukt oeh grönsaker, hvilka nu tillverkas i stor skala för<br />
export, samt gröfre porslin, hvaraf en myckenhet skeppas till Brasilien <strong>och</strong> Portugals<br />
kolonier i Afrika.<br />
Sä<strong>de</strong>sskör<strong>de</strong>n var fullt me<strong>de</strong>lmåttig såväl till qvantitet s<strong>om</strong> qvalitet.<br />
Uti generalkonsulatets <strong>år</strong>sberättelse för 1887 afhandla<strong>de</strong>s utförligt frågan <strong>om</strong><br />
<strong>de</strong> till <strong>de</strong>t inhemska landtbrukets skydd betydligt höjda tullsatserna ä främman<strong>de</strong><br />
kornvaror <strong>och</strong> efter ett <strong>år</strong>s erfarenhet har <strong>de</strong>t nu visat sig, att <strong>om</strong> ock<br />
statsink<strong>om</strong>sterna ökats gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> höjda tullarne utan att allmänheten <strong>de</strong>rför blifvit<br />
lidan<strong>de</strong> gen<strong>om</strong> förhöjda brödpris, hafva dock landtbrukarne vunnit föga eller<br />
intet. Orsaken härtill är att mjölnarne föredrogo att betala högre pris för<br />
amerikanskt hvete, s<strong>om</strong> lämpar sig vida bättre för <strong>de</strong>ras behof, i stället för att<br />
öka förbrukningen af <strong>de</strong>t portugisiska, s<strong>om</strong> såle<strong>de</strong>s icke rönt motsvaran<strong>de</strong> prisstegring.<br />
De uti Amerika nyligen höjda prisen pä hvete hafva dock förmätt regeringen<br />
att, till undvikan<strong>de</strong> af brö<strong>de</strong>ts fördyran<strong>de</strong>, nedsätta tullen å hvete <strong>och</strong><br />
hvetemjöl, s<strong>om</strong> nu är 16 reis eller 6'4 öre pr kg. å <strong>de</strong>t förra <strong>och</strong> 23 reis eller<br />
0"2 öre å <strong>de</strong>t senare, enligt hvilken beräkning allmänheten fortfaran<strong>de</strong> kan köpa<br />
ett bröd vägan<strong>de</strong> en kg. till 60 reis = 24 öre.<br />
Vinskör<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong>, <strong>om</strong> också ej så ymnig s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r 1887 (hvilket<br />
var ett ut<strong>om</strong>or<strong>de</strong>ntligt gndt är), var på <strong>de</strong>t hela taget ganska god, så att <strong>de</strong>n<br />
stora vinexporteu till Frankrike fortfar att i betydlig grad bidraga till välmågan<br />
här i lan<strong>de</strong>t. Att <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska skeppsfartsintresscna härstä<strong>de</strong>s erhålla<br />
sin an<strong>de</strong>l häraf framg<strong>år</strong> af <strong>de</strong>t faktum att utaf 52 svenska <strong>och</strong> -38 norska ångare,<br />
hvilka un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> segla<strong>de</strong> <strong>från</strong> Lissabon med last, ej mindre än 44 af<br />
do förra <strong>och</strong> 34 af <strong>de</strong> senare voro <strong>de</strong>stinera<strong>de</strong> till franska hamnar med vin.<br />
Phylloxeran fortsätter sina ö<strong>de</strong>läggelser, men i samma mån s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n uppträ<strong>de</strong>r<br />
på ett håll planteras på ett annat nya vinstockar i <strong>de</strong> skada<strong>de</strong>s ställe,<br />
hvarigen<strong>om</strong> vinproduktioncn dock fortfaran<strong>de</strong> ökas.<br />
Afven har man funnit utvägar att till viss grad hämma phylloxenms framfart<br />
isynnerhet gen<strong>om</strong> att plantera härda<strong>de</strong> amerikanska vinstockar, pä hvilka<br />
man sedan ympar sticklingar af portugisiskt vin.<br />
Dessa vinstockar införas i stor mängd af regeringen, s<strong>om</strong> skänker eller<br />
säljer <strong>de</strong>m till inköpspris, beroen<strong>de</strong> på <strong>om</strong>ständigheterna, till landtmän ej blott<br />
i <strong>de</strong> af phylloxeran härja<strong>de</strong> vindistrikten utan öfverallt <strong>de</strong>r vin nu odlas i stället<br />
för säd, <strong>och</strong> nästan alltid med godt resultat, emedan <strong>de</strong>n härda<strong>de</strong> naturen af<br />
<strong>de</strong>nna amerikanska vinstock hittills förmatt motstå insekten.<br />
Kork. Skör<strong>de</strong>n <strong>1888</strong> var üfver me<strong>de</strong>lmåttan <strong>och</strong> rikare än un<strong>de</strong>r 1887,<br />
enär un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> vida mer kork hunnit mogna. Dock var efterfrågan mindre<br />
än un<strong>de</strong>r 1887, sä att betydliga reservförråd finnas.<br />
Prisen för några qvaliteter hafva gått ned obetydligt, men pä <strong>de</strong>t hela<br />
är skilna<strong>de</strong>n i produktion mellan <strong>år</strong>en <strong>1888</strong> <strong>och</strong> 1887 mycket ringa.<br />
Den qvantitet, s<strong>om</strong> utför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första 10 måna<strong>de</strong>rna af <strong>1888</strong>, utgjor<strong>de</strong><br />
18,105,000 kg. värda 6,288.940 kr., mot 20.095,000 kg. värda<br />
7,195,240 kr. un<strong>de</strong>r samma tidrymd 1887, hvaraf synes att me<strong>de</strong>lpriset förblifvifc<br />
närapå <strong>de</strong>tsamma un<strong>de</strong>r båda även.<br />
Salt. Till följd af <strong>de</strong>n långvariga ne<strong>de</strong>rbör<strong>de</strong>n <strong>och</strong> <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> mindre<br />
varma s<strong>om</strong>maren blef saltskör<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lmåttan <strong>och</strong> kan uppskattas till ungefär<br />
två tredje<strong>de</strong>lar af en god skörd. Tillgången å magasineradt salt var dock
90<br />
så ymnig att <strong>de</strong>n minska<strong>de</strong> produktionen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et ej ha<strong>de</strong> något inflytan<strong>de</strong><br />
å hvarken prisen eller utförseln till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena.<br />
De offieielt angifna prisen fortfara oförändra<strong>de</strong> eller 1,300 reis i Lissabon<br />
<strong>och</strong> 1,400 i Setubal pr nioj långskepps <strong>och</strong> 80 reis extra pr moj för lastningen;<br />
dock hafva små nedsättningar i <strong>de</strong>ssa pris un<strong>de</strong>r olika ti<strong>de</strong>r <strong>och</strong> <strong>om</strong>ständigheter<br />
förek<strong>om</strong>mit på båda platserna.<br />
Sås<strong>om</strong> vanligt fortfar saltutförseln <strong>från</strong> Lissabon att vara obetydlig jemförd<br />
med <strong>de</strong>n <strong>från</strong> Setubal, <strong>och</strong> <strong>de</strong> flesta fartyg s<strong>om</strong> lossat i Lissabon för att<br />
återvända till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena med saltlast intaga bärstä<strong>de</strong>s salt endast sås<strong>om</strong><br />
barlast <strong>och</strong> k<strong>om</strong>plettera lasten i Setubal.<br />
Saltutförseln <strong>från</strong> Setubal var un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> ganska liflig <strong>och</strong> uppgick till<br />
c:a 1,000 moj mera än un<strong>de</strong>r 1887. Till Norge utför<strong>de</strong>s öfver 70,000<br />
<strong>och</strong> till Sverige öfver 20,000 moj. Utförseln med svenska fartyg uppgick till<br />
11,544 moj, då <strong>de</strong>n 1887 utgjor<strong>de</strong> 13,419; <strong>och</strong> med norska fartyg 78,539 moj<br />
mot 72,854 <strong>år</strong> 1887.<br />
Hela utförseln <strong>från</strong> Setubal var 114,719 moj mot 113,803 <strong>år</strong> 1887.<br />
Frukt. Apelsiner, fikon, lök m. m. skeppas direkt till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena<br />
endast i små qvantiteter, hvilka <strong>de</strong>t vore vilseledan<strong>de</strong> att här anföra, enär<br />
<strong>de</strong>t är en välkänd sak att <strong>de</strong>n för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena <strong>de</strong>stinera<strong>de</strong> frukten oftast<br />
skeppas först till Hamburg, hvarest <strong>de</strong>n <strong>om</strong>lastas för att skeppas vidare.<br />
Af samma anledning blir <strong>de</strong>t för hvarje <strong>år</strong> sv<strong>år</strong>are att med<strong>de</strong>la tillförlitliga<br />
uppgifter <strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n i allmänhet.<br />
Beträffan<strong>de</strong> <strong>de</strong> sv<strong>år</strong>igheter <strong>och</strong> dröjsmål, s<strong>om</strong> äro förena<strong>de</strong> med skeppsfarten<br />
på <strong>de</strong>tta land, tillåter generalkonsulatet sig att med<strong>de</strong>la följan<strong>de</strong> i hopp<br />
<strong>om</strong> att <strong>de</strong>t till skeppsredares <strong>och</strong> andras fr<strong>om</strong>ma måtte blifva så bekantgjordt<br />
s<strong>om</strong> möjligt.<br />
Certepartier.<br />
Kontrakt <strong>om</strong> lossning i Portugals hamnar enligt »the cust<strong>om</strong> of the port»<br />
bör, såvidt möjligt, undvikas. Faktiskt angifver <strong>de</strong>tta uttryck ej ens approximativt<br />
något tidsrum, <strong>och</strong> bcfälhafvarne å do fartyg, hvilkas certepartier innehålla<br />
en sådan bestämmelse, råka fullk<strong>om</strong>ligt i hän<strong>de</strong>rna på <strong>de</strong> respektive lastemottagarne,<br />
hvilka i <strong>de</strong> allra flesta fall ej försumma att <strong>de</strong>raf begagna sig för<br />
att draga ut på ti<strong>de</strong>n med lossningen.<br />
Uti <strong>de</strong>n nyligen utgifna k<strong>om</strong>mersiella lagboken säges visserligen att <strong>om</strong><br />
certepartiet ej innehåller något <strong>om</strong> tidrym<strong>de</strong>n för lossningen, skall sådant anses<br />
liktydigt med 120 tons pr dag för ångare <strong>och</strong> hälften <strong>de</strong>raf för seglare; dock<br />
kan <strong>de</strong>tta i praktiken ej tillämpas på timmer eller hvarje annan last, s<strong>om</strong> ej<br />
beräknas efter vigt <strong>och</strong> utgöra just <strong>de</strong> <strong>om</strong> hvilka meningsskiljaktigheten vanligen<br />
uppst<strong>år</strong>.<br />
I alla kontrakt bör, när så ske kan, rundlig tid beräknas till lastning <strong>och</strong><br />
lossning, emedan <strong>de</strong>ssa operationer liärstä<strong>de</strong>s aldrig företagas i docka utan på<br />
öppna flo<strong>de</strong>n, stund<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r ogynsamma vä<strong>de</strong>rleksförhållan<strong>de</strong>n <strong>och</strong> alltid un<strong>de</strong>r<br />
öfverdrifna tullformaliteter, hvilka ofta föranleda betydlig tidspillan.<br />
Förbehållet <strong>om</strong> öfverliggedagar är ej af mycken praktisk nytta sås<strong>om</strong> skydd<br />
i <strong>de</strong>tta fall, ej blott <strong>de</strong>rför att <strong>de</strong>t är sv<strong>år</strong>t att göra lagligen gällan<strong>de</strong>, utan<br />
äfven till följd af <strong>de</strong> ändlösa meningsskiljaktigheterna <strong>om</strong> på hvilka dagar vä<strong>de</strong>rleken<br />
kan eller icke kan anses tillåta lossning eller lastning.<br />
Här i Lissabon, hvarest på grund af <strong>de</strong> olikarta<strong>de</strong> strömsättningarna i<br />
Tajoflo<strong>de</strong>n en lossningsplats kan vara skyddad för vissa vindar, medan en annan<br />
är utsatt för <strong>de</strong>m, fiunes ingen lokalmyndighet s<strong>om</strong> kan afgöra huruvida vädret
91<br />
på en viss dag är lämpligt eller ej till lossning eller lastning, hvaraf följer att<br />
frågan, <strong>om</strong> <strong>de</strong>n bringas inför d<strong>om</strong>stol, <strong>de</strong>r afgöres af sakkunnigas förklaring<br />
inför juryn, hvarvid fartygets intresse ej alltid tillräckligt bevakas, emedan kaptenen<br />
<strong>och</strong> besättningen oftast äro nödsaka<strong>de</strong> att lemna <strong>de</strong>nna hamn långt innan<br />
målet företages till laga behandling.<br />
Uti certepartiet bör ock tagas hänsyn till möjligheten af fartygets förläggan<strong>de</strong><br />
i karantän, en tillfällighet s<strong>om</strong> lätt kan förbyta en ringa vinst på frakten<br />
till en känbar förlust.<br />
Då för <strong>de</strong>t närvaran<strong>de</strong> ingen kolera förek<strong>om</strong>mer i Europa, äro dylika karantänsfall<br />
egentligen inskränkta till fartyg k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>från</strong> orter <strong>de</strong>r gula febern<br />
finnes, men äfven af portugisiska konsuler på <strong>de</strong>ssa orter utfärda<strong>de</strong> rena sundhetspass<br />
skydda ej fartygen <strong>från</strong> att förläggas i karantän. Sås<strong>om</strong> exempel härå<br />
kan följan<strong>de</strong> anföras:<br />
För någon tid sedan förklara<strong>de</strong> portugisiska regeringen <strong>de</strong>n i Vestindien<br />
belägna ön Key West smittad af gula febern <strong>och</strong> s<strong>om</strong> en följd häraf blef hela<br />
staten Florida, till hvilken ön hör, förklarad misstänkt för <strong>de</strong>nna farsot. Ett<br />
fartyg s<strong>om</strong> segla<strong>de</strong> <strong>från</strong> Pensacola, hvilket ligger i Florida, men på ett afstånd<br />
af flera hundra engelska mil <strong>från</strong> Key West, fick vid ank<strong>om</strong>sten till Lissabon<br />
un<strong>de</strong>rgå fem dygns karantän, ehuru gula febern ej förek<strong>om</strong> i Pensacola <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> portugisiske konsul utfärdat rent sundhetspass för <strong>de</strong>t ifrågavaran<strong>de</strong><br />
fartyget.<br />
Då generalkonsulatet eger sig väl bekant att redare <strong>och</strong> <strong>de</strong>ras agenter ofta<br />
ej hafva något val i fråga <strong>om</strong> kontrakts uppsättan<strong>de</strong>, utan nödgas antaga <strong>de</strong>m<br />
sådana <strong>de</strong> erbjudas eller också afstå <strong>de</strong>ri<strong>från</strong>, äro <strong>de</strong>ssa med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n mindre<br />
afsedda för <strong>de</strong>m, hvilka äro intressera<strong>de</strong> uti fartyg s<strong>om</strong> göra reguliera turer på<br />
Lissabon <strong>och</strong> äro konsignera<strong>de</strong> till välkända firmor <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s, utan snarare för<br />
<strong>de</strong>m s<strong>om</strong> ej känna till <strong>de</strong> mångahanda sv<strong>år</strong>igheter, hvilka uti <strong>de</strong> portugisiska<br />
hamnarna möta fartygsbefälhafvare.<br />
För att segla till <strong>de</strong>ssa hamnar böra fartygsbefälhafvare äfven vara försedda<br />
med skeppshandlingar i fullk<strong>om</strong>lig ordning, ty i annat fall utsätta <strong>de</strong> sig<br />
otvifvelaktigt för långa dröjsmål <strong>och</strong> dryga böter. Alla sådana oundgängliga<br />
dokumenter, — isynnerhet manifest <strong>och</strong> sundhetspass — böra un<strong>de</strong>rtecknas af<br />
portugisiske konsuln å afgångsorten <strong>och</strong>, <strong>om</strong> ingen sådan finnes, af något annat<br />
lands <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> konsul eller, <strong>om</strong> ingen sådan är anstäld, af någon lokal<br />
myndighet, hvars embetssigill jemte un<strong>de</strong>rskrift bör finnas å hvarje särskild<br />
handling.<br />
Äfven bör i proviantlistan uppgifvas hvarje nytt klä<strong>de</strong>splagg eller andra<br />
artiklar s<strong>om</strong> ej <strong>om</strong>nämnas i fartygets manifest. Uraktlåtes <strong>de</strong>tta, måste <strong>de</strong>rför<br />
erläggas en plikt af minst fem gånger tullbeloppet å <strong>de</strong> ifrågavaran<strong>de</strong> artiklarne.<br />
Om bjelkar eller plankor sågas till bädduing, bör sådant antecknas i manifestet<br />
<strong>och</strong> å fraktsedlarne, i annat fall skall fartygsbefälhafvaren genast vid<br />
sin ank<strong>om</strong>st, när hans fartyg erhåller tullvisitation, inlemna en skriftlig uppgift<br />
å <strong>de</strong>t verkliga antal s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rtill åtgått <strong>och</strong> göra ursäkt för att <strong>de</strong>t ej uppgifves<br />
i manifestet.<br />
När någon <strong>de</strong>l af sådan last un<strong>de</strong>r resan blifvit kastad öfver bord, bör<br />
likale<strong>de</strong>s vid första tillfälle till tullmyndigheterna öfverlemnas ett skriftligt med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong><br />
<strong>om</strong> antalet af <strong>de</strong> sä behandla<strong>de</strong> artiklarne.<br />
I intet<strong>de</strong>ra af ofvannämnda tvcnne fall antages någon förklaring sås<strong>om</strong> giltig,<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong>n ej inlemnas till tullmyndigheterna iunan fartyget inregistreras å tullkammaren.
92<br />
Ingen sjukd<strong>om</strong> af epi<strong>de</strong>misk natur har un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> förek<strong>om</strong>mit in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta<br />
konsulsdistrikt <strong>och</strong> på <strong>de</strong>t hela hafva karantänsförordmngarna <strong>om</strong> uti andra län<strong>de</strong>r<br />
förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> kolera <strong>och</strong> gula feber tillämpats mindre strängt än un<strong>de</strong>r<br />
föregåen<strong>de</strong> är. I alla fall äro <strong>de</strong> mer än behöfligt stränga <strong>och</strong> troligen mer<br />
skärpta än i något annat land.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> hafva ej förek<strong>om</strong>mit förändringar af namn eller adresser å<br />
härvaran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus i hvilka svenskar eller norrmän äro <strong>de</strong>legare.<br />
Frakterna till <strong>och</strong> <strong>från</strong> Portugal stego betydligt un<strong>de</strong>r senare hälften af<br />
<strong>1888</strong> jemförda med <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>ens.<br />
Kolfrakter <strong>från</strong> England, hvilka un<strong>de</strong>r början af <strong>år</strong>et ej betinga<strong>de</strong> mer än<br />
5 sh. 9 d. pr ton, betaltes un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cember månad med 9 sh. 3 d.<br />
Saltfrakterna <strong>från</strong> Setubal till Sverige voro vid <strong>år</strong>ets början 16 öre pr<br />
kub.-fot <strong>och</strong> uppgingo un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista måna<strong>de</strong>rna af <strong>år</strong>et till 28, 29 <strong>och</strong> 30 öre<br />
pr kub.-fot med segelfartyg.<br />
Vid <strong>år</strong>ets slut notera<strong>de</strong>s följan<strong>de</strong> saltfrakter <strong>från</strong> Setubal, nämligen:<br />
Till Sverige med seglare 25 à 30 öre.<br />
» » J> ångare 13 sh. 6 d. pr ton af 40 kub.-fot.<br />
» Norge » seglare 1 kr. à l - 10.<br />
» J> » ångare l - SO kr. à 1'8 0 kr.<br />
» Danmark » seglare l'ü0 kr. à 2 pr dansk tunna.<br />
Livorno <strong>de</strong>n 28 februari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Otto Steenbock.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong> med last 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 578 tons<br />
!> andra län<strong>de</strong>r > » 2 » » » 1,476 »<br />
» » » i barlast 3 5> T> » 2.779 »<br />
Till r> afgingo med last 3 » » » 2.297 »<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong> » 1 norskt J> )> 519 i><br />
» Xorge B > 11 T » » 4,271 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » s> 7 » « » 6.217 »<br />
Till » afgingo » 14 T> » » 6,897 »<br />
» » » i barlast 6 » « »4,462 »<br />
Den bety<strong>de</strong>lige Formindskelse i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart maa sandsynligvis<br />
fremk<strong>om</strong>me af <strong>de</strong>n uheldige Krisis, s<strong>om</strong> cndnu hviler paa Han<strong>de</strong>len<br />
i Almin<strong>de</strong>ügbed.<br />
I Begyn<strong>de</strong>isen af <strong>1888</strong> vare Fragterne lave, men <strong>de</strong> steg gra<strong>de</strong>vis ved<br />
S<strong>om</strong>mer- og Höstmaano<strong>de</strong>rne. og ere nu 25 % höiere og <strong>de</strong>rover.<br />
Afsætningen af svensk Trælast er aftagen<strong>de</strong> paa Grund af at <strong>de</strong>tte Marked<br />
forsynes med Trælast fra <strong>de</strong>t Adriatiske Hav og med Pitchpine fra Amerika,<br />
hvilke Træsorter udbydcs herste<strong>de</strong>s til Snedkerne til billigere Pris end
93<br />
hvad vore go<strong>de</strong> Fyrrebræ<strong>de</strong>r koster. De höie Fragtsatsc hindre for nærværen<strong>de</strong><br />
disse Træspekulanter for at importöre Planker fra Östersöen.<br />
De fra Sverige med Trælust indk<strong>om</strong>ne Seilskibe. 1 svensk og 1 norsk,<br />
udlosse<strong>de</strong> 2,400 T3'lter Planker af forskjellige Dimensioner, samt 290 Sparrer.<br />
Af Bjelker ank<strong>om</strong> intet.<br />
Dagsprisen »en détail» for Fyrreplanker stillos, i Forhold til Qvaliteten,<br />
à Lire 55, 60 & 70 pr Tylt 3X9—14 Föds. Granplanker ere u<strong>de</strong>n Efterspörgsel<br />
og vanskelig at afsætte.<br />
En Ladning Planker ank<strong>om</strong>men til Vicekonsulsstationen i Civitavecchia fra<br />
Norge, Grinistad, afgik pr Transit til R<strong>om</strong>; <strong>de</strong>n bestod af 3,806 St. Planker,<br />
hvis Værdie angives til cirka Lire 13,400.<br />
Af Beeg og Tjære importere<strong>de</strong>s intet fra Sverige i forrige Aar, <strong>de</strong>rimod<br />
ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r fra:<br />
Archangel 650 Ton<strong>de</strong>r Beeg<br />
» ._ 250 » Tjære<br />
Vasa 1,200 » »<br />
Beeget forhandles i Gjeunenisnidt... Lire 14 h 15 pr 100 Kg.<br />
Archangel-Tjære » s> 24 pr fuld Tön<strong>de</strong><br />
Vasa-Tjære » » 30 » »<br />
Forbruget af disse Artikler er nu for Ti<strong>de</strong>n moget indskrænket.<br />
Fra Stockholm iuiifortes 128 Tons gammelt Jern: Prisen ubekjendt.<br />
Importen fra Norge i <strong>1888</strong> til Distriktet har ei syn<strong>de</strong>rlig foröget sig i<br />
Forhold til <strong>de</strong>n af Aaret. forud. Til Livorno ank<strong>om</strong> med Dampskib direkte<br />
fra Norge, <strong>om</strong>trent 06.000 Kg. btukfisk i Buller, og cirka 83,400 Kg. med<br />
Damper fra Hamburg. Amsterdam, Genua og Neapel. Af Klipfisk indförtes<br />
hertil i Bundter fra Norge c:a 185.000 Kg. og til Civitavecchia 506.000 Kg.<br />
Prisen paa Stokfisk variereHe fra Lire 56 à 78 pr 100 Kg.; norsk Klipfisk<br />
solgtes à Lire 50 à 56 pr 100 Kg., Kost og Fragt nemlig ufortol<strong>de</strong>t.<br />
Vexelkoursertie i Löbet af <strong>1888</strong> notere<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> folger:<br />
Paris London Tydskland<br />
Fra Januar— April 101 x ,., à 102"— 25"S0 à 25'60 125' — h 1 25 '/',<br />
» Mai —Oktober 100'8ü à HM)'70 25'2(> à 25'3ö 123'25àl24-—<br />
» November—December 101.10 à 101.30 25'30à25.32 124'—àl24.20<br />
H. Stub.
Messina <strong>de</strong>n 26 februari 1889.<br />
94<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>).<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo med last 9 svenska fartyg <strong>om</strong> 6,498 tons<br />
B » si i barlast 14 » » » 8,794 »<br />
Till Sverige afgingo med last 19 » » » 11,368 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » J> 3 )> » » 3,186 »<br />
» » » i barlast 1 » » » 738 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 4 norska » » 2,303 »<br />
B andra län<strong>de</strong>r s » 38 » » » 18,152 »<br />
» » » i barlast 47 B » B 24.080 B<br />
Till Norge afgingo med last 16 » » » 8,545 »<br />
» 3> » i barlast 1 » » » 1,052 »<br />
» Sverige » med last 3 » » B 1,053 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » B 51 » •» » 22,330 B<br />
» » » i barlast 17 B » B 8,616 »<br />
Ialt ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r 112 svenske og norske Tartöier drægtig 59,827 Tons,<br />
imod i 1887 177 dr. 92,993 Tons og 1886 205 dr. 100,316 Tons — altsaa<br />
en Tilbagegang af næsten en Halvpart fra for 2 Aar si<strong>de</strong>n.<br />
Aarsagen hortil maa hovedsagelig söges i Ophöret af Vinudförselen til<br />
Frankrige, for hvilken Trafik <strong>de</strong> norske Dampskibe paa 3 à 400 Tons var<br />
særlig skikket, og <strong>de</strong>rnæst <strong>de</strong>ri, at mange af disse Baa<strong>de</strong> efter Sigen<strong>de</strong> i S<strong>om</strong>merens<br />
Löb fandt niere lönnen<strong>de</strong> Fragter paa andre Farvand, til<strong>de</strong>ls oversöisk.<br />
Imidlertid var <strong>de</strong> her betalte Fragter ogsaa go<strong>de</strong>, og <strong>de</strong> gjennemsnitlige Rater<br />
var <strong>om</strong>trent 30 Francs pr 1,000 Liter Vin til Rouen og 1 Sh. 6 D. pr Kasse<br />
Frugt til America. Svovlfragterne till <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Stater steg udover Hösten<br />
enormt, og <strong>de</strong>r betaltes indtil 55 Sh. pr Reg.-Ton for Dampskibe med Lösning<br />
i en nordamerikansk Havn. Kulfragterne fra England til Palermo og Messina<br />
notere<strong>de</strong>s i 10 Sh. pr Ton.<br />
Siciliens Han<strong>de</strong>l har i forrige Aar endnu mere end hidtil baaret Trykket<br />
af en Krise, <strong>de</strong>r nu har vedvaret i flere Aar. Ophöret af Han<strong>de</strong>lstractaten<br />
med Frankrig, hvorved næsten al Udförsel af <strong>de</strong> billigere Sorter Vin<br />
<strong>de</strong>r <strong>de</strong>stillere<strong>de</strong>s og forbedre<strong>de</strong>s i Frankrige gjor<strong>de</strong>s umulig, har neppe rammet<br />
nogen Del af Italien saa tungt s<strong>om</strong> Sicilien, og <strong>de</strong>sværre har man li<strong>de</strong>t<br />
Haab <strong>om</strong>, at disse Tilstan<strong>de</strong> saa ret snart vil ophöre. Vin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en ligger <strong>de</strong>rfor<br />
överalt ne<strong>de</strong>, og store Fallitter af gamle, respectable Huse, hvis Hovedbeskjæftigelse<br />
var Vinspeculation og Vinexport, har end y<strong>de</strong>rligere tilintetgjort<br />
Tilli<strong>de</strong>n mellem <strong>de</strong> Handlen<strong>de</strong>. At Nö<strong>de</strong>n mellem <strong>de</strong> arbei<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Classer föröges<br />
stadig, er en nödvendig Fölge <strong>de</strong>raf.<br />
Desværre er <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rfor Consulatets Pligt indtrængen<strong>de</strong> at advare mod Creditgiven<br />
til Kjöbere, til hvem man ikke selv har långt og nöie Kjendskab. Han<strong>de</strong>lsmoralen<br />
lä<strong>de</strong>r meget tilbage at önske, og <strong>de</strong>n hersken<strong>de</strong> Krise bidrager naturligvis<br />
end mere til at forværre Forhol<strong>de</strong>ne.<br />
Siciliens Frugtexport var i <strong>de</strong>t forlöbne Aar livlig, og ligele<strong>de</strong>s var Svovludförselen<br />
fra Catania, Girgenti og Licata sær<strong>de</strong>les livlig til <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> nord-
95<br />
amerikanske Stater. Salthösten var rigelig og kan anslaaes for hele Siciliens<br />
Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> til c:a 320,000 Tons.<br />
Siciliens Mellem<strong>han<strong>de</strong>l</strong> med <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger har ikke været syn<strong>de</strong>rlig<br />
livlig. — Den uheldige Törring af Slokfisken i LofoteD, i<strong>de</strong>t Kul<strong>de</strong>n beskadige<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>n, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n endnu var raa, virkedo <strong>de</strong>rlien, at Kjöberne holdt sig<br />
tilbage. Den herskeu<strong>de</strong> Krise vil dog ikke forhindre, at Indförselen til næste<br />
Saison vil kunne tage stort Opsving igjen, hvis Qualiteten af <strong>de</strong> billigere Sorter,<br />
s<strong>om</strong> »taglio italiano» (Samfæng) og »taglio olan<strong>de</strong>se coruune» (almindclig Hollasn<strong>de</strong>r)<br />
fal<strong>de</strong>r god. Den samle<strong>de</strong> Import udgjordo 1,679,881 Kilos — indfört<br />
hovedsagelig ad indirectc Vei — imod 1,791,491 Kilos i Cholera-aaret 1887. —<br />
Den norske Klipfisk bar endnu ikke vun<strong>de</strong>t <strong>de</strong>t önskelige Indpas, da TJdblo<strong>de</strong>rne<br />
i Messina fin<strong>de</strong>r, at <strong>de</strong>n ved Udvanding ikke giver <strong>de</strong>m <strong>de</strong>t Udbytte, s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n newfoundlandske. Enkelte Distrieter i Provindsen synes dog at begyn<strong>de</strong><br />
at vur<strong>de</strong>re <strong>de</strong>n norske Vare, og vil u<strong>de</strong>n Tvivl Consumcn af <strong>de</strong>nne Artikkel<br />
senere tage sig bety<strong>de</strong>ligt op.<br />
Indförselen af Blokis fra Norge Ie<strong>de</strong><strong>de</strong> ikke til et gunstigt Resultat, <strong>de</strong>ls<br />
gran<strong>de</strong>t <strong>de</strong> existeren<strong>de</strong> Isfabrikkers Nedsættelse af Prisen paa <strong>de</strong>n kunstige Is,<br />
for at ruinere <strong>de</strong>n ikke capitalstærke Importör, og <strong>de</strong>ls grun<strong>de</strong>t <strong>de</strong> mangelful<strong>de</strong><br />
Indretninger for at opbevare Isen.<br />
Jem og Trælast ank<strong>om</strong> i mindre Qvanta ad indirecte Vei, men ingen hel<br />
Ladning sees at være indfört fra Sverige eller Norge. Fra Triest og Venedig<br />
ank<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>rimod aarlig c:a 5,000 Stånd., hvilke grun<strong>de</strong>t sin Prisbillighed<br />
fin<strong>de</strong>r rask Afsætning trods V<strong>år</strong>ens ringe Qvalitet.<br />
Til <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger udförtes et bety<strong>de</strong>ligt Qvantum Salt, hovedsageligt<br />
fra Trapani, og stille<strong>de</strong> Udskibningen fra <strong>de</strong>nne Stad sig saale<strong>de</strong>s for hvert af<br />
Rigerne:<br />
til Sverige 13 Seilskibe (11 svenske og 2 norske)<br />
med 16,000 Salmo (= 8,000 Tons)<br />
til Norge 14 Dampskibe]<br />
3 Seilskibe !<br />
med 31,000 Salme(-= 15,500 Tons)<br />
Gjennemsnitsprisen var Lire 5'70 pr Salma fri t <strong>om</strong>bord = e:a Lire 11'4 0 pr<br />
Ton. Cagliarisalt kun<strong>de</strong> samtidig kjöbes i Trapani til Lire 10 pr Ton f. o. b.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n paa Oen var i forlöbne Aar i<strong>de</strong>theletaget god, og var<br />
<strong>de</strong>t især glæ<strong>de</strong>ligt, at Cholera intetsteds viste sig. En ondartet Koppeepi<strong>de</strong>mi<br />
optraadte dog imod Slutten af Aaret i Provindsen Messina, og er endnu ikke<br />
ganske förbi. Sta<strong>de</strong>n Messina selv har dog været forskaanet for <strong>de</strong>nne Epi<strong>de</strong>mi.<br />
Havnearbei<strong>de</strong>r af Bety<strong>de</strong>nhed vi<strong>de</strong>s ikke at have fun<strong>de</strong>t Sted i Districtet.<br />
Consulatsafgifternc sees at have været fölgen<strong>de</strong>:
96<br />
Den samle<strong>de</strong> erlagte Consulatsafgift udgjor<strong>de</strong> saale<strong>de</strong>a for hele Sicilien:<br />
for svenske Fartöier Lire 1,123'97<br />
» norske » -- » 3,328'27<br />
Lire 4,452 - 24<br />
Til en Oversigt över Bevægelaen i Messinas Havn kidsættes fölgen<strong>de</strong> Statistik:<br />
Det maa dog bemicrkeä, at lieri er indbegrebet alle Fartöier, <strong>de</strong>r er ank<strong>om</strong>met<br />
for at reparere Ska<strong>de</strong> og for at söge Ordre.<br />
I. C. M<strong>år</strong>tens.<br />
Innehåll: Bilbao (sid. 49), Königsberg (sid. 72), Lissabon (sid. 83), Livorno (sid. 92).<br />
Messina (sid. 94), R<strong>om</strong> (sid. 63), Stettin (sid. 65).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1889. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1889. N:o 4.<br />
Köpenhamn (Generalkonsulatet) <strong>de</strong>n 23 mars 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart pä distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 3,018 svenska fartyg <strong>om</strong> 273,190 tons<br />
» » » i barlast 187 » » » 36,602 B<br />
B Norge » med last 40 B B ., 2,264 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r » » 832 » B » 193,201 »<br />
» B » i barlast 63 B » » 5,997 »<br />
Till Sverige afgingo med last 687 » B » 145,128 B<br />
» » » i barlast 2,771 B » B 219,976 B<br />
B Norge » med last 23 B B » 1,801 »<br />
B B » i barlast 9 » B B 598 B<br />
» andra län<strong>de</strong>r B med last 311 » B » 78,187 »<br />
» B » i barlast 335 » B B 66,035 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 763 norska y> B 51,438 »<br />
B B B i barlast 4 B B B 1,165 B<br />
» Sverige B med last 62 B » B 4,614 »<br />
» B )> i barlast I B B B 72 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r B med last 536 B B » 112,345 B<br />
B B » i barlast 26 B B B 2,892 B<br />
Till Norge afgingo med last 188 » B B 29,406 B<br />
B » B i barlast 792 p » B 58,758 B<br />
» Sverige B med last 3 >> B B 340 B<br />
» » B i barlast 139 B » B 23,421 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r B med last 73 B B B 16,022 i><br />
» B B i barlast 197 B B B 45,999 B<br />
Den svenske Skibsfart for<strong>de</strong>ler sig paa fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong>:<br />
Seilfartöier Dampfartöier<br />
Antal Tons Antal Tons<br />
Ved Hovedstationen 1,172 67,027 867 245,327<br />
» Vicekonsulsstationerne:<br />
Sjælland og Öerne 707 47.158 91 17,518<br />
Jylland 994 57,883 367 83,683<br />
Summa 2,873 172.068 1,325 346,528
98<br />
Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Oversigt udviser Forhol<strong>de</strong>t mellem <strong>de</strong>n svenske Skibsfart i<br />
1887 og <strong>1888</strong>.<br />
Den norske Skibsfart for<strong>de</strong>ler sig paa fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong>:<br />
Seilfartöier Dampfartöier<br />
Antal Tons Antal Tons<br />
Ved Hovedstationen 115 20,498 57 15,781<br />
» Vicekonsulsstationerne:<br />
Sjælland og Öerne 265 38,702 47 11,292<br />
Jylland 093 42,901 186 42,253<br />
Island 30 3,173 5 886<br />
Summa 1,103 105,274 295 70,212<br />
Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Oversigt udviser Forhol<strong>de</strong>t mellem <strong>de</strong>n norske Skibsfart i<br />
1887 og <strong>1888</strong>.
99<br />
De i Distriktet un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1888</strong> erlagte Konsulatafgifter have udgjort:<br />
ved Hovedstationen Kr. 9,484'61 og ved Vicekonsulsstationerne Kr. 17,435'31.<br />
Ialt tilfaldt Konsulskassen Kr. 18,202'2 7 eller ved Sammenligning med Aaret<br />
1887 en Forögelse af Kr. 552"46.<br />
Oversigt över Skibsfarien paa Kjöbenhavn med fremme<strong>de</strong> Kaiioners Fartöier<br />
Aar <strong>1888</strong>:<br />
Det sammenlagte opspare<strong>de</strong> Hyrebelöb af <strong>de</strong> ved Generalkonsulatet un<strong>de</strong>r<br />
Aaret <strong>1888</strong> udfoerdige<strong>de</strong> Sömandsanvisninger belöber sig for norske Söfolk til<br />
Kr. 270. Af svenske Söfolk har ingen Indbetaling fun<strong>de</strong>t Sted.<br />
Med Hensyn til <strong>de</strong> i <strong>de</strong>tte Generalkonsulat un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1888</strong> foretagne<br />
Mönstringsexpeditioner kan anföres, at fra:<br />
Svenske Fartöier<br />
afmönstre<strong>de</strong>s 204<br />
paamönstre<strong>de</strong>s IG 1<br />
afskrevet s<strong>om</strong> römt .. 11 37^<br />
og fra norske Fartöier<br />
afmönstre<strong>de</strong>s 169<br />
paamönstre<strong>de</strong>s 141<br />
afskrevet s<strong>om</strong> römt 2 g^o<br />
Tilsammen 688<br />
eller 55 S<strong>om</strong>ænd mindre end un<strong>de</strong>r Aaret 1887.<br />
Antallet af <strong>de</strong> fra Generalkonsulatet udgaae<strong>de</strong> Skrivelser, udgjorte:<br />
til Kongl. U<strong>de</strong>nrigs-Departementet 44<br />
» K<strong>om</strong>merce-Kollegium 92<br />
» Indre Departementet 105<br />
» Finants- k Told-Departementet 3<br />
B Vieekonsulerne i Distriktet, andre Myndighe<strong>de</strong>r samt Private 886<br />
Tilsammen<br />
eller 132 Breve mere end un<strong>de</strong>r Aaret 1887.<br />
1,130
100<br />
Antallet af <strong>de</strong> til Greneralkonsulatet indk<strong>om</strong>ne Skrivelser opgik til 1,030,<br />
hvilket er 30 Breve niere end un<strong>de</strong>r 1887.<br />
Un<strong>de</strong>r samme Aar har Greneralkonsulatet modtaget 3,450 til Sömænd<br />
adressere<strong>de</strong> Breve, hvilket udviser en Forögelse af 200 imod 1887.<br />
Ifölge indk<strong>om</strong>ne Med<strong>de</strong>lelser til Generalkonsulatet er un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1888</strong><br />
anmeldt et Antal af 5 svenske Havarister i danske Farvan<strong>de</strong>, hvoraf 3 ere<br />
blevne kon<strong>de</strong>mnere<strong>de</strong>, og af norske Fartöier et Antal af 11, hvoraf 5 kon<strong>de</strong>ninere<strong>de</strong>s<br />
s<strong>om</strong> Vrag.<br />
Antallet af Udvandrer, s<strong>om</strong> i Aaret <strong>1888</strong> bleve saavel direkte s<strong>om</strong> indirekte<br />
befordre<strong>de</strong> gjennem herværen<strong>de</strong> Udvandringsagenter, udgjor<strong>de</strong> 12,535,<br />
nemlig 7,567 Mænd og 3,404 Kvin<strong>de</strong>r samt 1,564 Börn. Af <strong>de</strong>tte Antal<br />
Udvandrer vare 1,219 hjemmehören<strong>de</strong> i Kjöbenhavn, 5,689 fra <strong>de</strong>t övrige<br />
Danmark, 4,618 fra Sverige og 1,009 fra andre Lan<strong>de</strong>.<br />
Til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> nordamerikanske Stater befordre<strong>de</strong>s 12,041, til Kanada<br />
263, til Sydamerika 139 og 1 til Sydafrika, 1 til Sydamerika og 8 til Asien<br />
samt til Australien 83 Personer. Antallet af Mormoner, s<strong>om</strong> sidstforlöbne<br />
Aar befordre<strong>de</strong>s fra Kjöbenhavn til England for <strong>de</strong>rfra vi<strong>de</strong>re at afgaa til<br />
Utah, opgik til 459 Personer, <strong>de</strong>raf 115 Mandfolk og 166 Kvin<strong>de</strong>r samt 178<br />
Börn. Af disse Mormoner vare 242 hjemmehören<strong>de</strong> i Danmark og 216 i<br />
Sverige.<br />
Det sammenlagte Antal Udvandrer fra Kjöbenhavn var saale<strong>de</strong>s 12,994<br />
Personer, s<strong>om</strong> sammenlignet med Aaret 1887 udviser en Formindskelse af<br />
3,791 Personer.<br />
Etablere<strong>de</strong> svenske og norske Firmaer.
101<br />
Importen til Danmark i Aaret <strong>1888</strong><br />
af <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers vigtigste Produkter har ifölge med<strong>de</strong>lte Opgaver udgjort:<br />
a) Jern og Staal:<br />
Fra Sverige.<br />
Stangjern- _ 120,000 CD t, hvoraf 76,646 Cnt. til Kjöbenhavn<br />
Staal 6,069 » » 2,952 » » 5><br />
Söm og Spiger 8.788 s> i> 8.227 » » »<br />
Pla<strong>de</strong>r _ 9,212 B » 9^061 » » »<br />
Stöbegods._ 4.578 » » 4,536 » » »<br />
Andre Jernvarer 9,820 » » 9,640 » T> »<br />
Alt dansk Vægt.<br />
Tilföralen af Staal fra Sverige var dobbelt saa stort s<strong>om</strong> Aaret forud,<br />
<strong>de</strong>rimod har Tilförslen af <strong>de</strong> övrige Jernsorter været noget mindre.<br />
Stangjern. Den Samarbej<strong>de</strong>n mellem <strong>de</strong> svenske Fabrikanter, s<strong>om</strong> man<br />
gjor<strong>de</strong> Regning paa skul<strong>de</strong> kunne hæve Prisen for <strong>de</strong>t svenske Jern, u<strong>de</strong>blev,<br />
uagtet KoDJunkturerne var gunstige for en Prisstigning; uagtet <strong>de</strong>t mindre go<strong>de</strong><br />
tydske Jern blev drevet i Vejret og hol<strong>de</strong>r sig fast, lykke<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t dog ikke <strong>de</strong><br />
svenske Producenter at hol<strong>de</strong> Priserne. Det svenske Jern er endnu ligesaa<br />
billigt s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t tydske Jern. Forbrugsevnen har i <strong>1888</strong> været bedre her end<br />
i <strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar i<strong>de</strong>t Forhol<strong>de</strong>ne have været noget mindre trykken<strong>de</strong><br />
for Agerbruget. Indförslen af svensk Stangjern og Baandjern antages<br />
at have været c:a 14 jVIill. "S i <strong>1888</strong>; <strong>om</strong>trent alt <strong>de</strong>t indförte Stangjern har<br />
været valset og kun c:a 200,000 ffi hamret.<br />
Med Hensyn til Priserne for valset svensk Stangjern, ville efterfölgen<strong>de</strong><br />
Noteringer for <strong>1888</strong> stadfæste. hvad <strong>de</strong>r er anfört <strong>om</strong> at <strong>de</strong> svenske Fabrikanter<br />
ikke bidroge nok til at hæve Priserne.<br />
Samtidig med at <strong>de</strong>t tydske og engelske Stangjern steg, og uagtet Fragtstigningerne<br />
i Aarets Löb, notere<strong>de</strong>s svensk Jern saale<strong>de</strong>s cif Kjöbenhavn:<br />
<strong>1888</strong> Januar Kr. 5"65 pr svensk Centner<br />
Maj. s> 5'40 » » »<br />
August » 5'30 )i » >»<br />
November » 5'25 » » »<br />
(og var Novembernoteringen med Pris fra svensk Afskibningshavn Kr. 4'9 5).<br />
Aaret<br />
Stangjern.<br />
slutte<strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s u<strong>de</strong>n Udsigt til vi<strong>de</strong>rc Fasthed for <strong>de</strong>t svenske<br />
Baajern. Indförslen heraf har i <strong>de</strong>t forlöbne Aar neppe været saa stor<br />
s<strong>om</strong> i 1887, da <strong>de</strong>n var c:a 2,500,000 "8, ine<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r i 1886 kun indförtes<br />
c:a 940,000 fE. Konkurenseu med <strong>de</strong>t skotske og engelske Slöbejern er frem<strong>de</strong>les<br />
ugunstig for Salg i Danmark af <strong>de</strong>t svenske »Gjuttaekjero».<br />
De höjere Fragter og Kulpriser bevirke<strong>de</strong> at Stöbejern var dyrere ber ved<br />
Aarets Slutning end i 1887, men uagtet <strong>de</strong>nne Stigning faldor stærkest paa<br />
<strong>de</strong> billigere Jernsorter og <strong>de</strong>rved mest gjör sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> for skotsk og engelsk<br />
Raajern, foröge<strong>de</strong>s ikke Efterspörgselen for svensk Gjuttaekjern, <strong>de</strong>r alligevel<br />
blev for dyrt til almin<strong>de</strong>lig Stöbegods. Derimod fandt gammelt svensk Jern<br />
til Omsmeltning god Afsætning, da <strong>de</strong>t levere<strong>de</strong>s forholdsvis billigt. Fra nærmeste<br />
Sundhavne notere<strong>de</strong>s ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse Gjuttaekjern Kr. 2'95 pr<br />
svensk Kub.-f. Prisen var ved Aarets Slutning Kr. 7 pr 100 Kg.
102<br />
Jernpla<strong>de</strong>r holdt sig billige indtil hen i Aarct, da Forhol<strong>de</strong>ne bedre<strong>de</strong>s<br />
noget, s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong> fra Tydskland og England intraadte Prisstigninger,<br />
men <strong>de</strong>r opnaae<strong>de</strong>s ikke <strong>de</strong> samme Priser s<strong>om</strong> i 1887.<br />
Tilförselen fra Sverige var meget ringe i Forhold til hvad <strong>de</strong>r indförtes<br />
fra nævnte Lan<strong>de</strong>.<br />
Staal. Indförselen af Staalstöbegods fra Sverige tiltog meget i <strong>1888</strong>, i<strong>de</strong>t<br />
mange Staalarbei<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> tidligere udförtes til Danmark fra England, nu leveres<br />
fra Sverige, liges<strong>om</strong> Anven<strong>de</strong>lsen of stöbte Staalsager Aar for Aar bliver mere<br />
almin<strong>de</strong>lig. Valset Staal er dyrt i Forhold til tydsk, men <strong>de</strong>r indförtes dog<br />
långt mere heraf i <strong>1888</strong> end i tidligere Aar. Der notere<strong>de</strong>s eif her ved Aarets<br />
Slutning for firkantet '/»", V8" °S V4" Kr. 17-5 0 pr 100 Kg. cif.<br />
Söm og Spiger fra Sverige fin<strong>de</strong>r tiltagen<strong>de</strong> Afsætning og navnlig har<br />
Tilförselen været långt större <strong>de</strong> 2 sidste Aar end <strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong>.<br />
Priserne holdt sig <strong>om</strong>kring:<br />
Kr. 27-50 pr Kiste 3" (11,000 St.)<br />
» 23-50 » 3'/," ( 8,000 St.)<br />
b) Tr Kvar er:<br />
Egetræ- 63,922 Kbf. hvoraf 39,958 Kbf. til Kjöbenhavn<br />
Bjelker, Sparrer, Bræ<strong>de</strong>r,<br />
Planker m. m 1,436,129 » » 915,953 » »<br />
Bygningstömmer (forarb.) ... 55,153 » B 5,244 » »<br />
Tagspaan m. m 43,771 Cnt. B 6,589 Cnt. B<br />
Snedkerarbei<strong>de</strong> 8,820 » » 8,733 B »<br />
Bræn<strong>de</strong> 42,286 Fv. » 33,376 Fv. »<br />
Importen af <strong>de</strong> ovenstaaen<strong>de</strong> væsentlige Trævarer var mindre end<br />
Aaret forud.<br />
Ifölge Opgivelse fra herværen<strong>de</strong> Mæglere ere Partiprisorne paa svenske<br />
Trævarer, iberegnet Told, un<strong>de</strong>r Aaret noteret til:<br />
12 Föds l 1 //'& 9 à 10" Kalmar Fyrrebræ<strong>de</strong>r c:a 9 à 10 Kr.<br />
j> 8 à 9" J> - » 8 à 9 »<br />
» 7 à 8" » » 6 - 50 à 7'50 »<br />
» 6 à 7" 5) B 5 à 6 »<br />
» 1" & 8 à 9" firskaarne Piteå Fyrrebræ<strong>de</strong>r » 6 - 50 à 7 »<br />
» 1" & 7" » » B 5.50 B<br />
14 Föds 2" & 8" » Piteå Fyrreplanker »12 à 13 »<br />
» 2" & 9" » » » 14 à 15 B<br />
B 3" & 9" » » B 20 à 21 »<br />
Piteå Fyrretömmer (firhugget) 4" _ B 9 à 10 B<br />
B 5" » 14 à 16 B<br />
» 6" _ B 17 à 20 B<br />
» 7" »38 à 40 »<br />
» 8" B 42 à 45 B<br />
B 9" B 50 à 55 »<br />
hvilke Priser i Almin<strong>de</strong>lighed ere lidt höjere end un<strong>de</strong>r sidst afvigte Aar.
c) Kornvarer:<br />
103<br />
uformalet Hve<strong>de</strong> 4,900 Tdr, hvoraf 4,770 Tdr til Kjöbenhavn<br />
» Rug 9,504 » » 5,513 » »<br />
» Korn 25,996 » » 16,658 B »<br />
» Havre 322,093 » B 192,500 » »<br />
förmålet Hve<strong>de</strong> 14,467 Cnt., » 14,457 Cnt. »<br />
» Bug 1,655 B » 1,655 B »<br />
Med Undtagelse af Havren, hvoraf har været en tneget stor Tilförsel,<br />
har <strong>de</strong> andre Kornsorter været bety<strong>de</strong>ligt mindre.<br />
d) Leven<strong>de</strong> Kreaturer:<br />
Heste 3,364 St., hvoraf 3,052 St. til Kjöbenhavn<br />
Oxer, Köer og Kalve 17,468 » B 15,917 » »<br />
Paar og Ge<strong>de</strong>r<br />
Svin og Grise<br />
30,198 » » 29,014 » «<br />
Sammenlignet med næstforegaaen<strong>de</strong> Aar har Tilförselen af ovenstaaen<strong>de</strong><br />
Kreaturer fra Sverige været större.<br />
e) Andre Landbrugs-Produkter:<br />
Smör 76,976 Cnt., hvoraf 75,086 Cnt. til Kjöbenhavn<br />
Kjöd 8,806 » B 8,336 » »<br />
Plæsk 49,337 » » 49,330 » »<br />
Æg 230,376 Snese, B 229,940 Snese »<br />
hvilken Tilförsel var bety<strong>de</strong>lig större end Aaret forud.<br />
Fra Norge hidförtes<br />
a) Trævarer:<br />
Tömmer, Planker, Bræ<strong>de</strong>r m. ni. 174,639 Kbf., hvoraf 22,314 Kbf. til Kjöbenhavn<br />
Egetræ - 41,573 B B B<br />
Bygningstömmer (forarb.) 135,162 » B 17,715 B B<br />
Tagspaan 368 Cnt., B 25 Cnt, B<br />
Snedkerarbei<strong>de</strong> 20 » » 13 » »<br />
Bræn<strong>de</strong> „ 1,455 Favne B 1,169 Favne »<br />
Indförselen fra Norge af Trævarer har været bety<strong>de</strong>ligt mindre end<br />
Aaret forud.<br />
b) Fiskevarer:<br />
Törfisk 4,417 Cnt., hvoraf 4,185 Cat. til Kjöbenhavn<br />
Ansjovis 559 B B 421 B B<br />
c) Höstsild:<br />
Tilförselen c:a 69,400 Td., Beholdning c:a 3,906 Td.<br />
Ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse var Beholdningen c:a 600 Td.<br />
s<strong>om</strong> tillagt ovenstaaen<strong>de</strong> Tilförsel » 69,400 »<br />
udgjör c:a 70,000 Td.
104<br />
Af <strong>de</strong>tte Kvantum er solgt in loco c:a 35,500 Td.<br />
og lægges hertil ovenstaaen<strong>de</strong> Beholdning » 3,900 »<br />
er ialt forbleven her i Marke<strong>de</strong>t c:a 39,400 Td.<br />
Kesten, c:a 30,600 Td., er udfört til fremme<strong>de</strong> Ste<strong>de</strong>r.<br />
Priserne stille<strong>de</strong> sig s<strong>om</strong> fölger:<br />
Alt pr Tön<strong>de</strong> fortol<strong>de</strong><strong>de</strong> Priser. Tilförselen var c:a 5,000 Td. större<br />
end forrige Aar.
Leven<strong>de</strong> Kreaturer:<br />
105<br />
Fra Danmark udförtes i Aaret <strong>1888</strong>.<br />
Til Sverige.<br />
Hesto 77 St., hvoraf 67 St. fra Kjöbenhavn<br />
Oxer og Köer 97 » » 8 B B<br />
Svin _ —<br />
K<strong>om</strong>varer:<br />
uformalet Hve<strong>de</strong> 66,203 Td., hvoraf 24,696 Td. fra Kjöbenhavn<br />
» Kug 17,891 » » 17,266 B »<br />
» Korn 6,464 » B 3,293 B »<br />
B Havre 22 r> B 15 B »<br />
förmålet Hve<strong>de</strong> 303,759 Cnt., » 230,085 Cnt. »<br />
» Rug 29,270 » B 29,270 » »<br />
Andre Landbrugs-Produkter:<br />
Flæsk og Skinker 189,265 Cnt., hvoraf 185.065 Cnt. fra Kjöbenhavn<br />
Kjöd, alle Slags 256,632 » » 253^815 » B<br />
Ister og Fedt 6.476 » » 6,476 B »<br />
Smör 1,582 Td. » 1.153 Td. »<br />
Æg 22,275 Snese B 20,854 Snese »<br />
Til Norge.<br />
Leven<strong>de</strong> Kreaturer:<br />
Heste 103 St., hvoraf 62 St. fra Kjöbenhavn<br />
Oxer, Köer og Kalve 629 » » 23 » B<br />
Svin 6 B<br />
G-rise 572 »<br />
Faar, Ge<strong>de</strong>r m. m 77 B<br />
K<strong>om</strong>varer:<br />
uformalet Hve<strong>de</strong> 14,936 Td., hvoraf 1.809 Td. fra Kjöbenhavn<br />
B Kug 2,758 B B 1,896 » »<br />
B Korn 43,846 » B 11,615 » B<br />
B Havre 64 B B 46 » B<br />
förmålet Hve<strong>de</strong> 151,029 Cnt., » 132.083 Cnt. B<br />
B Rug 20,274 B B 20,266 » B<br />
Andre Landbrugs-Produkter:<br />
Flæsk 26,020 Cnt., hvoraf 24,263 Cnt. fra Kjöbenhavn<br />
Kjöd, alle Slags 6,141 » » 4,336 » »<br />
Ister og Fedt 177 B B 177 B B<br />
Smör 3,814 Td. » 2,775 Td. »<br />
Æg 125,594 Snese » 26,022 Snese »
106<br />
Fra Island<br />
hidförtes un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1888</strong>:<br />
Klipfisk c:a 6,000,000
107<br />
Der afskibe<strong>de</strong>s direkte fra Island ti! Genua 8- à 900,000 S smaa Klipfisk,<br />
hovedsagelig vesterlandsk, s<strong>om</strong> opnaae<strong>de</strong> Priser fra 42 til 57 Kr. pr 320 "S<br />
frit <strong>om</strong>bord fra Island. Den til England fra Island direkte exportere<strong>de</strong> Fisk<br />
kan i f. A. anslaaes til noget över 5'/, Mill. "§. Af renset Ed<strong>de</strong>rdun indförtes<br />
fra Island c:a 7,500 ©.<br />
Fra Færöerne<br />
Mäförtes ligele<strong>de</strong>s:<br />
Klipfisk c:a 980,000
108<br />
For <strong>de</strong> vigtigste Kornsorters Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> stiller Forhol<strong>de</strong>t mellem Indog<br />
Udförsel sig saale<strong>de</strong>s:<br />
lotet Aar tilforn har Danmark hävt en saa stor Overskudsindförsel af<br />
Korn s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t sidste Landbrugsaar. For 20 Aar si<strong>de</strong>n udförte Danmark<br />
2'/s Mill. Td. mere end <strong>de</strong>t indförte; for 10 Aar si<strong>de</strong>n hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>t endnu en<br />
Overskudsudförsel paa över en halv Million Tön<strong>de</strong>r, og nu viser sidste Opgjör<br />
en Overskudsindförsel, <strong>de</strong>r stærkt nærmer sig 2 Millioner Tön<strong>de</strong>r!<br />
I Tabellerne över Kornindfürsel og Kornudförsel kan <strong>de</strong>r fra Aar til Aar<br />
vise sig ret bety<strong>de</strong>lige Svingninger, s<strong>om</strong> nærmest knytte sig til <strong>de</strong>t enkelte<br />
Åars Höst, men tager man Gjennemsnitstallene fra Femaar til Femaar, hvorved<br />
<strong>de</strong>t enkelte Åars Tilfældighe<strong>de</strong>r fjernes, vise Tallene klart hvorle<strong>de</strong>s Danmarks<br />
Kornudförsel i <strong>de</strong>n sidste Menneskeal<strong>de</strong>r har været aftagen<strong>de</strong>.<br />
Den gjennemsnitlige Overskudsudförsel og Indförsel (—) var af:
109<br />
Danmark er saale<strong>de</strong>s fulgt med <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige vesteuropæiske Bevægelse<br />
og forsyner sig i stigen<strong>de</strong> Grad med Korn fra Europas Udkanter og andre<br />
Ver<strong>de</strong>ns<strong>de</strong>le, hvor Befolkningen ikke er saa tæt. Det hörer nu til <strong>de</strong> Kornindfören<strong>de</strong><br />
Staters Tal, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>t fra at være et hovedsagelig agerdyrken<strong>de</strong> Land<br />
er gaaet över til at blive et væsentlig kvægavlsdriven<strong>de</strong>.<br />
Af Dyr og Produkter af Dyr har Ind- og Udförselen i <strong>1888</strong> været:<br />
Sammenligner man nu med <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar <strong>de</strong>n förste Varegruppe:<br />
leven<strong>de</strong> Kreaturer, saa viser <strong>de</strong>nne en Tübagegang i Overskudsudförselen for<br />
alle Klassers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
Denne Tübagegang er for Faars og Ge<strong>de</strong>rs vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> meget bety<strong>de</strong>lig;<br />
Aarsagen skyl<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ls en noget foröget Indförsel, <strong>de</strong>ls og især en meget formindsket<br />
Udförsel, s<strong>om</strong> vel ätter har sin Grund i at Faarehol<strong>de</strong>t er aftaget i<br />
Danmark. Den gjennemsnitlige Overskudsudförsel for <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Femaar<br />
var 63,400 Stykker, og Udförselen i <strong>1888</strong> er saale<strong>de</strong>s 37,000 St. mindre end<br />
forhen. Udförselen gaar til Storbritannien, Indförselen k<strong>om</strong>mer fra Sverige.<br />
Tilbagegangen i Nettoudförselen af Heste er kun ubety<strong>de</strong>lig, <strong>de</strong>n skyl<strong>de</strong>s<br />
u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong>, at Indförselen af Heste i <strong>de</strong>t forlöbne Landbrugsaar har været<br />
usædvanlig stor; thi Udförselen var i <strong>1888</strong> större end i 1887, ja större end<br />
i nogot tidligere Aar undtagen 1870—71 da Udförselen (<strong>de</strong>n fransk-tydske Krig)<br />
naae<strong>de</strong> op til över 23,000 St. I <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Femaar var Overskudsudförselen<br />
över 7,800 St., Nettoudförselen i <strong>1888</strong> altsaa över 5,000 St. mere.<br />
Udförselen foregaaer formentlig til <strong>de</strong>t mellemtydske Landbrug og til Personbefordring<br />
i Tydskland og Nordfrankrig (Paris), me<strong>de</strong>ns Indförselen hovedsagentlig<br />
k<strong>om</strong>iner fra Sverige. Norge har dog i <strong>de</strong>t sidste Aar forsynet Danmark<br />
med et Antal (12- à 1500 St.) billige Heste.<br />
Overskudsudförselen af Hornkvseg er 9,500 St. mindre end 1887, og<br />
14,400 St. mindre end sidste Femaars gjennemsnitlige Nettoudförsel (87.400 St.)<br />
Tilbagegangen skyl<strong>de</strong>s saavel en formindsket Udförsel s<strong>om</strong> en foröget Indförsel.<br />
Udförselen sker först og fremmest til Storbritannien, <strong>de</strong>rnæst til Tydskland.<br />
Indförselen foregaar hovedsagelig fra Sverige, og <strong>de</strong>r indföres ogsaa aarlig et<br />
Par Tusen<strong>de</strong> Stykker fra Tydskland.<br />
I -Svineudförselen er Aaret <strong>1888</strong> et Mærkeaar. Fra en gjennemsnitlig<br />
Overskudsudförsel i <strong>de</strong> sidste 10 Aar af 230,000 Svin, synker Nettoudförselen<br />
i sidste Landbrugsaar ned til 60,000 Stykker. Aarsagen er selvfölgelig <strong>de</strong>t
110<br />
tydske Forbud af 29 November 1887 mod Indförsel af Svin, Flæsk og Pölser<br />
fra Danmark, Norge og Sverige; en Maaned forud (29 Okt. 1887) hav<strong>de</strong> Danmark<br />
forbudt Indförselen af Svin fra Sverige og da Danmarks Udförsel gik<br />
til Tydskland, me<strong>de</strong>ns Indförselen k<strong>om</strong> fra Sverige, Lave selvfölgelig <strong>de</strong> to<br />
endnu bestaaen<strong>de</strong> Forbud i höj Grad berört Svine<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en. I Marta <strong>1888</strong> blev<br />
Routen Esbjerg—Hull oprettet, og ad <strong>de</strong>nne udförtes alene i April og Juli<br />
Kvartal över 13,000 St. Svin, me<strong>de</strong>ns Indförselen i samme Tidsrum kun var<br />
10 St. Men samtidig med at Udförselen af Svin aftog, tog Udförselen af<br />
Flæsk et saa enormt Opsving, att Nettoudförselen udgjor<strong>de</strong> c:a 28 Mill. Pund<br />
mere end i 1887, og 47'6 Mill. ffi större end sidste Femaars gjennemsnitlige<br />
Overskud. Kegner man at et Svin giver 120 "ffi salgbart Flæsk, saa er Stigningen<br />
i Nettoudförselen af Flæsk större end Tilbagegangen i Nettoudförselen<br />
af leven<strong>de</strong> Svin, og Danmarks Svineproduktion har saale<strong>de</strong>s i Virkelighe<strong>de</strong>n<br />
givet et större Overskud end noget Aar tilforn.<br />
Overskudsudförselen af Smör er större end nogensin<strong>de</strong> för, <strong>de</strong>n er 54,000<br />
Td. större end i 1887 og 81,600 Td. större end Gjennemsnittet af Femaaret<br />
1882—87! Grun<strong>de</strong>n til <strong>de</strong>nne enorme Stigen maa u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> söges i <strong>de</strong>n<br />
store Forögelse af Udförselen i<strong>de</strong>t ogsaa Indförselen af Smör er bety<strong>de</strong>lig större<br />
end i noget tidligere Aar. For 20 Aar si<strong>de</strong>D var Danmarks Nettoudförsel af<br />
Smör 38,000 Td.; for 10 Aar si<strong>de</strong>n 85,000 Td. og nu er <strong>de</strong>n över 2V,<br />
Gäng saa stor!<br />
I <strong>1888</strong> har Toldvæsenet for förste Gäng specifieeret Ind- og Udförselen<br />
af Margarine. I Aarets 3 förste Kvartaler var:<br />
T ,„ TT,„ , Overskuds-<br />
Indförselen Udförselen Indförselen<br />
1,291,253
111<br />
Sammenlignet med <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar er <strong>de</strong>r en Stigning i Nettoindförseleu<br />
for <strong>de</strong>n naturlige Gjödnings Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> af HVj Mill. $8 og for<br />
<strong>de</strong>n kunstige Gjödning af 10 Mill. U. Overskudsindförselen yar i Gjennemsnit<br />
af <strong>de</strong> sidste 10 Aar henholdsvis 8 V, og 17 V, Mill.
112<br />
nem Sun<strong>de</strong>t ville k<strong>om</strong>me til at benytte Nord-Östersökanalen. Ifölge Beretning<br />
forelagt <strong>de</strong>n tydske Rigsdag vil <strong>de</strong>r i Finantsaaret <strong>1888</strong>—89 blive anvendt<br />
c:a 4,000 Arbei<strong>de</strong>re längs <strong>de</strong>nne Kanallinie.<br />
Efter Afhol<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong>t an<strong>de</strong>t nordiske Söfartsmö<strong>de</strong> i Kjöbenhavn fra<br />
2 til 4 August f. A. blev <strong>de</strong>r oprettet en »Nordisk Skibsrhe<strong>de</strong>rforening». En<br />
saadan Förening skul<strong>de</strong> i Begyn<strong>de</strong>isen af <strong>de</strong>tte Aar have afholdt et konstitueren<strong>de</strong><br />
Mo<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> paa Grund af Vinterforhol<strong>de</strong>ne er bleven udsat til 1 Maj<br />
d. Aar.<br />
I Juli Maaned f. A. blev <strong>de</strong>r mellem Danmark og Sverige afsluttet en<br />
Overensk<strong>om</strong>st hvori <strong>de</strong> kontraheren<strong>de</strong> Magter un<strong>de</strong>r visse Indskrænkninger har<br />
forpligtet sig til at y<strong>de</strong> <strong>de</strong> af <strong>de</strong>n ene Parts Un<strong>de</strong>rsaatter, s<strong>om</strong> paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n<br />
Parts Omraa<strong>de</strong> blive trængen<strong>de</strong> til Fattighjælp, Un<strong>de</strong>rstöttelser efter <strong>de</strong> samme<br />
Grundsætninger, s<strong>om</strong> gjæl<strong>de</strong> med Hensyn til <strong>de</strong>ns egne Un<strong>de</strong>rsaatter, indtil <strong>de</strong><br />
oversen<strong>de</strong>s til Hjemlan<strong>de</strong>t.<br />
Fra <strong>de</strong>n danske Eegjerings Si<strong>de</strong> er i f. M. kundgjort, at vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Autoritet i Sverige har bestemt at Indförsel af Hornkvæg, Faar, Ge<strong>de</strong>r og<br />
andre drövtyggen<strong>de</strong> Dyr, liges<strong>om</strong> af Dyr hören<strong>de</strong> til Hesteslægten, kan fin<strong>de</strong><br />
Sted paa fölgen<strong>de</strong> Pladse: Helsingborg, Hernösand, Kongelf, Landskrona, Luleå,<br />
Malmö, Stockholm og Sundsvall.<br />
Man har i Danmark henvendt Opmærks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n paa <strong>de</strong>n tiltagen<strong>de</strong> Udförsel<br />
af fersk Fisk, <strong>de</strong>r fin<strong>de</strong>r Sted fra Sverige fornemligen til Tydskland.<br />
I 1887 opgives <strong>de</strong>nne Udförsel til 34 Mill. Kg. og i <strong>1888</strong> til över 38 Mill.<br />
Denne Til tagen tilskrives <strong>de</strong>ls vel ordne<strong>de</strong> Förselsforhold, <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>n Virks<strong>om</strong>hed,<br />
<strong>de</strong>r udfol<strong>de</strong>s af <strong>de</strong> i Sverige fastansatte Fiskeriinspektörer, og i Förbin<strong>de</strong>lse<br />
med at <strong>de</strong>r i Berlin og London fin<strong>de</strong>s ansatte nogle Fiskeriagenter, <strong>de</strong>r stadigt<br />
ined<strong>de</strong>le Oplysninger <strong>om</strong> Afsætningsforhol<strong>de</strong>ne. Fra Norge blev i 1887 af<br />
fersk Fisk kun udfört 12 7, Mill. Kg.<br />
Vintersæ<strong>de</strong>n i Danmark har i afvigte Aar baa<strong>de</strong> for <strong>de</strong> enkelte Amter<br />
og for <strong>de</strong>t hele Land givet en y<strong>de</strong>rst tarvelig Höst, hvorimod Yaarsæ<strong>de</strong>n har<br />
givet en rig og for Havre og Blandsæds Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> endog en meget rig<br />
Afgrö<strong>de</strong>; naar undtages tren<strong>de</strong> Amter, <strong>de</strong>r staa lidt un<strong>de</strong>r en Mid<strong>de</strong>lhöst, have<br />
<strong>de</strong> övrige hävt en Höst, <strong>de</strong>r enten staar ligemed eller bety<strong>de</strong>lig över en Mid<strong>de</strong>lhöst,<br />
saale<strong>de</strong>s at Vaarsædhösten for <strong>de</strong>t hele Land kan ansættes at have vseret<br />
över et Mid<strong>de</strong>laar. Derimod er <strong>de</strong> forskjellige Afgrö<strong>de</strong>rs Kvalitet ikke saa<br />
tilfredsstillen<strong>de</strong> og staar u<strong>de</strong>n Undtagelse un<strong>de</strong>r et Mid<strong>de</strong>laar. Grun<strong>de</strong>n hertil<br />
maa söges i <strong>de</strong> usædvanlige Veirforhold, et sent og koldt Foraar, <strong>de</strong>r medförte.<br />
att Vaarsæ<strong>de</strong>n lag<strong>de</strong>s paa et långt fremrykket Tidspunkt, en köld og regnfuld<br />
S<strong>om</strong>mer u<strong>de</strong>n Sol og Värme, i hvilken Sæ<strong>de</strong>n modne<strong>de</strong> langs<strong>om</strong>t og uensartet,<br />
og en<strong>de</strong>lig en långvarig og besværlig Höst.<br />
Kartoflerne led un<strong>de</strong>r Veirets Fugtighed, og Höet tog Ska<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t regnful<strong>de</strong><br />
Veir ved Indbjergningen, <strong>de</strong>r bevirke<strong>de</strong>, at Engene ofte sto<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r Vand.<br />
Med Hensyn til Kvaliteten maa Hösten regnes s<strong>om</strong> noget un<strong>de</strong>r en Mid<strong>de</strong>lhöst.<br />
og Aaret kan selv med <strong>de</strong> noget stigen<strong>de</strong> Kornpriser ikke regnes blandt <strong>de</strong><br />
bedste.
113<br />
Mid<strong>de</strong>lpriserne paa Kornvarerne i Kjöbenhavn i <strong>de</strong>t forlöbne Aar ansættes<br />
s<strong>om</strong> fölger:<br />
Pengemarke<strong>de</strong>t har i <strong>de</strong>t forlöbne Aar været meget rigeligt og Diskontoen<br />
har holdt sig uforandret 3 à 3 1 /, %. Der viser sig for Ti<strong>de</strong>n en Forkjærlighed<br />
til at anbriDge Penge i Prioriteter iste<strong>de</strong>tfor offentlige Obligationer,<br />
hvilket for en<strong>de</strong>l bevirkes ved <strong>de</strong>n Usikkerhed, <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> sidste Aar har hersket<br />
med Hensyn til foretagne Konverteringer, <strong>de</strong>r endnu ikke kunne betragtes s<strong>om</strong><br />
afslutte<strong>de</strong>. Den stærke Udtrækning, <strong>de</strong>r for Ti<strong>de</strong>n fin<strong>de</strong>r Sted, medförer ogsaa<br />
Ulemper og Bekostning, da alle 4 % Paplrer ere över Pari. Omsætningen i<br />
Fonds har <strong>de</strong>rfor ikke vist nogen syn<strong>de</strong>rlig Omfång, liges<strong>om</strong> Kurserne heller<br />
ikke have varieret meget. Omsætning i Fonds udgjor<strong>de</strong> i 1886 12'/, Mill.<br />
Kr., i 1887 7 4 /5 Mill. Kr. og i <strong>1888</strong> 4 1 /., Mill. Kr. Omsætningen af Aktier<br />
har <strong>de</strong>rimod i afvigte Aar været meget livlig, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r i 1886 <strong>om</strong>sattes<br />
15 2 /, Mill. Kr., me<strong>de</strong>ns Omsætningen i <strong>1888</strong>'var 24 3 /8 Mill. Heller ikke<br />
trykke<strong>de</strong>s Kursen paa Nationalbankaktier syn<strong>de</strong>rligt, da <strong>de</strong>t blev bekjendt, at<br />
<strong>de</strong>r kun ville for<strong>de</strong>les et Udbytte af 6 3 /4 % — <strong>de</strong>t laveste Udbytte si<strong>de</strong>n<br />
1862—63, og Kursen paa Bankpapirer har i <strong>de</strong>t Hele taget hævet sig jævnt<br />
i Aarets Löb.<br />
For Dampskibspapirer er Kursen gaaet adskilligt op. Det forene<strong>de</strong> Dampskibsselskab<br />
har i f. A. betalt 10 % i Udbytte og har udvi<strong>de</strong>t sin Flaa<strong>de</strong><br />
saa at Antallet af Skibe nu er <strong>om</strong>kring 100.<br />
Andre Dampskibsselskaber have ogsaa udvi<strong>de</strong>t sig; saale<strong>de</strong>s bar »Dannebrog»<br />
2 Skibe un<strong>de</strong>r Bygning og »Kjöbenhavn» ligele<strong>de</strong>s 2. »Thingvalla» s Aktier<br />
hæve<strong>de</strong> sig indtil Sammenstö<strong>de</strong>t mellem »G-eiser» og »Thingvalla» i August<br />
Maaned fandt Sted, da Kursen dale<strong>de</strong> til 86 ,%\ men <strong>de</strong> hæve<strong>de</strong> sig snart og<br />
kun<strong>de</strong> ved Aarets Udgang hæv<strong>de</strong> en Pris af 112.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 8
114<br />
Kursen<br />
paa herværen<strong>de</strong> Börs i Aaret <strong>1888</strong> paa svenske og norske Værdipapirer:<br />
Lavest Höiest<br />
4 1 /, % norske Hypothekbankobl. af 1861 — 63)<br />
4V, % » » » 1879—80J<br />
konverteret Jan. 1886.<br />
5 % Knstiama K<strong>om</strong>muneobl<br />
* 4 % svenske Statsobl. af 1872<br />
—<br />
100<br />
—<br />
l 5 % Göteborgs Statsobl. af 1869..<br />
/3<br />
105V,<br />
102<br />
1067,<br />
5 % » » » 1873<br />
5 % Stockholms K<strong>om</strong>muneobl. af 1869<br />
105'/4<br />
105<br />
1067,<br />
106<br />
4 %<br />
4V, %<br />
»<br />
»<br />
» B 1880<br />
Hypothekkasseobl<br />
100'/4<br />
1027,<br />
1027,<br />
103'/,<br />
4 X Skånske Hypothek-Foreningsobl 100 1007,<br />
d. "/, 88 optages 4 X norske Hyp. 1884 — 85<br />
J> 20/12 88 » 37, % Stockholms K<strong>om</strong>m<br />
37, % » Hypothek<br />
101<br />
97<br />
95<br />
10l7t<br />
9774<br />
9574<br />
For Smörmarfce<strong>de</strong>t har sidste Aar bragt lavere Priser end <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong>,<br />
navnlig vare Priserne i S<strong>om</strong>mermaane<strong>de</strong>rne lavere end i 1887. En Mærkelighed<br />
ved Aaret var <strong>de</strong>t stærke Begjær og <strong>de</strong>n usædvanlige Stigning i Maj<br />
Maaned. Den höieste Pris for <strong>1888</strong> opnaae<strong>de</strong>s i December.<br />
Aaret begyndte med en Notering for förste Klasses Smör af 98 Kr. og<br />
Marke<strong>de</strong>t var ret fast; <strong>de</strong>n hæve<strong>de</strong> sig senere til 100 Kr., men i Slutningen<br />
af Maane<strong>de</strong>n gik Prisen ned til 96 Kr. I förste Halv<strong>de</strong>el af Febrnar dale<strong>de</strong><br />
Priserne til 92 Kr., hvorefter <strong>de</strong> igjen ved livligere Marked gik op i 100<br />
Kr. Först i Marts k<strong>om</strong> en lille Stigning til 102 Kr., men i Maane<strong>de</strong>ns Löb<br />
gik Prisen successive ned til 88 Kr. Flauhe<strong>de</strong>n og Prisfal<strong>de</strong>t fortsattes i<br />
April; ultimo April var höieste Notering 76, og <strong>de</strong>nne dale<strong>de</strong> y<strong>de</strong>rligere <strong>de</strong>n<br />
förste Uge i Maj til 70. Nu blev Marke<strong>de</strong>t igjen fast, og <strong>de</strong>r indtraadte i 3<br />
Uger et meget stærkt Begjær med en Stigning af 15 Kr. pr 100 "tS. Först<br />
i Juni steg Prisen endnu til 87 Kr., men senere gik Noteringen ned til 82.<br />
I Löbet af Juli, August og September variere<strong>de</strong> Prisen med mindre Svingninger<br />
imellem 82 og 90 Kr., <strong>de</strong>n var lavest först i August og höiest sidst i<br />
September. I Oktober var Prisen ved godt Marked jævnt stigen<strong>de</strong> fra 94 til<br />
102 Kr. I November var Priserne fra 102 til 106 Kr. og <strong>de</strong> naae<strong>de</strong> i<br />
December 110 Kr., hvorefter <strong>de</strong>r i Slutningen af Maane<strong>de</strong>n indtraadte flauere<br />
Marked.<br />
I Sekunda Herregaardssmör og Melletnvarer var <strong>de</strong>r kun mindre Forretning,<br />
men i Regelen ret god Afsætning til Pladsforbrug, da Tilförslen af disse<br />
Sorter er bleven meget indskrænket ved <strong>de</strong>n stærke Forögelse af Fælleds- og<br />
An<strong>de</strong>elsmejerier. Af samme Grund er ogsaa Tilförselen af <strong>de</strong> ringere Sorter<br />
dansk Bön<strong>de</strong>rsmör meget aftaget, og maa erstattes ved Indförsel af billigere<br />
fremme<strong>de</strong> Smörsorter og Kunstsmör. Af fremmed Bön<strong>de</strong>rsmör tilförtes en<strong>de</strong>el<br />
Partier, navnlig fra Finland, Rusland, Österrig og Nordamerika. Tilförselen fra<br />
Finland var större end <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> Aar; Prisen variere<strong>de</strong> mest imellem c:a<br />
60 og 75 Kr.<br />
* Udgaaet af Noteringen i Juni <strong>1888</strong>.
115<br />
I Jylland er <strong>de</strong>r i Aaret <strong>1888</strong> anlagt henimod 80 An<strong>de</strong>els- og Fælledsmejerier<br />
med <strong>de</strong>t Formaal at aamle Gaardmæn<strong>de</strong>nes og Husmæn<strong>de</strong>nes Mælk<br />
paa et Sted i Sognet og <strong>de</strong>r, un<strong>de</strong>r Associationsprineipet, at tilvirke Smör,<br />
s<strong>om</strong> kan naa op i <strong>de</strong> förste Klasser paa <strong>de</strong>t engelske Marked. Centrifuge-<br />
Fremgangsmaa<strong>de</strong>n er indfört överalt i disse Mejerier og <strong>de</strong>n centrifugere<strong>de</strong><br />
Mælk gives s<strong>om</strong> Regel Leverandörerne tilbage til en nærmere angivet Værdi.<br />
Smörret exporteres direkte til <strong>de</strong>t engelske Marked af <strong>de</strong> forskjellige Mejerier.<br />
Udförselen har fra Danmark til England i Aaret <strong>1888</strong> været 254,461 Td.<br />
Smör, <strong>de</strong>raf 118,315 Td. fra Kjöbenhavn.<br />
Sluttelig tilföres en Oversigt över <strong>de</strong>n maanedlige Gjennemsnitspris af<br />
höieste Notering for förste Klasses Smör i <strong>1888</strong>, sammenlignet med <strong>de</strong> 4<br />
sidste Aar:<br />
Den svenske og norske Vicekonsnl i Tuborg har med<strong>de</strong>lt at ved Tuborg<br />
Havn er man ifærd med at opföre nogle större Jerneisterner <strong>de</strong>r skulle benyttes<br />
til Opbevaring af Petroleum. S<strong>om</strong> bekjendt har man allere<strong>de</strong> i Udlan<strong>de</strong>t<br />
i længere Tid transporteret Petroleum i <strong>de</strong> saakaldte Cisterneskibe, hvorved <strong>de</strong>r<br />
spares bety<strong>de</strong>ligt i Transport<strong>om</strong>kostninger, fremfor at forsen<strong>de</strong> Petroleum i<br />
Fustager, og i Erkjen<strong>de</strong>lsen heraf har <strong>de</strong>r dannet sig et Aktieselskab un<strong>de</strong>r<br />
Navn af »Dansk Petroleumsselskab» for Indförsel af Petroleum ber til Lan<strong>de</strong>t i<br />
Cisterneskibe. Petroleum fly<strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s löst i Skibets Lasterum, <strong>de</strong>r er indrettet<br />
<strong>de</strong>rtil, og naar Skibet er lagt til Bolværket bliver <strong>de</strong>n in<strong>de</strong>haven<strong>de</strong> Petroleum<br />
ved Hjælp af stærke Pumper pumpet op af Skibet og i Rörledninger<br />
fört ind i <strong>de</strong> i Land væren<strong>de</strong> Cisterner, <strong>de</strong>r hver skulle kunne rumme c:a<br />
12,000 Potter.<br />
Foru<strong>de</strong>n fra fremme<strong>de</strong> Nationers Fartöier er <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> sidste fem Aar<br />
losset Petroleum i Tuborg Havn fra svenske og norske Fartöier, nemlig:<br />
Svenske Norske<br />
1884 — Fartöier — Tons 17 Fartöier 10,727 Tons<br />
1885 3 » 1,618 » 10 » 6,505 »<br />
1886 5 » 3,007 » 13 s 8,563 »<br />
1887 1 » 357 » 8 » 5,215 s><br />
<strong>1888</strong> 3 > 496 J 11 » 7,825 v<br />
Generalkonsulatets Kontor er i Lille Strandstræ<strong>de</strong> N:o 24, 1 Sal, og er<br />
aabent hver Sögnedag fra Kl. 10 F. m. til 3 E. m.<br />
H. Bemhöft.
New-York <strong>de</strong>n 26 mars 1889.<br />
116<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa New-York var i Aaret <strong>1888</strong>, soni fölger:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Antal Tons Bruttofragt<br />
£<br />
Ank<strong>om</strong>ne med Last fra Sverige — 2 1,342 700<br />
» » » andre Lan<strong>de</strong> 18 10,453 9,800<br />
» i Ballast » » 1 664<br />
ialt 21 12,459 10,500<br />
Afgaae<strong>de</strong> med Last til Sverige 6 2,870 3,655<br />
» » » andre Lan<strong>de</strong> 14 9,335 14,150<br />
» i Ballast » » 1 254<br />
ialt 21 12,459 17,805<br />
Norske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne med Last fra Norge 2 1,548 732<br />
» » » Sverige 5 4,119 1,944<br />
» » » andre Lan<strong>de</strong> 284 156,028 101,092<br />
» i Ballast » Norge 4 2,630<br />
» » » andre Lan<strong>de</strong> 26 22,075<br />
ialt 321 186,400 103,768<br />
hvoraf 133 Dampskibe, drægt. 55,966 Tons.<br />
Afgaae<strong>de</strong> med Last til Norge 17 8.001 12,860<br />
» » » Sverige 17 9^732 11,540<br />
» » » andre Lan<strong>de</strong> .... 190 129,624 171,875<br />
» i Ballast » » 102 41,538<br />
ialt 326<br />
hvoraf 136 Dampskibe, drægt. 57,254 Tons.<br />
188,895 196,275<br />
Af <strong>de</strong> med Last ank<strong>om</strong>ne 20 svenske Fartöier k<strong>om</strong> 2 fra Sverige med<br />
Petroleumsfa<strong>de</strong>, Jern og Tændstikker, 5 fra Europa med Stykgods, 3 fra Sydamerika<br />
med Sukker, 3 med Kaffe og 1 med Hu<strong>de</strong>r og Uld, 1 fra Kapsta<strong>de</strong>n<br />
med Uld, 2 fra Vestindien med Sukker, 2 fra Mauritius med Sukker og 1<br />
fra Padang med Kaffe. 1 Fartöi ank<strong>om</strong> fra Marseille i Ballast. Af 21 svenske<br />
Fartöier afgik til Sverige 6 med Petroleum, 4 til Sydamerika og 2 til Port<br />
Elizabeth med Stykgods og 8 til Europa med Petroleum. 1 afgik til Perth<br />
Amboy, New-Jersey, i Ballast for at läste Petroleum. Ingen svenske Dampskibe<br />
besögte Havnen.<br />
Af 291 med Last ank<strong>om</strong>ne norske Fartöier var 129 Dampskibe, hvoraf<br />
109 med Frugt fra Baracoa, 6 med Farvetræ fra Haiti, 4 med Sukker fra<br />
Cuba og Demerara, 5 fra Bolivar med Stykgods og 5 fra Boston med Part<br />
Stykgodslast for Haiti. Af 162 Seilskibe k<strong>om</strong> 2 fra Norge med Træmasse,<br />
5 med Jern og Petroleumston<strong>de</strong>r fra Sverige, 4 med Kul, 8 med Salt, 1 med
117<br />
Sukker og 48 med Stykgods fra Europa, 28 med Sukker og Ce<strong>de</strong>rtræ fra<br />
Västindien, 56 med Sukker, Kaffe og Hu<strong>de</strong>r fra Sydamerika, 2 med Jernmalm<br />
og Uld fra Afrika, 7 med Kaffe og Sukker fra Ostindien og 1 med The fra<br />
Kina. Af <strong>de</strong> 26 i Ballast ank<strong>om</strong>ne Fartöier k<strong>om</strong> 4 Dampskibe fra Boston og<br />
af Seilskibene 6 fra Europa, 7 fra Rio Janeiro, 3 fra Buenos Aires, 3 fra<br />
andre sydamerikanske Havne og 3 fra Havne i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater.<br />
Af <strong>de</strong> herfra med Last afseile<strong>de</strong> 224 Fartöier var 24 Dampskibe, hvoraf<br />
4 med Petroleum til Europa og 20 med Stykgodslast til Vestindien og <strong>de</strong>t<br />
nordlige Sydamerika. Af Seilskibene afgik med Petroleum 17 til Norge, 17<br />
til Sverige, 116 til andre europæiske Havne og 6 til Ostindien, med Stykgods<br />
25 til Sydamerikas Vestkyst, 4 til Australien, 4 til Port Natal, 2 til Kapsta<strong>de</strong>n,<br />
4 til Port Elizabeth, 1 til Central-Amerika, 1 til Vestindien og med<br />
Kul 3 til Quebec. I Ballast afgik 1 Seilskib til Quebec og 101 Dampskibe,<br />
hvoraf 3 til Baltimore, 1 til Phila<strong>de</strong>lphia, 1 til Port <strong>de</strong> Paix og <strong>de</strong> övrige<br />
til Baracoa.<br />
Fölgen<strong>de</strong> Tabel viser Skibsfarten paa New-York i Aaret <strong>1888</strong>:<br />
Ank<strong>om</strong>ne fra fremme<strong>de</strong> Havne.<br />
Fra <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters Havne ank<strong>om</strong> 13,710 Fartöier mod 15,244 i 1887.<br />
Af ovenstaaen<strong>de</strong> Opgaver fremgaar, at sammenlignet med 1887 aftog <strong>de</strong>n<br />
svenske Skibsfart med 11 Fartöier, drægtig 5,711 Tons og <strong>de</strong>n norske med<br />
60 Fartöier, drægtig 44,433 Tons. Ingen svenske Dampskibe bcsögte Havnen<br />
mod 2, drægtig 2,436 Tons, i 1887. Den norske Dampskibsfart foröge<strong>de</strong>s<br />
med 12 Fartöier med en Formindskelse i Tonnagen af 3,695 Tons, me<strong>de</strong>ns<br />
Seilskibsfarten aftog med 72 Fartöier, drægtig 30,738 Tons.<br />
Den samle<strong>de</strong> fremme<strong>de</strong> Skibsfart aftog med 31 fuldrigge<strong>de</strong> Skibe, 310<br />
Barkskibe, 70 Brigger og 172 Skonnerter eller ialt 583 Scilskibe, hvoraf 222<br />
un<strong>de</strong>r engelsk Flag, 42 tydske, 41 italienske. Den fremme<strong>de</strong> Dampskibsfart<br />
aftog med 49 engelske, 13 italienske, 9 franske og 19 forskjellige andre Nationers<br />
Skibe, hvorimod <strong>de</strong>n foröge<strong>de</strong>s med 14 holländske og 25 tydske Skibe<br />
— en Total Formindskelse i Dampskibsfarten af 39 Fartöier.
118<br />
Den bety<strong>de</strong>lige Formindskelee i hertil fragtsögen<strong>de</strong> Skibe maa fornemmelig<br />
söges i <strong>de</strong> overor<strong>de</strong>ntlig lave Petroleumsfragter i 1887, B<strong>om</strong> utvivlsoint bragte<br />
mange Re<strong>de</strong>rier fölelige Tab, i Förbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong>n i <strong>de</strong>n senere Tid opstaae<strong>de</strong><br />
Kulexport fra England til Sydamerika, <strong>de</strong>r har beskjæftiget et bety<strong>de</strong>ligt Antal<br />
isaer större Fartöier til for<strong>de</strong>lagtige Rater.<br />
Udförselen af Petroleum<br />
i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n har voxet fra:<br />
for Dampskib har <strong>de</strong>rfor taget et stærkt Opsving<br />
540,859 Fa<strong>de</strong> og 681,192 Kasser fra New-York og Phila<strong>de</strong>lphia i 1887 til<br />
1,651,923 B » 1,083,433 » » » » » i <strong>1888</strong>.<br />
Heraf udförtes 1,188,489 Fa<strong>de</strong> — mod 520,105 i 1887 — i Cisternedampskibe,<br />
hvoraf <strong>de</strong>r foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong> i forrige Aarsrapport nævnte 8 Skibe var<br />
fölgen<strong>de</strong> nye i Fart paa New-York og Phila<strong>de</strong>lphia, nemlig:<br />
Gut Heil (tydsk) 2,095 Tons med 24,500 Fa<strong>de</strong>s Capacitet<br />
Oevelyone B 1,987 B » 24,000 »<br />
Paula v _ 2,160 » » 25,000 »<br />
Ocean (britisk) 1,872 » B 23,650 »<br />
Petriana B 1,086 » B 12,000 »<br />
Cbester » 1,872 » » 23,700 »<br />
I 5 Cisterneseilskibe udförtes 316,168 Fa<strong>de</strong> mod 122,961 i 1887. Ingen<br />
nye Cisterneseilskibe har besögt <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater i <strong>1888</strong>.<br />
Af <strong>de</strong>n i Cisterneskibe udförte Petroleum afskibe<strong>de</strong>s:<br />
629,627 Fa<strong>de</strong> til Bremen<br />
179,430 B B Hamburg<br />
167,953 B » Harburg<br />
142,584 B _ B Rotterdam<br />
77,755 B B Calais<br />
68,989 B ... B Antwerpen<br />
25,563 B B Nor<strong>de</strong>nham<br />
24,267 » B Fiume.<br />
Forövrigt afgik fra:<br />
New-York 56 Dampskibe med 307,422 Fa<strong>de</strong> til Europa<br />
109,000 Kasser til A<strong>de</strong>n & Algier<br />
368,643 B B Ostindien<br />
Phila<strong>de</strong>lphia 31 » B 156,012 Fa<strong>de</strong> og<br />
605,790 Kasser til Europa<br />
ialt 87 Dampskibe (hvoraf 11 norske) med 463,434 Fa<strong>de</strong> og<br />
1,083,433 Kasser<br />
mod 17 Dampskibe (ingen norske) med 10,776 Fa<strong>de</strong> og<br />
681,192 Kasser i 1887.<br />
Fragtmarke<strong>de</strong>t. s<strong>om</strong> ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse syntes forholdsvis loven<strong>de</strong>,<br />
svække<strong>de</strong>s i Löbet af Vaarmaane<strong>de</strong>rne og viste en langs<strong>om</strong>t nedadgaaen<strong>de</strong> Teu<strong>de</strong>nts<br />
indtil i Slutningen af Mai, da Hve<strong>de</strong>spekulationer i Europa foraarsage<strong>de</strong><br />
höiere Rater for Kornvarer og en samtidig opspringen<strong>de</strong> Efterspörgsel efter<br />
Petroleumsskibe i Förbin<strong>de</strong>lse med faa Fartöier i Havn bevirke<strong>de</strong> et Opsving<br />
i Petroleumsfragterne, <strong>de</strong>r vedblev stigen<strong>de</strong> i Juni og Juli. Den vedhol<strong>de</strong>n<strong>de</strong>
119<br />
Mangel paa hertil befragte<strong>de</strong> og fragtsögen<strong>de</strong> Skibe bevirke<strong>de</strong> adskillig Spekulation<br />
i Fartöier sto arrive», saaat Raterne vedblev stigen<strong>de</strong> indtil <strong>de</strong> i August<br />
Maaned stod höiere end paa flere Aar og holdt sig frem<strong>de</strong>les opadgaaen<strong>de</strong> til<br />
Aarets Slutning, i<strong>de</strong>t alle ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Fartöier allere<strong>de</strong> vare befragte<strong>de</strong> og <strong>de</strong>r<br />
saale<strong>de</strong>s var Vanskelighed for at imö<strong>de</strong>k<strong>om</strong>me <strong>de</strong>t endog lette Forlangen<strong>de</strong> efter<br />
Skibsrum for Seilskibe.<br />
For Dampskibe af 1,200 à 2,200 Tons Störrelse var <strong>de</strong>r i Höstmaane<strong>de</strong>rne<br />
en livlig Efterspörgsel for Petroleum til Kina og Japan, saaat Raterne<br />
steg i November og December til 40 Cents til Japan og Ostindien og 46 à 47<br />
Cents til Shangbai mod henholdsvis 23 à 29 Cents og 29 à 33 Cents i December<br />
1887.<br />
Det hav<strong>de</strong> vseret önskeligt <strong>om</strong> vore Re<strong>de</strong>rier kun<strong>de</strong> bave nydt mere godt<br />
af disse for<strong>de</strong>lagtige Fragter end <strong>de</strong> gjor<strong>de</strong>, men <strong>de</strong> senere Åars uriroelig lave<br />
Fragter og Marke<strong>de</strong>ts saalænge vedvaren<strong>de</strong> Slaphed gjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t vanskeligt at<br />
forudsee et saa stærkt Opsving i Raterne, saaat <strong>de</strong> fleste af vore Fartöier<br />
slutte<strong>de</strong>s paa et forboldsvis lavt Marked og fandt til<strong>de</strong>ls ved Ank<strong>om</strong>sten hertil,<br />
at Fragterne un<strong>de</strong>r Reisen vare stegne 50 à 100 %.<br />
Paa Grund af <strong>de</strong>n indskrænke<strong>de</strong> Udförsel af Kornvarer — 25 Millioner<br />
Bushels mod 52 Mill. Bushels i 1887 — steg Fragterne for Kornfartöier forboldsvis<br />
mindre, saaat flere af <strong>de</strong> tidligere kornfören<strong>de</strong> Dampskibe benytte<strong>de</strong><br />
sig af <strong>de</strong> for<strong>de</strong>lagtigere Petroleumsfragter til Europa og Ostindien. Kornudförselen<br />
skee<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor for <strong>de</strong>n större Deel for Passagerdampskibene, hvis Rater<br />
til Liverpool steg fra \ l j% D. pr Bushel i Februar til 6 D. i December. Kun<br />
422,600 Bushels udförtes pr Seilskibe og intet Korn i svenske eller norske<br />
Fartöier.<br />
Ifölge »Kiernan News C:oD er <strong>de</strong>n formindske<strong>de</strong> Udförsel af saavel Kornvarer<br />
s<strong>om</strong> Petroleum at tilskrive <strong>de</strong> höie Fragter, s<strong>om</strong> bar hindret <strong>de</strong>n nutildags<br />
skarpe Coneurrence med andre disse Artikler udfören<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>, og <strong>de</strong>t<br />
synes at være <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Mening at Udsigt til snarlig Forbedring i <strong>de</strong>nne<br />
Henseen<strong>de</strong> ikke er lovendo, da Skibsbygningen berettes ikke at bol<strong>de</strong> Skridt<br />
med <strong>de</strong>t Antal Fartöier <strong>de</strong>r gaa ud af Tjeneste. Det tör saale<strong>de</strong>s være at<br />
haabe, at forrige Åars for<strong>de</strong>lagtige Fragter vil gjentage sig ogsaa iaar, <strong>de</strong>rs<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong> forskjellige Län<strong>de</strong>s Kornhöst stiller sig gunstig for en större Udförsel herfra.<br />
Af 18 i Frugtfarten paa Cuba engagere<strong>de</strong> Dampskibe befragte<strong>de</strong>s efter<br />
Saisonens Slut 3 af cirka 400 Tons Register for et Aar og et af 370 Tons<br />
Reg. for 7 Maane<strong>de</strong>r à £ 320 pr Maaned, eller en Reduktion af £ 75 pr<br />
Maaned i <strong>de</strong>n tidligere Fragt; et af 528 Tons Störrelse slutte<strong>de</strong>s for 6 Maane<strong>de</strong>r<br />
à £ 390 mod tidligere Fragt af £ 430 pr Maaned; <strong>de</strong> övrige afgik<br />
efter endt Certeparti til <strong>de</strong>t nordlige Europa med Petroleum à 3 Sh. 6 D. à<br />
4 Sh. 6 D. pr Fad. Dampskibet »Alert» er frem<strong>de</strong>les i Fart paa Haiti og<br />
er nu sluttet for 6 Maane<strong>de</strong>r til <strong>de</strong>n 11 Juli à £ 550 pr Maaned mod Doll.<br />
2,000 tidligere. 22 norske og 1 holländsk Dampskibe ere slutte<strong>de</strong> for k<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Saison til bety<strong>de</strong>lig forhöie<strong>de</strong> Rater, i<strong>de</strong>t Frugtfarterne i Höstens Löb<br />
avancere<strong>de</strong> i Sympathi med <strong>de</strong>t övrige Fragtmarked. De udmærke<strong>de</strong> Östersöog<br />
Mid<strong>de</strong>lshavsfragter gjor<strong>de</strong> vore Re<strong>de</strong>re mere bestemte i <strong>de</strong>res Paastand <strong>om</strong><br />
höiere Rater her og sær<strong>de</strong>les for<strong>de</strong>lagtige Fragter opnaae<strong>de</strong>s især henimod<br />
Aarets Slut.
120<br />
De fölgen<strong>de</strong> Daæpskibe ere nu slutte<strong>de</strong> for Fragtfarten paa Baracoa for<br />
Saisonen 1889:<br />
Med Undtagelse af <strong>de</strong> 3 sidstnævnte Dampskibe, <strong>de</strong>r befragte<strong>de</strong>s gjennem<br />
Hrr W. W. Hurlbut & C:o, ere alle disse Dampskibe slutte<strong>de</strong> gjennem Hrr<br />
Funch Edye & C:o hersteds.<br />
Fölgen<strong>de</strong> Tabel viser <strong>de</strong> med Skibsbesætningerne stedfundne Forandringer:<br />
Afmönstre<strong>de</strong> Eömte Paamönstredo<br />
Svenske Fartöier 15 48 61<br />
Norske » 553 420 957<br />
Paa Hospitalet indlag<strong>de</strong>s fra svenske Fartöier 9 Mand, hvoraf 8 udskreves<br />
helbre<strong>de</strong><strong>de</strong> og 1 hjemsendtes; fra norske Fartöier indlag<strong>de</strong>s 132 Mand, hvoraf<br />
120 udskreves helbre<strong>de</strong><strong>de</strong>, 4 hjemsendtes, 2 dö<strong>de</strong> og 6 vare gjenliggen<strong>de</strong> ved<br />
Aarets Slut.<br />
Fra 1 forlist svensk Fartöi ank<strong>om</strong> 10 Mand, hvoraf 3 forhyre<strong>de</strong>s, 1 hjemsendtes<br />
og 6 afslog Tilbud <strong>om</strong> Hyre; fra 19 förliste norske Fartöier ank<strong>om</strong><br />
60 Mand, hvoraf 30 forskaffe<strong>de</strong>s Hyre, 19 hjemsendtes og 11 sörge<strong>de</strong> selv for<br />
Hyre herfra.<br />
Hyrerne med svenske og norske Fartöier vare for længere Farvand 44 à 48<br />
Kröner for Matroser og 36 à 40 Kröner for Letmatroser. Til Losseplads i<br />
Europa betaltes <strong>de</strong>n större Deel af Aaret Doll. 15 à 20 for Matroser, men i<br />
Oktober Maaned faldt Matroshyrerne til Kr. 40 til Europa paa Grund af at<br />
<strong>de</strong>n allere<strong>de</strong> store Överflöd af ledige Söfolk endvi<strong>de</strong>re foröge<strong>de</strong>s ved hertil i<br />
S<strong>om</strong>merens Löb emigrere<strong>de</strong> Söfolk, hovedsagelig Skandinaver, s<strong>om</strong> hav<strong>de</strong> til<br />
Hensigt at söge Arbei<strong>de</strong> iland, men paa Grund af <strong>de</strong>n store Arbeidslöshed<br />
maatte tye tilbage til <strong>de</strong>res Hjem.
121<br />
Oversigt over Petroleumsfragterne i <strong>1888</strong>.
122<br />
Det i Juni 1887 aabne<strong>de</strong> skandinaviske Sömandshjem har ræret til stor<br />
Nytte for vore Sömænd, hvilket bevises bedst af <strong>de</strong>n store Sögning <strong>de</strong>t har<br />
nydt, s<strong>om</strong> har nödvendiggjort <strong>de</strong>ts Udvi<strong>de</strong>lse fra et li<strong>de</strong>t Hus med Rum for<br />
24 Personer til 2 större Huse med Bekvemmelighed for över 100 Mand.<br />
Hjemmet besögtes i <strong>1888</strong> af 2,339 Sömænd og hjemsendte for disses Regning<br />
til Norge Kr. 91,283-73 og til Sverige Kr. 6,744'79.<br />
Gjennem <strong>de</strong>n norske Sömandsmissions Kirke hjemsendtes c:a Kr. 7,000.<br />
Gjennem Konsulatet hjemsendtes opspare<strong>de</strong> Hyrebelöb tilBelöbKr. 19,958'13<br />
for norsk Regning og Kr. 7,221'92 for svensk Regning.<br />
For <strong>de</strong>n norske Sömandsmissions Kirke i Brooklyn modtoges s<strong>om</strong> Bidrag<br />
fra Skibsförere Doll. 370-86.<br />
Af Arvemidler inkassere<strong>de</strong>s for svensk Regning Kr. 13,393'91 og for<br />
norsk Regning Kr. 2,371 "0 3.<br />
Et Overblik över <strong>de</strong> k<strong>om</strong>mercielle Forhol<strong>de</strong> viser en god Höst af alle<br />
Agerbrugsprodukter med Undtagelse af Hve<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> led un<strong>de</strong>r ugunstigt Veirligt<br />
i Hösten 1887 og <strong>de</strong>n paafölgen<strong>de</strong> Vinter, en ualmin<strong>de</strong>lig stor Produktion af<br />
Steenkul, s<strong>om</strong> synes at ty<strong>de</strong> paa et Opsving i Industrierne og Jernbaneforhol<strong>de</strong>ne,<br />
og en Aftagen i Produktionen af Petroleum. Fremmed<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en viser en<br />
Formindskelse i Vareindförselen til New-York af Doll. 5,660,575 og i Vareudförselen<br />
af Doll. 1,400,000.<br />
Ifölge New-Yorks Fondsbörs Rapport var Omsætningen af Værdipapirer<br />
overor<strong>de</strong>ntlig flau, og belöb sig til kun 65 Millioner Aktier mod 85 Millioner<br />
Aktier i 1887, eller en Værdi-Reduktion sammenlignet med 1887 af henved<br />
1,000 Millioner Dollars. Det forlöbne Aar synes i <strong>de</strong>t Hele taget ikke at<br />
have frembudt <strong>de</strong> sædvanlige Anledninger til Spekulation. Omsætningen i<br />
Jernbaneaktier var flau, grun<strong>de</strong>t paa, at »The Interstate Law», en nylig i Kraft<br />
traadt Lov for Regulering af Jernbanefragter, har bragt en större Ligevægt<br />
ind i Fragtsystemet og forhindret <strong>de</strong> kunstige Fluktuationer og <strong>de</strong>n <strong>de</strong>raf fölgen<strong>de</strong><br />
större Overvægt, s<strong>om</strong> enkelte Linier har kunnet tilven<strong>de</strong> sig paa <strong>de</strong><br />
svageres Bokostning, hvilket har tidligere i saa höi Grad stimuleret til Spekulationer<br />
paa <strong>de</strong>tte Feldt.<br />
Uagtet <strong>de</strong>n sanile<strong>de</strong> Fragtgodsbefordring opviser en större Tonnage end i<br />
foregaaen<strong>de</strong> Aar, har <strong>de</strong> fleste og især <strong>de</strong> större vestlige Jernbaner lidt un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>nne nye Ordning og været nödt til at reducere og endog ganske indstille<br />
Udbetalingen af Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>r.<br />
Det eneste Feldt, hvor Spekulationsaan<strong>de</strong>n vandt Indpas var Hvedcmarke<strong>de</strong>t,<br />
i<strong>de</strong>t Beretningen <strong>om</strong> en feilslagen Höst i Europa bevirke<strong>de</strong> i September<br />
Maaned Dannelsen af et »Corner» i Hve<strong>de</strong>, hvilket Foretagen<strong>de</strong> imidlertid blev<br />
en mislykket Spekulation, da senere Efterretninger viste disse Rygter at være<br />
ugrun<strong>de</strong><strong>de</strong>.<br />
Pengemarke<strong>de</strong>t indtog paa Grund af <strong>de</strong>t indskrænke<strong>de</strong> Behov af Midler<br />
for Börsspekulationer og Regjeringens store Indkjöb af Obligationer i September<br />
Maaned, da Hvo<strong>de</strong>spekulationerne eliers tur<strong>de</strong> have foraarsaget Pengemangel,<br />
en jævn Holdning i hele Aarets Löb og Renten for Laan betalbare u<strong>de</strong>n forelöbigt<br />
Varsel fluktuere<strong>de</strong> melletn 10 ^ og 1 % pr Annum mod 67 % og<br />
1 ,%' i 1887. For 6 Maane<strong>de</strong>rs Laan mod Værdpapirer s<strong>om</strong> Sikkerhed betaltes<br />
4 à 5 l /j % P r Annum; for 60 Dages Laan 2 à 4 %. Diskontoen for 60<br />
k 90 Dages merkantile Vexler var 3 1 /, à 6 % pr Annum.
123<br />
Vexel-Coursen for £ Sterling paa London variere<strong>de</strong> mellem 4"8 3 og 4·8 8<br />
for 60 Dagc og 4· 8 6 à 4" 90 for Sigt.<br />
Bradstreets Oplysningsbureau rapporterer 1,139 Fallitter med 24,307,000<br />
Doll. Passiva og 10,739,000 Doll. Activa for New-York Stat, mod 1,056 Fallitter<br />
med 23,774,000 Doll. Passiva og 12,308,000 Doll. Activa i 1887.<br />
Heraf fal<strong>de</strong>r 690 Fallitter mod 516 i 1887 paa New-York City og Brooklyn.<br />
Spörgsmaalet <strong>om</strong> livorvidt <strong>de</strong> i <strong>de</strong>n senere Tid i mango Forretningsbrancher<br />
danne<strong>de</strong> »Trusts» — eller Föreningen af flere ensarte<strong>de</strong> Forretningshu.se til et<br />
C<strong>om</strong>pagni for Forhindring af Concurance og for Regulering af Priser, s<strong>om</strong> har<br />
vakt megen Misbilligelse paa Grund af <strong>de</strong> for Publikum ska<strong>de</strong>lige Fölger af<br />
disse Forefagen<strong>de</strong>r — kun<strong>de</strong> være lovlige blev af Staten New-York gjort til<br />
Gjenstand for retslig Un<strong>de</strong>rsögelse af Sögsmaal anlagt mod »North River Sugar<br />
Refining Co» for at have la<strong>de</strong>t sig indlemme i »The Sugar Trust». Rettens<br />
Kjen<strong>de</strong>lse var at nævnte C<strong>om</strong>pagni ved <strong>de</strong>nne Handling har overtraadt <strong>de</strong> i<br />
<strong>de</strong>ts Charter givne Rettighe<strong>de</strong>r og <strong>de</strong>rved har forbrudt samme. Sägen vil blive<br />
appelleret til höiere Ret og i Tilfæl<strong>de</strong> sandsynligvis til De forene<strong>de</strong> Staters<br />
Höiesteret. Sögsmaal er ogsaa anlagt mod »The Sugar Trust» for Sammensværgelse<br />
af <strong>de</strong>ts Medlemmer til Begaaelse af for Han<strong>de</strong>len ska<strong>de</strong>lige Handlinger,<br />
men <strong>de</strong>nne Sag er endnu ikke k<strong>om</strong>met for Retten.<br />
Med Hensyn til Arbei<strong>de</strong>rurolighe<strong>de</strong>rne har <strong>de</strong>n bestemte og enigo Holdning<br />
Arbeidsherrernc have indtaget ligeoverfor <strong>de</strong> Striken<strong>de</strong> virket til <strong>de</strong>res<br />
For<strong>de</strong>l og Störste<strong>de</strong>len af Strikene i New-York Stat har endt med Ne<strong>de</strong>rlag<br />
for Arbei<strong>de</strong>rne. Kun i enkelte Tilfæl<strong>de</strong> lykke<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t Arbei<strong>de</strong>rne efter en<br />
haardnakket Udhol<strong>de</strong>nhed at afgaa med Seiren, s<strong>om</strong> f. Ex. i en af Glasarbei<strong>de</strong>rne<br />
anlagt Strike, hvor Arbeidsherrerne efter 102 Dages Kamp saa sig nödt<br />
til at give tabt. De Striken<strong>de</strong>s Antal belöb sig til kun 20,500 Personer mod<br />
65,000 i 1887.<br />
Inäförselen till New-York belöb sig til 464 Millioner Dollars, hvoraf Doll.<br />
8,206,000 Specie, mod 502 Millioner Dollars, hvoraf Doll. 40.705,000 Specie<br />
i 1887. Udförselen belöb sig til 3497, Million Dollars, hvoraf 49 1 /, Mill.<br />
Doll. Specie, mod 334 Mill. Doll., hvoraf 21 Mill. Doll. Specie i 1887.<br />
De vigtigste Inäförselsartihler vare:<br />
Manufacturvarer værd Doll. 125,174,000<br />
Sukker » 40,096,000<br />
Kaffe— » 52,675,000<br />
Metaller _ » 22,068.000<br />
Hu<strong>de</strong>r » 18,007^000<br />
Frugter » 16,670,000<br />
Gummi » 12,870,000<br />
The B 9,630,000<br />
Vine, Bræn<strong>de</strong>vine etc » 4,665,000<br />
üld » 6,348,000<br />
De vigtigste Udförselsartikler vare:<br />
Kornvarer 26,179,000 Bushels<br />
Hve<strong>de</strong>meel 4,586,000 Tdr<br />
Petroleum 362,990,000 Gäll.<br />
B<strong>om</strong>uld 993,290 Baller<br />
Smult 170,151,000 Pund<br />
Flassk 194,362,000 »
124<br />
Smör og Ost 81,862,000 Pund<br />
Talg 59,964,000 »<br />
Tobak - 10,009,000 »<br />
Kjöd, ferskt og salt 102,091,000 »<br />
Læ<strong>de</strong>r og Læ<strong>de</strong>rvarer værd Doll. 5,530,000<br />
Maskinen » 4,817,000<br />
Kobberærts » 4,785,000<br />
Stenkul 86,518 Tons<br />
Æbler 363,250 Tdr<br />
Fölgen<strong>de</strong> fra New-Yorks Toldbod indhente<strong>de</strong> Opgave viser De forene<strong>de</strong><br />
Rigers Han<strong>de</strong>l med New-York i Sammenligning med Aaret 1887:<br />
Indförsel fra De forene<strong>de</strong> JRiger.<br />
18 8 8 18 8 7<br />
Jern Doll. 1,029,154 1,472,669<br />
Staal » 33,894<br />
Andre Metaller » 14,776<br />
Jern- og Staalvarer i> 5,617 19,176<br />
Maskin<strong>de</strong>le » 18,057 17,672<br />
Træmasse » 470,487 404,298<br />
Filler » 1,541 2,445<br />
An<strong>de</strong>t Papirstot' » 12,245 •<br />
Papir..... » 4,702 11,374<br />
Sild i) 98,755 33,955<br />
s> röget » 3,486 1,682<br />
Makril » 7^275 1,432<br />
Anchovis og Hermetik » 26,461 23,791<br />
Stokfisk _ '•' 20,992 9,366<br />
Medicintran B 77,402 41,844<br />
Ge<strong>de</strong>skind » 10,668<br />
Andre Skind !> 26.854 31,726<br />
Handsker - » 4.150 397<br />
Tæudstikker » 8,579 20,806<br />
Glasvaror » 3,507 2,204<br />
Böger » 3,493 3.500<br />
Fru-rter (Tyltebær?) » 1,679<br />
Ost B 1,562 2,783<br />
Spirituöse Drikke » 1,144 5,877<br />
Æg » 10.585 806<br />
Peltsvserk » 784 281<br />
Andre Artikler, ikke specificere<strong>de</strong> » 460,405 439,156<br />
Doll. 2,358,254 2,547,240<br />
Udfiirselen til De forene<strong>de</strong> Riger.<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Flæsk Doll. 370,365 584,666<br />
Salt Kjöd - » 84,426 57,744<br />
Preserv-Kjöd » 175 760<br />
Talg » 4,180
125<br />
Margarinolie Doll. 1,732<br />
Margarinsmör » 840<br />
Smult. B 20,421 61,312<br />
Petroleum » 274,834 370,335<br />
B<strong>om</strong>uld » 273,649 307,799<br />
B<strong>om</strong>uldstöi » 2,797<br />
Hve<strong>de</strong>meel » 60,896 97,507<br />
Hve<strong>de</strong>. » 22,460<br />
Mais » 101,479<br />
Frösorter » 8,992<br />
Saalelæ<strong>de</strong>r » 491,721 622,078<br />
Overlæ<strong>de</strong>r B 240 1,600<br />
Sirup » 71,047 76,087<br />
Sukker _ » 1,560 20,460<br />
Smör B 1,261 25,450<br />
Bladtobak » 57,126 37,841<br />
Cigarer » 375 6,000<br />
Cigaretter » 22,593 10.452<br />
Jernvarer B 8,231 10,471<br />
Agerbrugsredakaber _ » 16,501 30,694<br />
Værktöi » 15,068 7.245<br />
Maskin<strong>de</strong>le » 3,360<br />
Böger og Papir » 5,168 3,141<br />
Gummi » 3,232 4,537<br />
Vine og Spirituösa » 7,496 2,985<br />
Musikalske Instrumenter B 1,023 1,255<br />
Æbler » 2,168 4.995<br />
B<strong>om</strong>uldsfröolie B 4,375 5,730<br />
Klokker B 6,324 8,847<br />
Maling og Fernis B 4,933 8,937<br />
Andre Artikler, ikke specifieere<strong>de</strong> » 27,262 10,432<br />
Doll. 1,840,067 2,518,203<br />
Jer». Iudförselen af svensk Jern og Staal stiller sig i Sammenligning<br />
med <strong>de</strong> 2 næstforegaaen<strong>de</strong> Aaar s<strong>om</strong> fölger:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1880<br />
Stangjern Tons 9,030 14,101 11.816<br />
Wfre-Rods » 13,947 16,891 11,086<br />
Rujern B 5,162 2,138 504<br />
Jernskrab B 1,991 7,981 1,674<br />
Stangstaal B 942 734 255<br />
Staalpla<strong>de</strong>r B 32 10<br />
Staalskrab » 181 — —<br />
Tons 31,285 41,915 25,335<br />
Total-Indförselen fra alle Lan<strong>de</strong> af Jern og Staal til New-York i <strong>1888</strong> var:<br />
Jernmalm Tons 23,605<br />
Rujern B 105,205<br />
Jernskrab » 9.313<br />
Wire-Rods » 71^096<br />
Stangjern v 14.324
126<br />
Baandjern .. Tons 8,668<br />
Staalbaand og Pla<strong>de</strong>r » 12,230<br />
Stang-Staal og Ingöts > 26,878<br />
Den bety<strong>de</strong>lige Formindskelse i Indförselen af svensk Stangjern maa tilskrives<br />
et foröget Forbrug af billigt Staal i Brancher hvor svensk Jern hidindtil<br />
er bleven anvendt s<strong>om</strong> f. Ex. i Fabrikationen af »Carpettacks». Staalfabrikanterne<br />
forbruge <strong>de</strong>rimod en större Qvantitet svensk Jern, hvilket forklarer<br />
<strong>de</strong>n större Indförsel af Rujern. For Fabrikationen af Jerntraad er <strong>de</strong>rimod<br />
<strong>de</strong>t tydske »BasicD-Staal frem<strong>de</strong>les i Tilvæxt.<br />
Det svenske Jern har lidt en y<strong>de</strong>rligere Reduction i Værdi, i<strong>de</strong>t Prisen<br />
for Stangjern af almin<strong>de</strong>lig god Qualitet faldt til Doll. 59 à 60 pr Ton mod<br />
Doll. 62-50 à 65 i 1887. Wire-Rods betaltes med Doll. 52 à 53 pr Ton<br />
mod Doll. 54 à 56 i 1887.<br />
Prisen for tydske Wire-Rods var ved Aarets Udlöb <strong>de</strong>n samme s<strong>om</strong> i<br />
December 1887 nemlig Doll. 41 pr Ton leveret New-York, men med en opadgaaen<strong>de</strong><br />
Ten<strong>de</strong>nts, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> tydske Fabrikanter foregive at have fun<strong>de</strong>t en<br />
mere for<strong>de</strong>lagtig Anven<strong>de</strong>lse for <strong>de</strong>res Raastof til andre Öiemed. Prisen var<br />
af <strong>de</strong>nne Grund i Slutningen af Januar <strong>de</strong>tte Aar steget til Doll. 42 pr Ton<br />
med saagodts<strong>om</strong> ingen Omsætning.<br />
Produetionen af amerikansk Rujern anslaaes til 5,956,000 Tons, hvoraf<br />
496,350 Tons Trækuljern eller ialt 461,000 Tons mindre end i 1887.<br />
Priserne for amerikansk Jern vare ved Aarets Slut:<br />
1 Foundry Rujern Doll. 18' — à 19"— pr Ton.<br />
2 d:o » 16'50 à 17'50 »<br />
Stangjern rC<strong>om</strong>mon» Cents 1'70 à 1'76 pr "ffi.<br />
d:o Medium » l'7ö à 1'80 !><br />
d:o Rcfined » 1'80 à 2'— »<br />
Fiskevarer. Indförselen fra De forene<strong>de</strong> Riger og Total-Indförselen stiller<br />
sig ifölge indhente<strong>de</strong> Opgaver s<strong>om</strong> fölger:<br />
Fra De forene<strong>de</strong> Riger Fra alle Lan<strong>de</strong><br />
Sild 22,404 Tdr 61,793 Tdr<br />
Höget eller törret Sild 906 Halvtdr 1,922,271 38,222<br />
Törret og salt Fisk 431,114
127<br />
for Anchovis Doll. 4' 50 à Doll. 6 per Halvtön<strong>de</strong>. Anchovis bör for at<br />
opnaa go<strong>de</strong> Priser ank<strong>om</strong>me hertil i Slutningen af October eller<br />
Begyn<strong>de</strong>isen af November.<br />
Det daarlige Makrilfiske bar i <strong>de</strong>t forlöbne Aar ätter givet Anledning til<br />
Indförsel fra Norge, og da <strong>de</strong>r altid er stor Efterspörgsel efter <strong>de</strong>nne Vare, bör<br />
vor Makril altid kunne fin<strong>de</strong> Marked ber, <strong>om</strong> tilberedt efter amerikansk Mönster,<br />
saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> tidligere forklaret, og godt pakket. For Makril flækket og nedlagt<br />
efter amerikansk Metho<strong>de</strong> betaltes Doll. 20 à 25 og op til Doll. 30 pr<br />
Tön<strong>de</strong> efter Qualitet, Assortering og Pakning. For rund norsk Makril var Prisen<br />
Doll. 15 à 20.<br />
Indförselen af Medicintran var paa Grund af <strong>de</strong> lave Priser i Norge overor<strong>de</strong>ntlig<br />
stor, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r indförtes 6,032 Tön<strong>de</strong>r mod 2,336 Tdr i 1887; Priserne<br />
har af samme Grund været stadig nedadgaaen<strong>de</strong>, nemlig fra Doll. 21 i<br />
Mai til Doll. 17 à 17'5 0 ved Aarets Slut.<br />
Prisen for Stokfisk var 4 a 6'/4 Cents ifölge Qualitet.<br />
Træmasse. Indförselen belöb sig ifölge Toldbo<strong>de</strong>ns Opgave til Doll.<br />
998,819, hvoraf Doll. 470,487 fra Sverige og Norge mod Doll. 650,454,<br />
hvoraf Doll. 404,298 fra De forene<strong>de</strong> Riger i 1887. — Skjönt Indförselen<br />
altsaa tiltog med henved Doll. 350,000 var Indförselen fra De forene<strong>de</strong> Riger<br />
blöt Doll. 66,189 mere end i 1887, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n foröge<strong>de</strong> Import bestod af tör<br />
Sulfeitmasse fra Tydskland, med hvilken De forene<strong>de</strong> Riger ikke synes at kunne<br />
coneurrere; <strong>de</strong>n vaa<strong>de</strong> Sulfeitmasse s<strong>om</strong> Sverige og Norge fortrinsvis producerer<br />
er <strong>de</strong>ls ikke anven<strong>de</strong>lig for Afskibning til Vesten paa Grund af <strong>de</strong> större<br />
Pragt<strong>om</strong>kostniDger og <strong>de</strong>la mindre likt paa Grund af <strong>de</strong>t ved Un<strong>de</strong>rsögelse af<br />
Vandholdighe<strong>de</strong>n foraarsage<strong>de</strong> Bry<strong>de</strong>ri.<br />
Mekanisk Træmasse. Heraf angives at være indfört 12,590 Tons, hvoraf<br />
5,669 Tons fra Norge,<br />
2,932 B B Sverige,<br />
2,036 B B Stettin,<br />
1,680 » B England,<br />
270 » » Havre.<br />
Paa Grund af <strong>de</strong>n sidstledne mil<strong>de</strong> Vinter og Bygning af flere Træmassefabrikker<br />
her har Productionen her været usædvanlig stor og s<strong>om</strong> en Fölge<br />
heraf og <strong>de</strong> lave Priser for amerikansk Træmasse — Doll. 1'25 à 1'45 leveret<br />
til Papirfabrikkerne — indskrænke<strong>de</strong>s Indförselen bety<strong>de</strong>lig henimod Slutningen<br />
af <strong>1888</strong>. De nævnte Priser er saa lave, at <strong>de</strong> berettes til<strong>de</strong>ls utilstrækkelig til<br />
at dække Produktions<strong>om</strong>kostningerne, og enkelte Fabrikker har af <strong>de</strong>nne Grund<br />
for nærværen<strong>de</strong> standset Arbei<strong>de</strong>.<br />
Produktionen her anslaaes til 1,536,500 'SS pr Dögn; heraf frembrioger:<br />
New-York..... 581,400 "8 pr Dögn<br />
Vermont 210,400 » B<br />
Maine 153,000 » v<br />
Massachusetts 41,300 B B<br />
New-Hampshire 97,800 B B<br />
Connecticut 8,000 B B<br />
Pennsylvanien 35,500 t> B<br />
Wisconsin 146,000 » »<br />
Indiana 103,000 B B<br />
Michigan 39,600 » B.
128<br />
West-Virginia 58,000 <br />
Rho<strong>de</strong> Island 15,000 » »<br />
New-Hampshire _ 76,000 » »<br />
Delaware og Maryland 192,000 » »<br />
Pensylvanien 79,000 » »<br />
Michigan og Wisconsin 74,000 » »<br />
Priserne vare:<br />
Mekanisk Træmasse, importöret 1'4 0 à l 5 /3 Cents for vaad og 1'65 a<br />
1'70 Cents for tör fra Værfc.<br />
Amerikansk l s /4 à 1'/, Cents ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse og 1'25 à 1'45 Cts<br />
ved <strong>de</strong>ts Udgang.<br />
Sulfeit, bleget 4 1 /, à 5'/4 Cents.<br />
» ubleget 3'/s à 4 »<br />
Soda, bleget 3 7 /3 à 4 J /4 r><br />
» ubleget 3 à 3'4 0 »<br />
amer. bleget (Poplar) 3 D /4 Cents.<br />
Tændsäkker. Tol<strong>de</strong>n paa Tændstikkeæsker opkræves frem<strong>de</strong>les med 100<br />
% ad valorem; s<strong>om</strong> meldt i Consulatets sidste Aarsberetning blev nemlig <strong>de</strong>n<br />
af en af Importörerne i <strong>de</strong>nne Anledning anlagte Sag afgjort i hans Favör,<br />
men Sägen blev af Regjeringen appelleret til höiere Ret og naar <strong>de</strong>n en<strong>de</strong>lige<br />
Afgjörelse kan ventes er uvist.<br />
Indförselen fra Sverige og Norge belöb sig ifölge Toldbo<strong>de</strong>ns Opgave til<br />
Doll. 8,579 af en Total-Indförsel til Belöb Doll. 35,540, men <strong>de</strong>t er at antage<br />
at Indförselen af svenske Tændstikker var betydolig större end af Toldbo<strong>de</strong>n<br />
opgivet, i<strong>de</strong>t en stor Deel <strong>de</strong>r ere angivne s<strong>om</strong> indförte fra England antageligvis<br />
er svenske.<br />
Störste<strong>de</strong>len af Indförselen hertil er nu Paraffinstikker, i<strong>de</strong>t man i Svovlstikker<br />
ikke kan concurrere med »The Diamond Match Co», s<strong>om</strong> ved Löfte
129<br />
<strong>om</strong> stor Rabat ved Aarets En<strong>de</strong> til alle Tændstikkehandlere, s<strong>om</strong> u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong><br />
har solgt Diamond Svovlstikker i Aarets Löb, tilven<strong>de</strong>r sig <strong>de</strong>nne Han<strong>de</strong>l. For<br />
Sikkerhedsstikker vedbliver Efterspörgselen<br />
Priserne vare:<br />
flau.<br />
Svovlstikker 40 à 45 Cents<br />
Paraffinstikker 44 à 50 »<br />
Sikkerhedsstikker... 45 à 50 »<br />
Tyltebær. En Begyn<strong>de</strong>lse er bleven gjort med Indförsel hertil af <strong>de</strong>nne<br />
Vare, s<strong>om</strong> er bleven afregnet til Sverige og Norge à 14 à 20 Cents pr Gäll.<br />
for ukogte og 20 à 25 CeDts for kogte Bær.<br />
Petroleum. Productionen af raa Petroleum indskrænke<strong>de</strong>s i <strong>de</strong>t forlöbne<br />
Aar til gjennemsnitlig 44,429 Fa<strong>de</strong> pr Dögn mod 59,800 Fa<strong>de</strong> i 1887 og<br />
71,300 Fa<strong>de</strong> i 1886. Total-Produetionen var 16,259,975 Fa<strong>de</strong>, eller cirka<br />
10 Mill. Fa<strong>de</strong> mindre end Total-Forbruget og Udförselen. Den hovedsagelige<br />
Aarsag til <strong>de</strong>nne reducere<strong>de</strong> Production er <strong>de</strong>n mellem Olieproducenterne indgaae<strong>de</strong><br />
Overensk<strong>om</strong>st, <strong>om</strong>talt i Consulatets sidste Aarsberetning, <strong>om</strong> at i Ti<strong>de</strong>n<br />
mellem September 1887 og Juni <strong>1888</strong> ingen nye Boringer foretage og ikke<br />
forcere <strong>de</strong> allere<strong>de</strong> fly<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Kil<strong>de</strong>r, for <strong>de</strong>rved at reducere <strong>de</strong>n store Beholdning<br />
af raa Olie og saale<strong>de</strong>s bevirke en Prisforhöielse.<br />
Efter Juni Maaned optoges Boringen med stor Iver, men u<strong>de</strong>n at endog<br />
nogen mid<strong>de</strong>lmaadig righol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Kil<strong>de</strong> paastödtes, og <strong>de</strong>r synes at næres Frygt<br />
for at <strong>de</strong> tidligere rige Oliedistrikter i Pennsylvanien, paa hvilke Productionen<br />
i De forene<strong>de</strong> Stater er næsten ganske beroen<strong>de</strong>, er i Aftagen<strong>de</strong>. Et Petroleumsfeldt<br />
er for 2 eller 3 Aar si<strong>de</strong>n opdaget i Ohio, men uagtet alle mulige<br />
Forsög paa at gjöre <strong>de</strong>nne Olie anven<strong>de</strong>lig for Belysningsöiemed, er <strong>de</strong>tte<br />
ikke lykke<strong>de</strong>s.<br />
Men uagtet <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s tilsynela<strong>de</strong>n<strong>de</strong> har været Grund til at vente en<br />
Stigning i Priserne, har disse holdt sig meget mo<strong>de</strong>rate og s<strong>om</strong> Grund hertil<br />
angives, at »The Standard Oil Co» ved Indgaaelse af nsevnte Overensk<strong>om</strong>st<br />
vedtog at reservere 6 Millioner Gallons raa Olie for Ud<strong>de</strong>ling blandt Raffina<strong>de</strong>rierne,<br />
naar <strong>de</strong>n formindske<strong>de</strong> Beholdning skul<strong>de</strong> nödvendiggjöre <strong>de</strong>t, og at<br />
Frygten for en pludselig Ud<strong>de</strong>ling af <strong>de</strong>nne Reservebeholdning har forhindret<br />
större Transactioner og Speculationer. Men en an<strong>de</strong>n vigtig Grund tur<strong>de</strong> ogsaa<br />
fin<strong>de</strong>s i <strong>de</strong> höie Fragter herfra, s<strong>om</strong> har begunstiget Udförselen af russisk Olie,<br />
s<strong>om</strong> ifölge »New-York Shipping & C<strong>om</strong>mercial-List» har tiltaget fra 69,852,305<br />
Gäll. for <strong>de</strong> förste 11 Maane<strong>de</strong>r i 1887 til 145,361,175 Gäll. i samme Tidsrum<br />
<strong>1888</strong>. Denne foröge<strong>de</strong> Udförsel af russisk Olie er for<strong>de</strong>lt paa næsten<br />
alle olieimporteren<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>, men viser stærkest Tilvæxt for Indien og Bagindien,<br />
<strong>de</strong>r indförte 24,304,840 Gäll. mod 7,160,140 i 1887, og England,<br />
s<strong>om</strong> indförte 19,750,000 Gäll. mod 6,673,000 i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar. China<br />
tog ligele<strong>de</strong>s 5,580,000 Gäll. mod 620,600 i 1887. Det tör <strong>de</strong>rfor fal<strong>de</strong><br />
vanskeligt for Amerikanerne at ved kunstige Midler bevirke en Stigning i Prisen,<br />
saalænge s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n russiske Petroleum concurrerer paa en saa farlig Maa<strong>de</strong>.<br />
Der angives at have været paa Lager <strong>de</strong>n 31 Dec. <strong>1888</strong> 18,594,000<br />
Fa<strong>de</strong> raa Olie mod 28,354,000 Fa<strong>de</strong> i Slutningen af Dec. 1887.<br />
Udförselen herfra belöb sig til:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Raff. Petroleum 321,507,700 Gäll. 326,429,597 Gäll.<br />
Raa » 42,950,911 » 44,415,032 »<br />
Naphta 7,652,955 » 7,474,139 »<br />
Ser. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 9
Til Sverige og Norge udförtes:<br />
130<br />
Raff. Petroleum - 3,026,043 Gäll.<br />
Naphta 342,909 »<br />
Raa Petroleum 187,230 »<br />
Ialt 3,556,182 Gäll.<br />
mod 4,864,907 Gäll. i 1887 og 6,548,588 Gäll. i 1886.<br />
Priserne vare:<br />
Raff. Petroleum »Cru<strong>de</strong>» Naphta<br />
Cts pr Gäll. Cts pr Gäll. Cts pr Gäll.<br />
Januar 7 s Februar<br />
Marts<br />
April<br />
Mai<br />
/8 à 77.<br />
77.<br />
77.<br />
77. à 7 V,<br />
7•/, à 7»/,<br />
6'/e à 7<br />
6'/8<br />
6'/s à 7<br />
6V, à 6'/4<br />
6<br />
7<br />
7<br />
7<br />
7<br />
1 Juni 7 à 7V4<br />
/. à 6V8<br />
6'/8 à 6 3/.<br />
7<br />
7<br />
Juli<br />
August<br />
September<br />
October<br />
November<br />
December<br />
- 778 & 77,<br />
778 à 7V4<br />
778 à 778<br />
77, à 77s<br />
77. à 77,<br />
778 à 77,<br />
6'/. à 67,<br />
67, à 67,<br />
678 à 67.<br />
67, à 67.<br />
67, à 678<br />
67, à 67,<br />
7 à 7%<br />
77.<br />
774 à 77,<br />
77, à 77.<br />
77.<br />
77.<br />
Kornvarer. Omsætningen af Kornvarer led un<strong>de</strong>r Fölgerne af en mindre<br />
tilfredsstillen<strong>de</strong> Maishöst i 1887 og en mislykket Hve<strong>de</strong>höst i <strong>1888</strong> i Förbin<strong>de</strong>lse<br />
med et indskrænket Forlangen<strong>de</strong> for disse Artikler fra Europa paa Grund<br />
af en rig Maishöst i Donaulan<strong>de</strong>ne og Syd-Rusland og <strong>de</strong> höie Hve<strong>de</strong>priser her<br />
i Höstmaane<strong>de</strong>rne. Samtidig med Forvisningen <strong>om</strong> en slet Hve<strong>de</strong>höst her k<strong>om</strong><br />
Beretninger <strong>om</strong> lignen<strong>de</strong> Resultater i forskjellige hve<strong>de</strong>produceren<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>, og<br />
Fölgen var, at <strong>de</strong>r danne<strong>de</strong>s et Konsortium s<strong>om</strong> avancere<strong>de</strong> Priserne til et<br />
Punkt, <strong>de</strong>r saagodts<strong>om</strong> standse<strong>de</strong> Udförselen. Da disse Med<strong>de</strong>lelser <strong>om</strong> Misvæxt<br />
i Europa senere fandtes at være overdrevne faldt Priserne noget, men<br />
da <strong>de</strong> seneste Beretninger fra Australien ty<strong>de</strong> paa et Misaar <strong>de</strong>r, er Prisen<br />
her ätter stigen<strong>de</strong>.<br />
Maishösten for <strong>1888</strong> var <strong>de</strong>rimod ualmin<strong>de</strong>lig rig og Prisen for <strong>de</strong>nne<br />
Artikkel stod <strong>de</strong>rfor ved Aarets Slut lavere end i <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> 16 Maane<strong>de</strong>r<br />
med en frem<strong>de</strong>les nedadgaaen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>nts.<br />
Udförselen belöb sig til:<br />
12,609,200 Bushels Hve<strong>de</strong> mod 41,386,000 Bush. i 1887<br />
14,664,000 » Mais » 12,229,412 » »<br />
3,753,067 Tön<strong>de</strong>r Hve<strong>de</strong>meel » 4,154,367 Tdr »<br />
Af Kornvarer udförtes til De forene<strong>de</strong> Riger — sandsynligvis u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong><br />
Norge — blöt 12,593 Tdr Hve<strong>de</strong>meel.<br />
Omsætningen paa »New-York's Produce Exchange» belöbsigtil 1,975,691,700<br />
Bushels Kornvarer.<br />
Gjennemsnitspriserne i New-York vare:<br />
J>N:o 2 mixed» Mais »N:o 2 red Winter» Hve<strong>de</strong><br />
Januar 627. Cts pr Bush. 917. Cts pr Bush.<br />
Februar 607, » » 89 V» " »
131<br />
Marts 60'/8 Cts pr Bush. 90 3/4 Cts pr Bush.<br />
April 68V4 » » 93'/4 » »<br />
Mai 66'/, B » 96'/8 B B<br />
Juni<br />
Juli<br />
- 58 3/4 ><br />
56 V, »<br />
B<br />
»<br />
90'/4<br />
90<br />
» »<br />
1 /4 » B<br />
August<br />
September<br />
55 3/8 »<br />
53'/8 »<br />
»<br />
»<br />
97'/, B<br />
99<br />
B<br />
s October 51<br />
/8 » »<br />
1 /, » » 1'12 Doll. B<br />
November 4:9 3/» B B 1'OS 1 /, » »<br />
December 4 7 7, B B 1'OlV»<br />
s B<br />
Den höieste Pris for Hve<strong>de</strong> naae<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 21 October med Doll. 1'21 pr Bush.;<br />
<strong>de</strong>n laveste <strong>de</strong>n 25 Juni med 87'/, Cents pr Bush.<br />
Flæskevarer. Den mislige Maishöst 1887 bevirke<strong>de</strong> en Indskrænkning i<br />
Productionen af <strong>de</strong>nne Artikkel, med höiere Priser og formindsket Udförsel.<br />
Der udförtes herfra:<br />
171,560,000 « Flæsk (Bacon) mod 205,824,000
132<br />
Saalelm<strong>de</strong>r. Udförselen belöb sig til 25,535,000
133<br />
Februar, s<strong>om</strong> vare<strong>de</strong> længe nok til at man kun<strong>de</strong> indhöste ikke ubety<strong>de</strong>ligc<br />
Qvantitæter fra Hudsonflo<strong>de</strong>n og <strong>de</strong> <strong>om</strong>kringliggen<strong>de</strong> Indsöer, men Qualiteten<br />
er meget mislig, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>nne Is blöt er 8 à 11 Tömmer ty k og paa Grund af<br />
indsætten<strong>de</strong> Töveir blöd og let smeltelig naar udsat for Luften.<br />
Ishandlerne paastaa imidlertid at <strong>de</strong> med <strong>de</strong>n fra forrige Aar overliggen<strong>de</strong><br />
Beholdning vil være istand til at mo<strong>de</strong> Forlangen<strong>de</strong>t, skjönt <strong>de</strong> erklære <strong>de</strong>t<br />
nödvendigt af forhöie Prisen. Der beregnes at være indhöstet 1,735,000 Tons,<br />
s<strong>om</strong> med <strong>de</strong>n overliggen<strong>de</strong> Beholdning vil udgjöre ialt <strong>om</strong>trent 2,300,000 Tons<br />
eller <strong>om</strong>trent to Tredie<strong>de</strong>le af <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Höst.<br />
Detaljeprisen, s<strong>om</strong> nu er 40 Cts pr 100 Pd, antages at ville blive opsat<br />
til 50 Cts pr 100 Pd.<br />
Immigrationen. Der ank<strong>om</strong> til New-York gjennem Castle Gar<strong>de</strong>n 370,822<br />
Immigranter af fölgen<strong>de</strong> Nationaliteter:<br />
Mandlige Qvin<strong>de</strong>lige Total<br />
Sverige 24,263 13,671 37,934<br />
Norge 8,958 5,107 14,125<br />
Storbritannien og Irland 57,897 38,020 95,917<br />
Tydskland.. 45..606 32,539 78,145<br />
Italien 34,556 9.371 43,927<br />
Rusland 21,911 11,141 33,052<br />
Österrige-Ungarn 23,802 11,006 34,808<br />
Danmark 4.877 2,821 7,698<br />
Schweitz 4^623 2,682 7,305<br />
Frankrige 3,612 1,825 5,437<br />
Holland 2,662 1,815 4,477<br />
Belgien 1,552 834 2,386<br />
Andre Nationer _ 3,537 2,074 5,611<br />
237,856 132,966 370,822<br />
Af fremme<strong>de</strong> Kahytspassagerer,<br />
<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ls vare Immigranter og<br />
<strong>de</strong>ls Reisen<strong>de</strong>, ank<strong>om</strong> 29,655 19,241 48,896<br />
Total 267,511 152,207 419,718<br />
Total i 1887 405,405, hvoraf 37,862 Svensker og 13,011 Nordmænd.<br />
Af <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>ne 370,822 Immigranter var 67,518 un<strong>de</strong>r 15 Åars Ål<strong>de</strong>r<br />
265,505 mellem 15 og 40 Aar og 37,799 över 40 Aar.<br />
Deres Bestemmelsesste<strong>de</strong>r opgaves s<strong>om</strong> fölger:<br />
New-York 150,270 Iowa 10,256<br />
Pennsylvanien 46,105 Wisconsin 8,666<br />
Illinois 29,845 Connecticut 8,014<br />
Minnesota 15,673 Nebraska.. 7^323<br />
New-Jersey 13,329 California 7,825<br />
Massachusetts 12,376 Kansas 4,174<br />
Michigan 11,782 Colorado 3,581<br />
Ohio 10,587 Forskjellige andre Stater 31,016<br />
501 Immigranter forbö<strong>de</strong>s Landstigning og retournere<strong>de</strong>s paa vedk<strong>om</strong>tnen<strong>de</strong><br />
Dampskibsliniers Bekostning. Af disse vare 23 Forbry<strong>de</strong>re, 37 Sindssvage,<br />
10 Idioter og 431 Personer, s<strong>om</strong> antages at ville fal<strong>de</strong> <strong>de</strong>t Offentlige til Byr<strong>de</strong>.<br />
Desforu<strong>de</strong>n retournere<strong>de</strong>s til<strong>de</strong>ls for Castle Gar<strong>de</strong>ns Regning 569 Personer, s<strong>om</strong><br />
fandt ikke at kunne un<strong>de</strong>rhol<strong>de</strong> sig her.
134<br />
Ifölge New-York's Immigrations-C<strong>om</strong>missærers Rapport vil <strong>de</strong>n af Congressen<br />
for Un<strong>de</strong>rsögelse af Immigrationsforhol<strong>de</strong>ne nedsatte C<strong>om</strong>ité fremssette<br />
fölgen<strong>de</strong> Lovforslag for næste Congress: Indvandring skall forby<strong>de</strong>s Forbry<strong>de</strong>re,<br />
Polygamister, Anarkister, Socialister, Personer <strong>de</strong>r li<strong>de</strong> af smits<strong>om</strong> Sygd<strong>om</strong>,<br />
Personer <strong>de</strong>r have indgaaet mundtlig eller skriftlig Contract med Person eller<br />
Selskab her <strong>om</strong> Beskjæftigelse, dog undtaget Skuespillere, Artister, Foredragshol<strong>de</strong>re,<br />
Sangere, Præster og Professorer ved Universiteter, Tjenestetyen<strong>de</strong>,<br />
Fagmænd i her nyoprette<strong>de</strong> Industrier, hvis Opholdstid dog skal begrændses<br />
til en vis Tid.<br />
Intet Skib skal indbringe mere end 1 Passager pr hver 5 Tons Drægtighed,<br />
Börn un<strong>de</strong>r 1 Aar ikke medregnelige og 2 Börn mellem 1 og 8 Aar at<br />
regnes s<strong>om</strong> en Passager; en Afgift af Doll. 5 skal indkræves for hver Immigrant.<br />
Hver Person <strong>de</strong>r agter at emigrere hertil skal mindst 3 Maane<strong>de</strong>r för<br />
Afreisen henven<strong>de</strong> sig til nærmeste Forene<strong>de</strong> Staters Consul, s<strong>om</strong> skal gratis<br />
un<strong>de</strong>rsöge Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>s Karakter og forsyne ham med et Certificat <strong>de</strong>sangaaen<strong>de</strong>;<br />
<strong>de</strong>tte skal imidlertid ikke afgjören<strong>de</strong> berettige Emigranten til at indvandre<br />
her.<br />
Hvis <strong>de</strong>tte Forslag virkelig bliver Lov vil <strong>de</strong>t sandsynligvis gjöre stor<br />
Indskrænkning i Immigrationen. Da Forhol<strong>de</strong>ne ogsaa i andre Henseen<strong>de</strong>r ere<br />
mindre gunstige vil Immigrationen antageligvis blive mindre iaar end i <strong>1888</strong>.<br />
Den 4 Juni un<strong>de</strong>rtegne<strong>de</strong> Statens Gouvernör en ham forelagt Lov, <strong>de</strong>r<br />
besteminer at Dödsstraf herefter bliver at fuldbyr<strong>de</strong> ved Elektricitet iste<strong>de</strong>tfor<br />
s<strong>om</strong> hidtil ved Hængning. Loven bliver först anven<strong>de</strong>lig for Forbry<strong>de</strong>lse begaaet<br />
efter <strong>de</strong>n 1 Januar 1889 og vil saale<strong>de</strong>s ikke blive bragt i Udövelse for<br />
<strong>de</strong>t Förste. Den ly<strong>de</strong>r blöt paa Dödsstraf ved Elektricitet; <strong>de</strong>n specielle Metho<strong>de</strong>,<br />
s<strong>om</strong> bliver at anven<strong>de</strong>, er saavidt vi<strong>de</strong>s endnu ikke bestemt.<br />
Consulat-Kontorets Adresse er N:o 41 Broad Street; Contortid fra Kl.<br />
10 til 4.<br />
Christian Börs.
Riga <strong>de</strong>n 30 mara 1889.<br />
135<br />
(Årsberättelse för 188S.)<br />
Antalet <strong>och</strong> drägtigheten af svenska <strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong>, enligt ink<strong>om</strong>na<br />
uppgifter, un<strong>de</strong>r är <strong>1888</strong> besökt hamnar in<strong>om</strong> Riga distrikt, var följan<strong>de</strong>:<br />
I. Svenska fartyg.<br />
a) Segelfartyg. Antal Tons<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Sverige med last 14 750<br />
» B i barlast 2 377<br />
» andra land än Norge med last 25 6,914<br />
» » » i barlast .. 11 1,928<br />
Qvarliggan<strong>de</strong> <strong>från</strong> <strong>år</strong> 1887 1 355<br />
Summa 53 10,324<br />
Afgångna till Sverige med last 5 851<br />
» » i barlast 15 2,130<br />
» andra land än Norge med last 33 7,343<br />
Summa 53 10,324<br />
b) Ångfartyg.<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Sverige med last 64 13,601<br />
» B i barlast 258 65,596<br />
» Norge med last 12 3,698<br />
» B i barlast 16 4,289<br />
» andra land med last 17 6,109<br />
B » i barlast 187 51,115<br />
Summa 554 144,408<br />
Afgångna till Sverige med last — 284 62,676<br />
B B i barlast 1 214<br />
B Norge med last 69 19,013<br />
B andra land B 197 61,473<br />
» » i barlast 3 1,032<br />
Summa 554 144,408<br />
Sammanlagda antalet af svenska fartyg, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> <strong>1888</strong> för att lossa eller<br />
lasta besökte distriktets hamnar, utgjor<strong>de</strong> alltså:<br />
segelfartyg 53 <strong>om</strong> 10,324 tons<br />
ångfartyg 554 B 144,408 »<br />
Tillsammans 607 <strong>om</strong> 154,732 tons<br />
Ar 1887 utgjor<strong>de</strong> antalet 548 <strong>om</strong> 135,287 tons<br />
B 1886 B B 365 B 83,466 B<br />
B 1885 B B 466 » 113,032 B<br />
B 1884 B B 438 B 103,915 B
136<br />
Antalet <strong>och</strong> tontalet af <strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1888</strong> ank<strong>om</strong>na svenska fartyg för<strong>de</strong>lar sig<br />
sålunda:<br />
Segelfartyg vid hufvudstationen _. 24 <strong>om</strong> 5,507 tons<br />
» » vicekonsulsstationerna... 28 » 4,462 »<br />
Summa 52 <strong>om</strong> 9,969 tons<br />
Ångfartyg vid hufvudstationen 196 <strong>om</strong> 50,127 tons<br />
» » vicekonsulsstationerna ... 358 » 94,281 »<br />
Summa 554 <strong>om</strong> 144,408 tons<br />
Följan<strong>de</strong> tabell utvisar förhållan<strong>de</strong>t med <strong>de</strong>n svenska skeppsfarten efter<br />
afdrag af <strong>de</strong>t vid <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s början qvarliggan<strong>de</strong> fartyg:<br />
II. Norska fartyg.<br />
a) Segelfartyg. Antal Tons<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Norge med last 10 505<br />
» » i barlast 17 4,863<br />
» Sverige » 4 867<br />
» andra land med last 107 28,234<br />
» » i barlast _ 61 14.936<br />
Summa 199 49,405
137<br />
Antal Tons<br />
Afgångna till Norge med last 11 1,273<br />
» B i barlast 2 947<br />
» Sverige med last 3 367<br />
» » i barlast 4 1,361<br />
» andra land med last _ 176 44,740<br />
B B i barlast 3 717<br />
Summa 199 49,405<br />
b) Ångfartyg.<br />
Auk<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Norge med last 20 5,738<br />
» B i barlast 32 8,572<br />
B Sverige med last 2 363<br />
» » i barlast 19 4,806<br />
B andra land med last 12 3,435<br />
» » i barlast 85 21,648<br />
Summa 170 44,562<br />
AfgåDgna till Norge med last 82 21,222<br />
B Sverige » 8 1,621<br />
B andra land B 76 20,479<br />
» B i barlast 4 1,240<br />
Summa 170 44,562<br />
Sammanlagda antalet af norska fartyg, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> <strong>1888</strong> besökte distriktets<br />
hamnar, utgjor<strong>de</strong> alltså:<br />
af segelfartyg 199 <strong>om</strong> 49,405 tons<br />
» ångfartyg 170 » 44,562 B<br />
Tillsammans 369 <strong>om</strong> 93,967 tons<br />
År 1887 -utgjor<strong>de</strong> antalet 287 <strong>om</strong> 66,061 tons<br />
B 1886 » » 244 B 57,868 »<br />
» 1885 » » 288 B 73,179 B<br />
B 1884 » B 410 » 102.870 »<br />
Antalet <strong>och</strong> tontalet af <strong>de</strong> till Riga distrikt <strong>år</strong> <strong>1888</strong> ank<strong>om</strong>na norska<br />
fartyg för<strong>de</strong>lar sig sålunda:<br />
Segelfartyg vid hufvudstationen 159 <strong>om</strong> 42,633 tons<br />
B » vicekonsulsstationerna ... 40 » 6,772 »<br />
Tillsammans 199 <strong>om</strong> 49,405 tons<br />
Ångfartyg vid hufvudstationen 49 <strong>om</strong> 13,725 tons<br />
B B vicekonsulsstationerna ... 121 » 30,837 B<br />
Tillsammans 170 <strong>om</strong> 44.562 tons
138<br />
Nedanståen<strong>de</strong> tabell utvisar förhållan<strong>de</strong>t med <strong>de</strong>n norska skeppsfarten:<br />
Sveriges <strong>och</strong> Norges sammanlagda <strong>sjöfart</strong> på Riga distrikt har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong><br />
fem <strong>år</strong>en 1884—<strong>1888</strong> enligt nedanståen<strong>de</strong> tabell utgjort:
139<br />
I jemförelse med <strong>år</strong> 1887 företer <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på Riga<br />
distrikt <strong>år</strong> <strong>1888</strong> en tillväxt i antal af 141 fartyg <strong>och</strong> i drägtighet af 47,351<br />
tons, hvaraf k<strong>om</strong>ma på <strong>de</strong>n svenska skeppsfarten 59 fartyg <strong>och</strong> 19,445 tons<br />
samt å <strong>de</strong>n norska 82 fartyg <strong>och</strong> 27,906 tons. Jemförd åter med skeppsfarten<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> fem <strong>år</strong>en 1884—<strong>1888</strong> företer <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s skeppsfart i sin helhet en<br />
tillväxt af 172 fartyg <strong>och</strong> 51,824 tons, hvaraf k<strong>om</strong>mer på <strong>de</strong>n svenska skeppsfarten<br />
122 fartyg <strong>och</strong> 36,646 tons, <strong>och</strong> på <strong>de</strong>n norska 50 fartyg <strong>och</strong> 15,178 tons.<br />
Den utaf svenska fartyg i fart på distriktet intjenta bruttofrakt har, enligt<br />
<strong>de</strong> af fartygsbefälhafvarne<br />
för segelfartyg<br />
med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> uppgifter, utgjort:<br />
ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Sverige kr. 4,900<br />
» » andra land än Norge » 101,910 tr 106,810<br />
för ångfartyg<br />
ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Sverige.... kr. 31,290<br />
» » Norge » 33,040<br />
» » andra land - r> 41,190 B 105 520<br />
hvarjemte <strong>de</strong>n betinga<strong>de</strong> bruttofrakten för <strong>de</strong> <strong>från</strong> distriktet till<br />
Sverige afgångna svenska fartyg uppgifvits<br />
för segelfartyg till kr. 4,930<br />
» ångfartyg » » 624,220 D 629,150<br />
eller till ett sammanlagdt belopp af kr. 841,480<br />
År 1887 uppgafs fraktbeloppet till » 752,160<br />
J> 1886 » » » » 650,530<br />
» 1885 » » r> » 826,320<br />
» 1884 B » » » 962,450
140<br />
Den utaf norska fartyg förtjenta bruttofrakt <strong>år</strong> <strong>1888</strong> åter uppgafs sålunda:<br />
för segelfartyg<br />
ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Norge kr. 8,070<br />
» » andra land än Sverige » 430,330 kr. 438 400<br />
för ångfartyg<br />
ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Norge kr. 46,910<br />
» » Sverige » 900<br />
» J andra land.. » 29,700 9 77 510<br />
för segelfartyg<br />
afgångna till Norge kr. 15,460<br />
» B Sverige s> 4,860<br />
» » andra land » 677,000 p 697 320<br />
för ångfartyg<br />
afgångna till Norge kr. 271,680<br />
» » Sverige B 20,710<br />
B » andra land B 272,560 B 564.950<br />
eller till ett sammanlagdt belopp af kr. 1,778,180<br />
Det uppgifna fraktbeloppet uppgick <strong>år</strong><br />
1887 till kr. 1,117,620<br />
1886 » » 1,038,579<br />
1885 » B 1,202,490<br />
1884 » B 1,864,740<br />
De utaf <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg in<strong>om</strong> distriktet erlagda konsulatsfgifter<br />
utgjor<strong>de</strong> vid hufvudstationen rub. 3,778.28 <strong>och</strong> vid vicekonsulsstationerna rub.<br />
3,685-11.<br />
Sammanlagda beloppet af <strong>de</strong> konsulskassan <strong>år</strong> <strong>1888</strong> tillflutna afgifter af<br />
fartyg utgjor<strong>de</strong> rub. 5,620'84<br />
År 1887 uppgick <strong>de</strong>tta belopp till B 5,060 - 4l<br />
B 1886 B B B B » 3^591-46<br />
B 1885 B B B B B 4,138-64<br />
B 1884 B B » B » 5,026-82<br />
Vid konsulatet verkstäl<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1888</strong> på- <strong>och</strong> afmönstringar af sjöfolk till<br />
följan<strong>de</strong> antal:<br />
För För<br />
aveuska fart. norska fart. Samma<br />
Påmönstringar 5 38 43<br />
Afmönstringar 4 25 29<br />
Summa 9 63 72<br />
hvarjemte 2 man anmälts hafva rymt <strong>från</strong> norska fartyg.
141<br />
Å <strong>de</strong> svenska fartygen påmönstra<strong>de</strong>s <strong>och</strong> frän <strong>de</strong>m afmönstra<strong>de</strong>s endast<br />
svenskar. Bland <strong>de</strong> å norska fartygen påmönstra<strong>de</strong> befunno sig 11 svenskar<br />
<strong>och</strong> norrmän samt 27 utländingar: bland <strong>de</strong> afmönstra<strong>de</strong> åter voro 11 svenskar<br />
<strong>och</strong> norrmän samt 14 utländingar.<br />
Det <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> sjöfolk beredda tillfälle att me<strong>de</strong>lst sjömansinvisningar<br />
hemsända sina besparingar har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> begagnats af en svensk<br />
sjöman, s<strong>om</strong> hemsändt 28 kronor, <strong>och</strong> af två norska sjömän, s<strong>om</strong> hemsändt<br />
tillsammans 62 rubel.<br />
Antalet af <strong>de</strong> <strong>från</strong> konsulatet afgångna skrifvelser utgjor<strong>de</strong>:<br />
till kongl. utrikes<strong>de</strong>partementet , 19<br />
j> » utrikes<strong>de</strong>partementets af<strong>de</strong>lningar 6<br />
» » k<strong>om</strong>merskollegium 16<br />
» » <strong>de</strong>partementet för <strong>de</strong>t Inre 29<br />
» vicekonsulerne, andra myndigheter etc 150<br />
Tillsammans 220<br />
Antalet af do till konsulatet ink<strong>om</strong>na skrifvelser uppgick till 225.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et hafva till konsulatet ank<strong>om</strong>mit 3,402 till svenska <strong>och</strong> norska<br />
sjöfaran<strong>de</strong> adressera<strong>de</strong> bref, oberäknadt <strong>de</strong> till fartygsbefälhafvare aflåtna<br />
telegram.<br />
Konsulatets kontor är fortfaran<strong>de</strong> beläget Küterstrasse n:o 1 <strong>och</strong> hålles<br />
alla helgfria dagar öppet <strong>från</strong> kl. 10 f. m. till kl. 4 e. m.<br />
Köran<strong>de</strong> <strong>sjöfart</strong>en i <strong>de</strong>ss helhet <strong>och</strong> <strong>de</strong>n <strong>de</strong>l <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg<br />
i <strong>de</strong>nsamma tagit, hafva till <strong>de</strong> hamnar in<strong>om</strong> distriktet, hvarest svenska <strong>och</strong><br />
norska konsulartjenstemän äro anstälda, un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> <strong>från</strong> utrikes orter ank<strong>om</strong>mit<br />
4,403 fartyg <strong>om</strong> 2,013,526 tons drägtighet un<strong>de</strong>r nedannämnda flaggor,<br />
nemligen:<br />
un<strong>de</strong>r britisk flagg 1,048 fartyg <strong>om</strong> 919,076 tons<br />
B tysk » 1,104 B » 439,884 B<br />
B dansk » 639 B B 219,318 »<br />
» svensk » 606 B B 154,377 B<br />
» rysk v 516 B » 140,220 B<br />
B norsk » 369 B » 93,967 »<br />
B holländsk B . 107 B B 42,168 B<br />
» fransk » 10 B B 2,586 B<br />
B spansk » 2 B B 1,252 B<br />
B haitisk » 1 B B 396 »<br />
» belgisk » I B B 282 B<br />
Summa 4,403 fartyg <strong>om</strong> 2,013,526 tons<br />
mot <strong>år</strong> 1887 3,561 B B 1,405,670 »<br />
B 1886 2,792 B B 1,050,130 B<br />
B 1885 ._ 3,321 B B 1,255,854 B<br />
B 1884 3,641 B B 1,286,829 »<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg <strong>de</strong>ltogo sålunda i fraktfarten på Riga distrikt<br />
livad ang<strong>år</strong> antalet med 22'14 % <strong>och</strong> i afseen<strong>de</strong> å drägtigheten med 12'33 %
142<br />
af samtliga hit anlända fartygs antal <strong>och</strong> drägtighet. De svenska fartygens<br />
antal <strong>och</strong> drägtighet utgjor<strong>de</strong> resp. 13'76 % <strong>och</strong> 7"66 % samt <strong>de</strong> norska<br />
fartygens resp. 8'38 % <strong>och</strong> 4"67 af samtliga <strong>de</strong> anlända fartygens antal <strong>och</strong><br />
drägtighet.<br />
I jemförelse med förhållan<strong>de</strong>t är 1887 visar <strong>sjöfart</strong>en i sin helhet <strong>år</strong><br />
<strong>1888</strong> en tillväxt i hit ank<strong>om</strong>na fartygs antal med 23'65 % <strong>och</strong> med hänseen<strong>de</strong><br />
till drägtigheten med 43"24 %,.<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo till distriktet med last <strong>år</strong> <strong>1888</strong>:<br />
78 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 14,352 tons, mot<br />
82 » » » 14,845 » <strong>år</strong> 1887<br />
83 » » B 15,263 » » 1886<br />
64 B » » 10,757 » » 1885<br />
74 » » » 13,428 » » 1884<br />
Dessut<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mo förstnämnda <strong>år</strong> <strong>från</strong> Sverige med last 2 norska fartyg<br />
<strong>om</strong> 363 tons.<br />
Till Sverige utklarera<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1888</strong> med last:<br />
289 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 63,528 tons, mot<br />
290 » B » 65,549 » <strong>år</strong> 1887<br />
192 » B B 40,919 » » 1886<br />
331 » B B 77,757 B » 1885<br />
297 » » B 69,164 B B 1884<br />
Dessut<strong>om</strong> afgingo <strong>år</strong> <strong>1888</strong> <strong>från</strong> distriktet med last till Sverige 11 norska<br />
fartyg <strong>om</strong> 1,988 tons.<br />
Hela antalet med last <strong>från</strong> såväl svenska s<strong>om</strong> främman<strong>de</strong> hamnar <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
ank<strong>om</strong>na svenska fartyg utgjor<strong>de</strong> 132 <strong>om</strong> 31,073 tons mot 143 fartyg <strong>om</strong><br />
31,170 tons <strong>år</strong> 1887 <strong>och</strong> 134 fartyg <strong>om</strong> 30,190 tons <strong>år</strong> 1886. Antalet med<br />
last afgångna fartyg åter uppgick förstnämnda <strong>år</strong> till 588 <strong>om</strong> 151,356 tons<br />
drägtighet mot 514 fartyg <strong>om</strong> 128,293 tons <strong>år</strong> 1887 <strong>och</strong> 337 fartyg <strong>om</strong><br />
77,492 tons <strong>år</strong> 1886.<br />
Regelbun<strong>de</strong>n ångfartygsförbin<strong>de</strong>lse har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> likas<strong>om</strong> föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> un<strong>de</strong>rhållits mellan Riga <strong>och</strong> Stockholm af svenska ångfartyget »Linné» <strong>om</strong><br />
181 tons drägtighet, hvilket fartyg gjort 17 resor fram <strong>och</strong> tillbaka, samt<br />
mellan Libau <strong>och</strong> Vestervik med anlöpan<strong>de</strong> af Stockholm <strong>och</strong> Visby, af ångfartyget<br />
»Rurik» <strong>om</strong> 226 tons, hvilket fartyg un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et gjort 38 dubbla resor<br />
samt <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r intjent ett uppgifvet fraktbelopp af 52,910 kronor.<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo <strong>år</strong> <strong>1888</strong> till distriktet med last:<br />
30 norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 6,243 tons, mot<br />
65 B » » 12,792 » <strong>år</strong> 1887<br />
47 B » » 8,435 » » 1886<br />
45 » » B 7,263 » » 1885<br />
97 B B » 14,070 » » 1884<br />
Dessut<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mo <strong>år</strong> <strong>1888</strong> <strong>från</strong> Norge med last 12 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
3,698 tons.
143<br />
Till Norge utklarera<strong>de</strong>s sistnämnda <strong>år</strong> med last:<br />
93 norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 22,496 tons mot<br />
90 » B 21,337 B <strong>år</strong> 1887<br />
62 » B 15,136 » » 1886<br />
86 » » 19^803 » » 1885<br />
95 » » 17,802 » » 1884<br />
Dessut<strong>om</strong> afgingo <strong>år</strong> <strong>1888</strong> med last till Norge 69 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
19,013 tons.<br />
Hela antalet med last <strong>från</strong> så väl norska s<strong>om</strong> främman<strong>de</strong> hamnar <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
ank<strong>om</strong>na norska fartyg utgjor<strong>de</strong> 151 <strong>om</strong> 38,274 tons mot 173 fartyg <strong>om</strong><br />
38,298 tons <strong>år</strong> 1887 <strong>och</strong> 190 fartyg <strong>om</strong> 43,790 tons <strong>år</strong> 1886. Antalet med<br />
last afgångna norska fartyg åter uppgick till 356 fartyg <strong>om</strong> 89,701 tons mot<br />
275 fartyg <strong>om</strong> 63,795 tons <strong>år</strong> 1887 <strong>och</strong> 231 fartyg <strong>om</strong> 54,497 tons <strong>år</strong> 1886.<br />
Af <strong>de</strong> till distriktet med last ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg hafva<br />
medförts följan<strong>de</strong> varor, nämligen:<br />
af svenska fartyg:<br />
Fiskvaror 11 fartyg <strong>om</strong> 2,953 tons m. fraktbel. af kr. 31,480<br />
Stenkol <strong>och</strong> cokes... 4 » 1,061 B B B 5,460<br />
Styckegods 49 B 11,213 B B B 31,840<br />
Krita, lera, qvarts,<br />
sten <strong>och</strong> kalk — 21 B 2,227 » B » 9,460<br />
Fat, t<strong>om</strong>ma 25 B 6,745 » » » 18,290<br />
Jern <strong>och</strong> stål 5 B 1,057 B B B 9,660<br />
Färgträ 8 » 2.976 B B B 86,740<br />
Soda 1 » 139 » B B 650<br />
Svafvel I B 825 B » » 5,400<br />
Gödningsämnen 5 B 1,065 B B » 7,190<br />
Korkbark 2 » 810 B » B 6,160<br />
132 fartyg <strong>om</strong> 31,072 tons m. fraktbel. af kr. 212,330<br />
samt af norska fartyg:<br />
Fiskvaror 41 fartyg <strong>om</strong> 8,355 tons m. fraktbel. af kr. 79,670<br />
Stenkol <strong>och</strong> cokes... 43 B 9,368 B » » 52,740<br />
Färgträ 25 B 10,056 B B B 285,500<br />
Fat, t<strong>om</strong>ma 4 B 854 » B B 1,890<br />
Harts<br />
Krita, lera, qvarts o.<br />
5 B 2,404 B B B 63,300<br />
sten 29 » 6,122 B B B 25,250<br />
Styckegods 1 B 408 B B B 1,440<br />
Salt 3 B 708 B B B 6,120<br />
151 fartyg <strong>om</strong> 38,275 tons m. fraktbel. af kr. 515,910<br />
Från hamnar i Livland <strong>och</strong> Kurland hafva åter utförts:<br />
med svenska fartyg:<br />
Spanmål, målen<br />
<strong>och</strong> <strong>om</strong>alen... 440 fartyg <strong>om</strong> 111,140 tons med fraktbelopp af kr. 1,244,230<br />
Styckegods 35 B 8,164 » B B 74,940<br />
Trävaror 61 » 12,190 B B » 166,940
144<br />
Oljekakor 23 fartyg <strong>om</strong> 5,150 tons med fraktbelopp af kr. 61,500<br />
Bergolja 27 » 14.280 » » » 157,480<br />
Hampa 1 B 214 B » B 1,080<br />
Sprit I B 217 » » » 1,800<br />
588 fartyg <strong>om</strong> 151,355 tons med fraktbelopp af kr. 1,707,970<br />
samt med norska fartyg:<br />
Spanmål, målen<br />
<strong>och</strong> <strong>om</strong>aleu--- 153 fartyg <strong>om</strong> 36,668 tons med fraktbelopp af kr. 472,3.70<br />
Trävaror 143 » 42,005 » » » 621,700<br />
Lin <strong>och</strong> hampa 19 B 3,338 » » » 67,100<br />
Oljekakor 34 » 6,172 » » » 81,930<br />
Styckegods 3 » 694 » » » 9,540<br />
Bergolja 2 » 400 i> » » 4,410<br />
Ben 1 B 148 » B » 2,520<br />
Sprit 1 B 277 » » » 2,700<br />
356 fartyg <strong>om</strong> 89,702 tons med fraktbelopp af kr. 1,262,270<br />
Från nedannämnda främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r ank<strong>om</strong>mo <strong>år</strong> <strong>1888</strong> svenska <strong>och</strong> norska<br />
fartyg med last till följan<strong>de</strong> antal, nämligen <strong>från</strong>:<br />
Tyskland 6 svenska <strong>och</strong> 2 norska fartyg<br />
Danmark 3 B » 7 » »<br />
Storbritannien 21 B B 72 » y><br />
Frankrike 2 J> B 10 » »<br />
Holland 1 svenskt » 3 » »<br />
Italien 1 » B — » »<br />
Portugal 2 svenska » — » »<br />
Nord-Amerika <strong>och</strong> Vestindien ... 6 » » 25 » B<br />
42 svenska <strong>och</strong> 119 norska fartyg<br />
Med last åter utgingo svenska <strong>och</strong> norska fartyg till följan<strong>de</strong><br />
län<strong>de</strong>r, nämligen till:<br />
främman<strong>de</strong><br />
Tyskland 53 svenska <strong>och</strong> 18 norska fartyg<br />
Danmark 135 » » 65 B »<br />
Storbritannien 21 » » 97 » v<br />
Frankrike 6 » B 27 » »<br />
Holland 11 » » 24 » »<br />
Belgien 4 » » 12 » B<br />
Portugal — B » 9 B B<br />
230 svenska <strong>och</strong> 252 norska fartyg<br />
Vid utskeppning af nedan angifna varor hafva frakter <strong>år</strong>en <strong>1888</strong> <strong>och</strong> 1887<br />
noterats till följan<strong>de</strong> belopp:<br />
Brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor pro standard:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
till tyska Östersjöhamnar Rmk 22 a 31 19 à 25<br />
B B Nordsjöhamnar » 27 à 49 28 à 40<br />
» Holland Höll. fl. 16'/, à 26 1 /, 14 à 24<br />
» Belgien Francs 38 à 60 33 à 42
145<br />
till norra Frankrike Francs 35 à 63 32 à 41<br />
» Englands östra kust Sa. 22 à 47'/, 20 à 36<br />
» B södra » » 30 à 50 27'/» à 36<br />
B » vestra B <strong>och</strong> Irland » 30 à 52'/, 26 à 42<br />
Nordiska kapbjelkar pro Tult:<br />
till Holland Höll. fl. 18 1 /, à 30 17V, à 22'/,<br />
Aspvirke pro kubikfot:<br />
till Sverige öre 24 16 1 /,<br />
» Norge r> 30<br />
» tyska Östersjöhamnar pf. 20 à 26 17<br />
Råg pro 2,000 kilogram:<br />
till Sveriges östra kust Rmk 14 à 16 |<br />
» B vestra » » 15 k 23,<br />
10 à lt<br />
» Norge » 18 14<br />
B Danmark B 15 k 22 10 à 17<br />
» tyska Östersjöhamnar B 12 à 26 14 à 16<br />
Hampa pro last:<br />
till Sverige Rmk 21 —<br />
B Norge.. — » 30 21 à 24<br />
pro ton:<br />
B Englands östra kust Sh. 20 à 25 21 1 /, à 24<br />
B B södra B B 23 1 /, k 25 22 à 26<br />
B norra Frankrike Francs 39 à 45<br />
Oljekakor pro 2,000 kilogram:<br />
till tyska Östersjöhamnar Rmk 17 1 /»<br />
B Danmark.... B 21 à 22<br />
pro ton:<br />
B Englands östra kust Sh. 10 à 11 12<br />
Bergolja pro fat:<br />
till Norge Rmk 260<br />
B tyska Östersjöhamnar B 1 "76 1'50 à 1·76<br />
Fraktmarkna<strong>de</strong>n har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et visat en fortfaran<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns<br />
till förbättring, så att antagas kan att skeppsfarten varit mera lönan<strong>de</strong> än un<strong>de</strong>r<br />
många föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> varit fallet.<br />
Införseln till distriktet af svensk <strong>och</strong> norsk sill uppgick:<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong> 65,715 tunnor<br />
B 1887 117,380 »<br />
B 1886 80,736 B<br />
» 1885 63,861 B<br />
» 1884 123,981 B<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 10
Till hufvudstationen inför<strong>de</strong>s:<br />
146<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong>_ brutto tunnor 48,344, <strong>de</strong>raf svensk sill tunnor 2,895<br />
T> 1887 » 74,866 » » » 6 0 0<br />
» 1886 B 70,075 » » » 1,808<br />
» 1885 » 48,740 » » » 3,400<br />
» 1884 » 92,352 » » B 9,315<br />
Till Libau inför<strong>de</strong>s:<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong> brutto tunnor 15,324, <strong>de</strong>raf svensk sill tunnor 6,225<br />
» 1887 » 34,729, » » B 12,972<br />
» 1886 » 9,911, B B B 1,166<br />
» 1885 » 10,313, » » B 4,602<br />
» 1884 » 25,521, B » » 7,700<br />
Till Pernau inför<strong>de</strong>s uteslutan<strong>de</strong> <strong>från</strong> Norge:<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong> brutto tunnor 2,047<br />
» 1887 5> 5,817<br />
J> 1885 » 3,543<br />
» 1884 _ » 6,008<br />
Till Windau <strong>och</strong> Arensburg har någon införsel af sill <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> icke egt rum.<br />
Den till Riga <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena införda sill utgjor<strong>de</strong>s af 43,046<br />
tunnor fetsill, 2,230 tunnor v<strong>år</strong>sill, 2,940 tunnor slosill samt 128 tunnor<br />
bresling.<br />
Af skotsk sill inför<strong>de</strong>s till:<br />
Riga Libau Summa<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong> tunnor 8,681 110,285 118,966<br />
» 1887 D 12,704 79,075 91,779<br />
» 1886 s> 19,079 83,460 102,539<br />
B 1885 » 31,473 88,890 120,363<br />
» 1884 » 23,745 97,967 121,712<br />
Af fransk sill inför<strong>de</strong>s ir <strong>1888</strong> till Riga 2,289 tunnor.<br />
Nedanståen<strong>de</strong> tabell utvisar <strong>från</strong> hvilka platser <strong>de</strong>n till Riga ank<strong>om</strong>na sill<br />
blifvit införd <strong>och</strong> <strong>de</strong>t resultat <strong>de</strong>nsamma efter vrakningen gifvit:
147<br />
Följan<strong>de</strong> pris, <strong>de</strong>ruti inbegripna tull <strong>och</strong> öfriga kostna<strong>de</strong>r, notera<strong>de</strong>s å nedannämnda<br />
slags sill:<br />
April—Maj December<br />
<strong>1888</strong> 1887 <strong>1888</strong> 1887<br />
För v<strong>år</strong>sill, stor.... Rub. 12—13 10 —12 13 9 — 9J<br />
me<strong>de</strong>l » 11 — 13 9J—10£ 13 9 — 9|<br />
små » 10—12 9 — 9£ 12—13 8|— 9<br />
KKK norsk fetsill » 16—20 12^—15 16—18 16 —17<br />
KK » » 16—19 121—14 19—20 14 —15<br />
K » B 15—18| 12 —13 18—19 13 —13|<br />
MK » B 13 —15 15—16<br />
M B » 11 —12 12—13 11 —12<br />
KKK svensk sill B 10 —11 13—14 ——<br />
KK » » 9J—10 13—14<br />
K B » 84— 9 13<br />
M B B 8—8^ 11—12<br />
För skotsk sill, matjes,<br />
s<strong>om</strong>mar B 14 —16 18—19 13—15<br />
B fransk sill B 13—15<br />
Vid <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s slut uppgåfvos behållningarna i Riga till <strong>om</strong>kring 23,000<br />
tunnor samt i Libau till 16,650 tunnor.<br />
Sås<strong>om</strong> af ofvanståen<strong>de</strong> sifferuppgifter inbemtas, har införseln af sill <strong>från</strong><br />
<strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, hvilken införsel un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> fem <strong>år</strong>en 1884—<strong>1888</strong> uppgick<br />
till 90,334 tunnor i me<strong>de</strong>ltal <strong>år</strong>ligen, un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> gått betydligt tillbaka.<br />
Detta införselns aftagan<strong>de</strong> har i hufvudsaklig mån gjort sig märkbart i Riga,<br />
hvarest <strong>de</strong>tsamma icke, sås<strong>om</strong> i Libau, ersatts gen<strong>om</strong> ökad införsel af skotsk<br />
vara. Visserligen har på senare ti<strong>de</strong>n äfven rysk sill <strong>från</strong> Astrakan införts i<br />
markna<strong>de</strong>n, men <strong>de</strong>n utländska varan anses ännu ega företrä<strong>de</strong>t. Norsk sill<br />
finner numera sv<strong>år</strong>ast afnämare. Den anses vara för stor. Deremot hafva <strong>de</strong><br />
hit införda partier svensk sill, hvars dimensioner äro bättre motsvaran<strong>de</strong> härvaran<strong>de</strong><br />
konsumenters behof, funnit rask afsättning <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n nordiska varan<br />
<strong>och</strong> i synnerhet svensk sill (<strong>de</strong>n senare på grund af <strong>de</strong>ss passan<strong>de</strong> storlek)<br />
kunna vinna ökad efterfrågan, <strong>de</strong>rest man, på sätt jag äfven i föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelser<br />
påpekat, vinnlägger sig <strong>om</strong> en bättre packning af varan. Ty <strong>de</strong>t är<br />
<strong>de</strong>nna, s<strong>om</strong> hos <strong>de</strong>n svenska <strong>och</strong> norska varan lemnar mycket öfrigt att önska,<br />
hvilket äfven framg<strong>år</strong> af <strong>de</strong>t resultat s<strong>om</strong> enligt ofvan införda tabell vid vrak-
148<br />
ningen erhållits; utvisan<strong>de</strong> nämnda tabell att packningen (fyllningen) uppgått i<br />
me<strong>de</strong>ltal för svensk <strong>och</strong> norsk sill till 11·25 %\ men för skotsk sill till endast<br />
208 %. Försök hafva äfven gjorts att hit införa färsk sill, men, efter<br />
hrad härvaran<strong>de</strong> importörer försäkrat, är införseln <strong>de</strong>raf förenad med för stor<br />
risk för att knnna fortsättas i större skala.<br />
Af andra varuslag, s<strong>om</strong> utgöra föremål för införsel <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena<br />
till <strong>de</strong>tta distrikt, må <strong>om</strong>förmälas nedannämnda, af hvilka <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, jeinfördt<br />
med föregåen<strong>de</strong> fyra <strong>år</strong>, ank<strong>om</strong>mit till hufvudstationen <strong>från</strong> Sverige:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886 1885 1884<br />
Jern, tack- <strong>och</strong> gjut- pud 96,966 3,109 454,050 200,270 406,612<br />
Redskap <strong>och</strong> maskiner » 1,004 2,898 2,286 18,653 19,139<br />
Tegel <strong>och</strong> mursten ,~ st, 232,000 238,000 412,630 310,000 211,000<br />
Fat, t<strong>om</strong>ma » 14,652 9,760 15,154 11,043 15,183<br />
Sten, gat- <strong>och</strong> huggen pud 46,014 351,888 360,541 158,605 20,755<br />
Förut<strong>om</strong> sill inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Norge <strong>år</strong> <strong>1888</strong> <strong>om</strong>kring 4,000 pud gatsten <strong>och</strong><br />
18,900 pud fältspat <strong>och</strong> qvarts.<br />
Från Riga utför<strong>de</strong>s:<br />
till Sverige:<br />
<strong>1888</strong>* 1887** 1886 1885 1884<br />
Råg pud 1,980,861 1,795,905 691,209 1,727,064 976,887<br />
Korn B 87,200 117.352 30,320 92,696 195,448<br />
Hvete » 245.401 65,240 19,500 20,610 37,080<br />
Hampa J> 39,261 31,740 36,528 34,252 48,999<br />
Lin » 15,009 22,492 34,484 19,516 32,701<br />
Linfrö » 231,692 32,737 17,084 80,404 30,599<br />
Oljekakor » 90,043 30,620 132,116 73.633 51,415<br />
Oljor, mineral- » 83,830 19,859 25,983 68,063 19.309<br />
Aspvirke k.-fot 46,500 128,448 st, 31,417 k.-f. 32,059 158!211<br />
<strong>och</strong> till Norge:<br />
<strong>1888</strong>* 1887** 1886 1885 1884<br />
Råg pud 432,151 462,627 61,803 163,782 157,896<br />
Korn » 6,918 6,200 — 16.928 41,360<br />
Hampa » 45,942 74,284 61,958 100^882 107,526<br />
Lin » 243 54 245 449 295<br />
Linfrö » — 150,942 — — 30,706<br />
Oljor, mineral- » 32,957 4,288 22,482 24,747 527<br />
Aspvirke k.-fot 62,760 — — — —<br />
Från Libau utför<strong>de</strong>s:<br />
till Sverige:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886 1885 1884<br />
Råg - pud 3,385,855 2,893,017 2,010,906 5,713,857 4,516,965<br />
Korn i> 65,857 7,360 — 120,120 221,880<br />
* Uppgifterna för <strong>år</strong> <strong>1888</strong> äro endast approiimativa.<br />
** De här med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> siffror, hvilka icke öfverenastärama med <strong>de</strong> i min <strong>år</strong>sberättelse för<br />
1887 endast approximativt angifna, äro hemta<strong>de</strong> nr <strong>de</strong>n vid sistlidna <strong>år</strong>s slnt offentliggjorda<br />
statistiska redogörelse för Rigas <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>år</strong> 1887.
149<br />
Hafre pud 4,614 600 10,071 135,270 24,180<br />
Mjöl » 170,049 120,379 271,433 237,255 257,380<br />
Kli » 25,824 42,435 32,115 35,450 54,460<br />
Linfrö, slag-... » 71,110 168,597 34,046 49,096 178,191<br />
Oljekakor » 26,783 35,466 13,100 23,352 7,817<br />
Hampa B 7,410 5,581 — 737 696<br />
Oljor, mineral- » 170,859 67,568 20,060 40 —<br />
Sprit wedro 18,063 164,196 76,110 — —<br />
Ägg st. 1,232,280 674,558 — — —<br />
Aspvirke k.-fot 1,480 — 39,968 40,136 60,457<br />
<strong>och</strong> till Norge:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886 1885 1884<br />
Råg pud 2,717,156 2,213,496 3,092,098 2,840,922 2,163,952<br />
Korn » 20,594 — 17,913 458 10,439<br />
Linfrö, slag-... » 46,400 — — 7,945 22,473<br />
Mjöl » 23,809 305 — 23,884 12,210<br />
Oljor, mineral- » 204,184 11 12,000 1,300 —<br />
Sås<strong>om</strong> af ofvanståen<strong>de</strong> siffror inhemtas, har Sr <strong>1888</strong>, jenifördt med föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> 1887, utförseln till Sverige ökats af hvete, råg, korn <strong>och</strong> mjöl samt<br />
af hampa, linfrö, oljekakor <strong>och</strong> mineraloljor, hvaremot minskning i utförseln<br />
till Sverige förstnämnda <strong>år</strong> egt rum af kli, lin, aspvirke <strong>och</strong> sprit. Till Norge<br />
öka<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1888</strong> utförseln af följan<strong>de</strong> varuslag, nämligen: råg, korn, lin <strong>och</strong><br />
mineraloljor, men minska<strong>de</strong>s af hampa <strong>och</strong> linfrö.<br />
Nedanståen<strong>de</strong> tabell innehåller en öfversigt öfver försäljnings- <strong>och</strong> marknadsprisen<br />
i Riga å särskilda slag af spanmål, äfvens<strong>om</strong> å vexlingarna i kursen<br />
vid slutet af hvarje månad <strong>år</strong> <strong>1888</strong> (sid. 150).<br />
Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> till distriktets hamnar införda eller <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> utförda varor<br />
beräkna<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, jemfördt med föregåen<strong>de</strong> fyra <strong>år</strong>, till följan<strong>de</strong> belopp i<br />
runda tal:<br />
Införsel Utförsel Summa<br />
i Riga Rub. 24,670,000 55,487,000 80.157,000<br />
» Libau » 22,112,000 50,979,000 73,091,000<br />
»Pernau- » 65,000 4,942,000 5,007,000<br />
» Windau » 37,000 1,162.000 1,199,000<br />
tillsammans Rub. 46,884,000 112,570,000 159,454,000<br />
mot <strong>år</strong> 1887 » 29,564,000 93,995,000 123,559,000<br />
» 1886 » 35,451,000 71,905,000 107,356,000<br />
» 1885 » 35,182,000 92,087,000 127,269,000<br />
» 1884 » 39,199,000 97,408,000 136^607,000<br />
Sammanlagda vär<strong>de</strong>t af in- <strong>och</strong> utförseln <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, hvilket vär<strong>de</strong> är endast<br />
approximativt, utgjor<strong>de</strong> i distriktets samtliga hamnar 159,454,000 rub. eller<br />
35,895,000 rub. mera än enahanda vär<strong>de</strong> <strong>år</strong> 1887, hvilket senare är hemtadt<br />
ur börsk<strong>om</strong>iténs nyligen offentliggjorda offictela berättelse för sistnämnda <strong>år</strong>,<br />
samt öfverskjuter äfven me<strong>de</strong>lvär<strong>de</strong>t, 130,849,000 rub., för <strong>de</strong> fem <strong>år</strong>en 1884<br />
— <strong>1888</strong> med 28,605,000 rub. Vär<strong>de</strong>t af införseln <strong>år</strong> <strong>1888</strong> öfversteg föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>ets införsels vär<strong>de</strong> med 17,320,000 rub. <strong>och</strong> <strong>de</strong> <strong>om</strong>förmälda fem<br />
<strong>år</strong>ens me<strong>de</strong>lsiffra, 37,256,000 rub., med 9,628,000 rub. Utförselsvär<strong>de</strong>t <strong>år</strong><br />
<strong>1888</strong> åter var 18,575,000 rub. högre än 1887 <strong>år</strong>s enahanda vär<strong>de</strong> <strong>och</strong> öfver-
150<br />
Öfversigt öfver prisen å särskilda slag af spanmål <strong>och</strong> frö äfvens<strong>om</strong> vexlingarna i kursen hvarje månad <strong>år</strong> <strong>1888</strong>.
151<br />
skjuter jemväl me<strong>de</strong>lsiffran för ofvannämnda fem <strong>år</strong>, 93,593,000 rub., med<br />
18,977,000 rub. Det har dock icke varit något synnerligt höjdt pris på <strong>de</strong><br />
förnämsta utförselsartiklarne, s<strong>om</strong> betingat utförselns öka<strong>de</strong> vär<strong>de</strong>, utan hufvudsakligast<br />
en stegring af mäng<strong>de</strong>n af utförda varor. Sålunda utför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Kiga<br />
<strong>och</strong> Libau <strong>år</strong> <strong>1888</strong> sammanlagdt:<br />
Bönor <strong>och</strong> ärter pud 2,428,668 mot pud 1,115,131 <strong>år</strong> 1887<br />
Frö, hamp- » 1,364,122 » » 704,161 »<br />
Lin » 3,660,804 » B 2,815,482 B<br />
Linfrö » 5,825,185 » » 4,806.516 »<br />
Oljor, mineral- » 2,584.662 » » 1,201,786 »<br />
Spanmål: hvete B 1,204,141 » » 530,982 »<br />
råg » 20,158,694 r> » 14,465,701 B<br />
korn » 5,643,933 » » 4,797,135 B<br />
hafre » 38,755,877 B B 25,852,228 B<br />
Trävaror: brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor st. 12,549,512 » st. 10,558,654 ><br />
syllar B 2,282,593 » » 1,494,316 »<br />
Ägg » 104,588,252 » » 40,085^504 B<br />
Vär<strong>de</strong>t af införseln <strong>år</strong> <strong>1888</strong> är <strong>de</strong>t högsta s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r något af <strong>de</strong> senaste<br />
fem <strong>år</strong>en förek<strong>om</strong>mit. Tullink<strong>om</strong>sterna hafva till följd <strong>de</strong>raf också ökats <strong>och</strong><br />
uppgingo i distriktets ofvannämnda fyra hamnar till 5,354,741 rubel i guld<br />
mot 4,164,093 rubel <strong>år</strong> 1887 <strong>och</strong> 4,212,379 rubel <strong>år</strong> 1886.<br />
Rysslands utrikes <strong>han<strong>de</strong>l</strong> är till en <strong>de</strong>l beroen<strong>de</strong> af <strong>de</strong>t vär<strong>de</strong> pappersrubeln<br />
för tillfället betingar i utlan<strong>de</strong>t. Då en låg kurs k<strong>om</strong>mer exporten men<br />
en hög kurs importen till godo, måste <strong>de</strong>n förändring, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r första hälften<br />
af <strong>år</strong> <strong>1888</strong> i rubelns vär<strong>de</strong> eg<strong>de</strong> rum, nödvändigt utöfva ett betydan<strong>de</strong> inflytan<strong>de</strong><br />
på <strong>om</strong>sättningens gång. EQ förändring, sådan s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n rubelkursen<br />
un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>rgick, ha<strong>de</strong> ej på lång tid inträffat. Ännu <strong>år</strong>et förut, då<br />
<strong>de</strong>nna kurs visa<strong>de</strong> en ständigt sjunkan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns, då ryska vär<strong>de</strong>papper i utlan<strong>de</strong>t<br />
möttes med misstroen<strong>de</strong> <strong>och</strong> innehafvarne af dylika papper, af fruktan att<br />
<strong>de</strong>samma skulle ytterligare sjunka, börja<strong>de</strong> att i stor mängd utbjuda <strong>de</strong>m på<br />
markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> utbyta <strong>de</strong>m mot 3 à 4 procents svenska, norska <strong>och</strong> tyska vär<strong>de</strong>papper,<br />
ha<strong>de</strong> väl ingen vågat förutsäga att tyska riksmark, s<strong>om</strong> ännu i februari<br />
månad <strong>1888</strong> betala<strong>de</strong>s med 61'4 kopek, redan i oktober samma <strong>år</strong> skulle<br />
gälla endast 45'l2 l /a eller att engelska it sterling, s<strong>om</strong> i förstnämnda februari<br />
månad notera<strong>de</strong>s med 12 rubel 14 kop., skulle i <strong>de</strong>rpå följan<strong>de</strong> september betalas<br />
med endast 9 rubel 35 kop. Den un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>mar- <strong>och</strong> höstmåna<strong>de</strong>rna inträffa<strong>de</strong><br />
ovänta<strong>de</strong> stegringen i kursen var emellertid ytterst ogynsam för alla<br />
<strong>de</strong>m s<strong>om</strong> räknat på ett kursfall <strong>och</strong> <strong>de</strong>rför icke gjort sig af med sina inneliggan<strong>de</strong><br />
vexlar. Om <strong>de</strong>rföre också utrikes<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n, i synnerhet exporten, qvantitativt<br />
icke varit oför<strong>de</strong>laktig, säges dock <strong>år</strong>et i <strong>de</strong>t hela gifvit föga vinst;<br />
kursförluster hafva förringat <strong>de</strong> för<strong>de</strong>lar, s<strong>om</strong> en stegrad spän målsutförsel kunnat<br />
medföra.<br />
Förhållan<strong>de</strong>t med skör<strong>de</strong>n i ryska riket <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, jemfördt med nästföregåen<strong>de</strong><br />
fyra <strong>år</strong>, inhemtas af nedanståen<strong>de</strong> siffror:<br />
i tusen tschetwert<br />
1884 1885 1886 1887 <strong>1888</strong><br />
Råg 115,000 118,000 111,000 125,000 122,000<br />
Hvete, höst 13^000 13,000 6,600 16,600 16,350<br />
» v<strong>år</strong> 31,700 16,800 20,400 30,100 26,400
152<br />
Hafre 84,000 65,200 95,000 103,500 92,000<br />
Korn 22,300 16,800 22,400 28,200 23,600<br />
266,000 229,800 255,400 303,400 280,350<br />
Skör<strong>de</strong>n af ofVan uppräkna<strong>de</strong> sä<strong>de</strong>sslag utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1888</strong> tillsammans<br />
280,350,000 tschetwert <strong>och</strong> öfversteg me<strong>de</strong>lskör<strong>de</strong>n för <strong>de</strong> fem <strong>år</strong>en 1884<br />
— <strong>1888</strong>, eller 266,990,000 tschetwert, med 13,360,000 tschetwert. Med undantag<br />
af sydöstra <strong>de</strong>larne af riket, hvilka ledo af torka, voro vä<strong>de</strong>rleksförhållan<strong>de</strong>na<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s s<strong>om</strong>mar, med öfvervägan<strong>de</strong> låg temperatur <strong>och</strong> riklig<br />
ne<strong>de</strong>rbörd, sär<strong>de</strong>les gynsamma för sä<strong>de</strong>ns mognad, <strong>och</strong> skör<strong>de</strong>n blef till<br />
följd häraf mycket tillfredsställan<strong>de</strong>. Höstsä<strong>de</strong>n gaf en skörd, s<strong>om</strong>, <strong>om</strong> <strong>de</strong>n äfven<br />
i någon mån stod tillbaka för föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets, dock var bättre än en<br />
me<strong>de</strong>lskörd. I synnerhet var skör<strong>de</strong>n af hösthvete riklig <strong>och</strong> öfversteg vida en<br />
me<strong>de</strong>lskörd. Hafren var <strong>de</strong>remot något un<strong>de</strong>rlägsen <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s skörd. Äfven<br />
rotfrukterna gåfvo en god afkastning. Endast potatisen led på många orter<br />
af röta. Utförseln af säd <strong>från</strong> <strong>de</strong> olika <strong>de</strong>larne af riket har till följd häraf<br />
varit synnerligen liflig, <strong>och</strong> inhemtas <strong>de</strong>ss belopp af följan<strong>de</strong> af finansministeriet<br />
offentliggjorda siffror:<br />
Sålunda utför<strong>de</strong>s:<br />
1886 1887 <strong>1888</strong><br />
Hvete pud 79,336,316 118,621,490 185,181,167<br />
Kåg » 59,948,698 72,710,285 99,620,716<br />
Korn » 33,192,139 48,356,207 65,564,750<br />
Hafre » 33,763.510 59,666,884 86,804,687<br />
Mais » 19,694,755 26,514,663 15,844,019<br />
Ärter » 1,335,433 3,517,558 5,840,356<br />
Gryn » 598,317 1,367,924 2,267,227<br />
Bokhvete » 2,542,211 2,452,085 1,908,783<br />
Ris » 30,877 ' 4,274 4,067<br />
Bönor » 347,763 928,963 1,132,718<br />
Hirs - i> 132,648 167,752 636,088<br />
Mjöl » 3,685,225 3,807,381 3,910,472<br />
Kli B 3,957,740 5,941,854 12,473,376<br />
tillsammans pud 238,565,632 344,057,320 481,188,426<br />
Denna utförsel eg<strong>de</strong> rum öfver:<br />
1886 1887 <strong>1888</strong><br />
Pad %&(M. Pud % af utf. Pud %afatf.<br />
Hvits hafvets hamnar 1,490,941 0'6 2 1,923,256 Os7 3,431,633 0'71<br />
Östersjöns » 82,943,373 34'76 108,363,958 31'49 133,125,955 27'67<br />
Svarta hafvets •> 134,668,977 56'45 203,041,515 59'02 292,403,336 60'77<br />
Landgränsen — 19,462,341 8'17 30,728,591 8'32 52,227,502 I0'85<br />
238,565,632 100'00 344,057,320 10000 481,188,426 100'00<br />
Sås<strong>om</strong> af ofvanståen<strong>de</strong> siffror inhemtas, har Rysslands spanmålsutförsel <strong>från</strong><br />
1886 till <strong>1888</strong>, tack vare <strong>de</strong> två senaste <strong>år</strong>ens goda skördar, mera än fördubblats.<br />
Bland <strong>de</strong> fyra förnämsta sä<strong>de</strong>sslagen utvisar <strong>de</strong>t dyrbaraste eller<br />
hvetet <strong>de</strong>n största stegringen i export. År 1886 utför<strong>de</strong>s nämligen endast <strong>om</strong>kring<br />
79 millioner pud, <strong>år</strong> <strong>1888</strong> <strong>de</strong>remot <strong>om</strong>kring 185 millioner pud hvete.<br />
Närmast hvetet k<strong>om</strong>mer hafren med en utförsel, s<strong>om</strong> <strong>från</strong> <strong>om</strong>kring 34 millioner<br />
pud <strong>år</strong> 1886 ökats till <strong>om</strong>kring 87 millioner pud <strong>år</strong> <strong>1888</strong>. Utförseln af<br />
råg steg un<strong>de</strong>r samma tid <strong>från</strong> <strong>om</strong>kring 60 till 99'/, millioner pud <strong>och</strong> af
För<strong>de</strong>lningen af utförseln å <strong>de</strong> särskilda sä<strong>de</strong>sslagen vid ofvannämnda fyra<br />
tullgränser inhemtas af följan<strong>de</strong> tabell:<br />
korn <strong>från</strong> 33 millioner till 65 l /2 millioner pud. Tillika förtjenar <strong>de</strong>t att uppmärksammas<br />
hurus<strong>om</strong> af föregåen<strong>de</strong> arets ofantliga spanmålsutförsel endast något<br />
öfver en fjer<strong>de</strong><strong>de</strong>l föll på hamnarne vid Östersjön, hvilka för ej så lång<br />
tid tillbaka i <strong>de</strong>n ryska spanmålsutförseln intogo <strong>de</strong>n förnämsta platsen, men<br />
numera synas hafva afstått <strong>de</strong>nsamma till förmån för <strong>de</strong> vid Svarta hafvet belägna<br />
hamnar, bland hvilka t. ex. O<strong>de</strong>ssa <strong>år</strong> <strong>1888</strong> med en utförsel af <strong>om</strong>kring<br />
110 millioner pud exporterat mera än S:t Petersburg (49 millioner), Reval<br />
(12 1 /a millioner) <strong>och</strong> Libau (46 1 /., millioner) tillsammans. Nämnda förhållan<strong>de</strong><br />
blir så mycket mera i ögonen fallan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> O<strong>de</strong>ssas spanmålsutförsel ännu <strong>år</strong><br />
1885 icke var större än S:t Petersburgs.<br />
153
154<br />
Ehuru jordbruket är <strong>de</strong>n vigtigaste <strong>och</strong> förnämsta af alla <strong>de</strong>t rynka samhällslifvets<br />
rika näringskällor, höres alltjemt en ofta upprepad klagan öfver <strong>de</strong>t<br />
styfmo<strong>de</strong>rliga sätt, hvarpå sedan urminnes ti<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ss intressen <strong>från</strong> regeringens<br />
sida tillgodosetts. Men tages rikets ofantliga utsträckning samt <strong>de</strong>ss till jordmån,<br />
klimat, nationalitet, kultur o. 8. v. vidt skilda förhållan<strong>de</strong>n i betraktan<strong>de</strong>,<br />
är <strong>de</strong>t en naturlig följd att en af regeringen vidtagen åtgärd kan i <strong>de</strong>n ena<br />
ändan af riket k<strong>om</strong>ma att kännas sås<strong>om</strong> en välgerning men i <strong>de</strong>n andra sås<strong>om</strong><br />
ett ondt, samt att un<strong>de</strong>r sådana <strong>om</strong>ständigheter ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> hellre än att begå<br />
ett misstag göra mindre till jordbrukets fr<strong>om</strong>ma än ursprungligen ämnadt varit.<br />
Emellertid har regeringen på senare ti<strong>de</strong>n <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r påtryckningen af<br />
<strong>de</strong>n utländska konkurrens, s<strong>om</strong> hotat <strong>de</strong>n ryska spanmålsafsättningen, egnat jordbruksförhållan<strong>de</strong>na<br />
en allt större <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorgsfullare uppmärksamhet, <strong>och</strong> må<br />
här <strong>om</strong>förmälas några af <strong>de</strong> i sådant hänseen<strong>de</strong> vidtagna åtgär<strong>de</strong>r.<br />
Det sv<strong>år</strong>a tryck, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en <strong>och</strong> i synnerhet nästföregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> 1887 hvila<strong>de</strong> öfver jordbruket, blef un<strong>de</strong>r första <strong>de</strong>len af <strong>1888</strong> så<br />
känbart att Inrikes-Ministern fann sig föranlåten att gen<strong>om</strong> sakkunniga personer<br />
<strong>från</strong> skilda <strong>de</strong>lar af riket anordna en un<strong>de</strong>rsökning röran<strong>de</strong> jordbrukets ställning.<br />
Om <strong>de</strong>nna un<strong>de</strong>rsökning också icke hittills frambragt några positiva resultat,<br />
har <strong>de</strong>n dock gifvit uppslag <strong>och</strong> väckelse till åtskilliga för jordbruksnäringen<br />
vigtiga frågors lösning.<br />
Sålunda hafva, efter <strong>de</strong>t gen<strong>om</strong> lag <strong>år</strong> 1887 <strong>de</strong>t första steget till ordnan<strong>de</strong><br />
af jernvägstariffväsen<strong>de</strong>t blifvit taget, un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> en <strong>de</strong>l sammanträ<strong>de</strong>n<br />
mellan <strong>om</strong>bud för finansministeriet, s<strong>om</strong> har sig tariffregleringen anförtrodd,<br />
<strong>och</strong> jernvägssällskapen egt rum för att tillgodose behofvet af billigare transportkostnad<br />
för i främsta rummet spanmål <strong>och</strong> stenkol.<br />
För att sätta i synnerhet <strong>de</strong>n mindre bemedla<strong>de</strong> jordbrukaren i tillfälle<br />
att erhålla känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> prisen å jordbruksalstren å <strong>de</strong> större markna<strong>de</strong>rna<br />
samt att sålunda göra hon<strong>om</strong> mindre beroen<strong>de</strong> af spanmålshandlan<strong>de</strong> <strong>och</strong> uppköpare,<br />
har finansministern vidtagit <strong>de</strong>n anordning, att hvarje fredag telegrafiska<br />
un<strong>de</strong>rrättelser öfver senaste prisen å <strong>de</strong> vigtigaste sä<strong>de</strong>sslagen i <strong>de</strong> ryska<br />
hamnarna, <strong>de</strong> förnämsta stapelortema i <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t samt några af <strong>de</strong><br />
större utländska spanmålsplatserna blifva hon<strong>om</strong> med<strong>de</strong>la<strong>de</strong>, hvarefter <strong>de</strong>ssa un<strong>de</strong>rrättelser<br />
sammanställas i tabellform samt öfversändas till alla jernvägsstationer<br />
för att <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s me<strong>de</strong>lst anslag bringas till ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong>s känned<strong>om</strong>. Om<br />
<strong>de</strong>nna åtgärd visar sig vara af praktisk bety<strong>de</strong>lse, lära sådana un<strong>de</strong>rrättelser<br />
k<strong>om</strong>ma att fram<strong>de</strong>les insamlas <strong>och</strong> offentliggöras två gånger i veckan.<br />
Sås<strong>om</strong> jag uti skrifvelse <strong>de</strong>n 31 oktober förlidna <strong>år</strong> <strong>om</strong>förmält, har, till<br />
un<strong>de</strong>rlättan<strong>de</strong> af spanmåls<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n, Rysslands första spanmålselevator upplåtits<br />
till allmänt begagnan<strong>de</strong> i sta<strong>de</strong>n Jeletz uti guvernementet Orel. Med stora<br />
förhoppningar helsa<strong>de</strong>s <strong>de</strong>nna på landskapets initiativ tillk<strong>om</strong>na inrättning, men<br />
i verkligheten har <strong>de</strong>nsamma åtminstone hittills utvecklat en endast obetydlig<br />
verksamhet.<br />
Då <strong>de</strong>n ryska sä<strong>de</strong>n sedan några <strong>år</strong> tillbaka gen<strong>om</strong> uppblandning med andra<br />
ämnen städse försämrats <strong>och</strong> till följd häraf på verldsmarkna<strong>de</strong>n betingat<br />
lägre pris än andra län<strong>de</strong>rs produkter, har fråga blifvit väckt <strong>om</strong> att åter un<strong>de</strong>rkasta<br />
all till utförsel afsedd säd en obligatorisk vräkning. En sådan förordas<br />
numera äfven <strong>från</strong> håll s<strong>om</strong> förut varit motståndare till en dylik åtgärd.<br />
Gen<strong>om</strong> en i februari månad innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> utfärdad förordning har belåning<br />
gen<strong>om</strong> riksbanken af spanmål, s<strong>om</strong> vid jernvägsstationerna aflemnas till vidare<br />
befordran, blifvit medgifven.<br />
De ofantliga förluster, s<strong>om</strong> ett ohejdadt uthuggan<strong>de</strong> af skogen i en stor<br />
<strong>de</strong>l af ryska riket förorsakat, föranled<strong>de</strong> slutligen regeringen att vidtaga åtgär-
155<br />
<strong>de</strong>r for att råda bot på <strong>de</strong>tta öfverhandtagan<strong>de</strong> onda, <strong>och</strong> har en ny lag <strong>om</strong><br />
skogsskydd un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n ^ april sistlidna <strong>år</strong> vunnit kejserlig sanktion. Denna<br />
lag innefattar bestämmelser <strong>de</strong>ls till skogens skydd mot förstöring <strong>och</strong> uthuggning,<br />
<strong>de</strong>ls till uppmuntran<strong>de</strong> af åtgär<strong>de</strong>r för införan<strong>de</strong> af en ordnad skogshushållning<br />
<strong>och</strong> af planteran<strong>de</strong> utaf skog. Densamma ålägger <strong>de</strong> af statens inblandning<br />
i hushållningen förut oberoen<strong>de</strong> skogsegarne icke oväsentliga inskränkningar<br />
i <strong>de</strong>ras fria dispositionsrätt öfver skogen, men utan sådana inskränkningar<br />
ansågs ett verksamt skogsskydd <strong>om</strong>öjligt. Lagens verkställan<strong>de</strong> tillk<strong>om</strong>mer<br />
d<strong>om</strong>änministeriet med biträ<strong>de</strong> af in<strong>om</strong> hvarje guvernement tillsatta skogsk<strong>om</strong>itéer.<br />
Behofvet för jordbrukarne af tillgång till personer, s<strong>om</strong> kunna gå <strong>de</strong>m<br />
tillhanda med råd <strong>och</strong> upplysningar, äfvens<strong>om</strong> för <strong>de</strong>m förklara bety<strong>de</strong>lsen <strong>och</strong><br />
vigten af förbättringar på jordbrukets <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>, har <strong>från</strong> <strong>år</strong> till <strong>år</strong> varit i stigan<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> föranledt några landskapsinstitutioner att vidtaga med framgång krönta<br />
försök att fylla <strong>de</strong>tta behof. Gen<strong>om</strong> beslut <strong>de</strong>n J| juli har d<strong>om</strong>änministern<br />
fått sig anordnadt ett belopp af 15,000 rubel att användas till anställan<strong>de</strong> för<br />
ofvan uppgifna ändamål af guvernenientsagron<strong>om</strong>er med aflöningar <strong>från</strong> 1,200<br />
till 3,000 rubel. Detta uppgifves endast vara ett första försök, <strong>och</strong> tillräckligt<br />
antal sakkunnige rådgifvare lärer väl icke heller för nämnda ringa summa<br />
kunna anställas, men ministern har tillika fått sig anbefaldt att in<strong>om</strong> två <strong>år</strong><br />
efter lagens offentliggöran<strong>de</strong> afgifva yttran<strong>de</strong> huruvida inrättningen anses böra<br />
vidare utvecklas eller upphöra.<br />
Allt mera börjar landtmannen inse nödvändigheten att inskränka sä<strong>de</strong>sproduktionen<br />
samt att i stället egna boskapsskötseln <strong>och</strong> mejerihandteringen en<br />
större <strong>om</strong>tanke. För sådant ändamål hafva <strong>de</strong>ls försök gjorts med inrättan<strong>de</strong><br />
efter amerikanskt <strong>och</strong> engelskt mönster af svinslagterier å flera orter, hvartill<br />
äfven regeringen lemnat un<strong>de</strong>rstöd, <strong>de</strong>ls har utländska landtbrukssällskapet i<br />
mars månad <strong>1888</strong> bildat en mejeriförening för utvecklingen af mejerihandteringen<br />
i Estland <strong>och</strong> för beredan<strong>de</strong> utaf afsättning för <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s produceradt<br />
smör. Likaså har d<strong>om</strong>änministeriet tillkännagifvit sin afsigt att å enskilda<br />
egend<strong>om</strong>ar, synnerligast i <strong>de</strong> utanför <strong>de</strong>n svarta jor<strong>de</strong>ns <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> belägna <strong>de</strong>larne<br />
af Ryssland, upprätta skolor för un<strong>de</strong>rvisning i smör- <strong>och</strong> ostberedning.<br />
För verksamheten hos <strong>de</strong> två i min senaste <strong>år</strong>sberättelse <strong>om</strong>förmälda, till<br />
jordbrukets förmån inrätta<strong>de</strong> banker anser jag mig böra här redogöra.<br />
Den så kalla<strong>de</strong> Bon<strong>de</strong>agrarhanlien har, sedan <strong>de</strong>nsamma öppna<strong>de</strong>s <strong>år</strong> 1883<br />
intill <strong>de</strong>n 1 januari innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> handlagt tillsammans 6,943 låneansükningar.<br />
Af <strong>de</strong>ssa blefvo 439 ansökningar <strong>om</strong> lån till belopp af 4.876,067 rubel afslagna<br />
<strong>och</strong> 230 sådana till belopp af 3,820,910 rubel bevilja<strong>de</strong> lån k<strong>om</strong>mo ej till stånd,<br />
hvadan i allt 6,274 lån till belopp af 54,424,784 rubel utgifvits. Låntagare<br />
voro 1,956 landsk<strong>om</strong>muner, 3,400 föreningar <strong>och</strong> 931 enskilda bön<strong>de</strong>r samt<br />
utgjor<strong>de</strong> tillsammans 213,181 hushåll med 684,152 män. Af <strong>de</strong>ssa låntagare<br />
ha<strong>de</strong> inköpts 1.463.268 <strong>de</strong>ssjatin land för 67,890,006 rubel, för hvilken köpesummas<br />
gäldan<strong>de</strong> <strong>de</strong>ls utgingo ofvan <strong>om</strong>förmälda 54,424,784 rubel, <strong>de</strong>ls ock<br />
af köparne sjelfva direkt erla<strong>de</strong>s 13,465,222 rubel. Utbetalning af bevilja<strong>de</strong><br />
län ha<strong>de</strong> dittills egt rum till 5,244 låntagare med 47.946,835 rubel.<br />
mksaclelsagrarbanken åter har, sedau <strong>de</strong>nsamma öppna<strong>de</strong>s <strong>år</strong> 1885 intill<br />
ingången af innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>, <strong>från</strong> sina filialer mottagit 7,434 ansökningar <strong>om</strong><br />
låneun<strong>de</strong>rstöd, af hvilka 7,172 blifvit pröfva<strong>de</strong>. Af <strong>de</strong>ssa blefvo 30 ansökningar<br />
återremittera<strong>de</strong> till filialerna för k<strong>om</strong>plettering, 83 afslogos, hvarjemte<br />
47 före lånens beviljan<strong>de</strong> återtogos <strong>och</strong> 220 till belopp af 7,764.100 rubel<br />
redan bevilja<strong>de</strong> ej k<strong>om</strong>mo till stånd. Såle<strong>de</strong>s hafva utgifvits 6,792 låu till<br />
belopp af 194,160,800 rubel.
156<br />
Den i mina föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelser <strong>om</strong>formälda jernvägen Pskow-Riga<br />
<strong>om</strong> 282 versts längd med sidobanan Walk-Dorpat <strong>om</strong> 77 versts längd innehåller<br />
såle<strong>de</strong>s 359 versts längd. Banans byggnad börja<strong>de</strong>s i april månad 1886<br />
<strong>och</strong> ansågos <strong>de</strong>ss öfverbyggnad <strong>och</strong> <strong>de</strong>ra befintliga broar vara färdiga, så att<br />
sträckan Walk-Dorpat redan i oktober 1887 <strong>och</strong> sträckan Pskow-Riga sedan<br />
september månad <strong>1888</strong> efter hela linien kunnat befaras. Men då åtskilliga<br />
anläggningar, sås<strong>om</strong> vändskifvor, vattenstationer m. m., ännu icke före <strong>år</strong>ets slut<br />
blifvit fullborda<strong>de</strong> har någon regelbun<strong>de</strong>n trafik icke un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et kunnat öppnas.<br />
Stuttgart <strong>de</strong>n 28 januari 1889.<br />
(Årsberättelse för 1887.)»<br />
C. Aug. Titz.<br />
Ett utmärkan<strong>de</strong> drag för redogörelse<strong>år</strong>et är <strong>de</strong>n mängd koalitioner, s<strong>om</strong><br />
åvägabragts till upphjelpan<strong>de</strong> af affärslifvet i allmänhet <strong>och</strong> särskildt industrien.<br />
Dessa skyddsåtgär<strong>de</strong>r i förening med andra faktorer, hvilka uppträd<strong>de</strong> redan<br />
1886, hafva i mycket ändrat ställningen, hvilket visar sig i ökad konsumtionsförmåga,<br />
lifligare spekulation <strong>och</strong> utvidgad export, ehuru visserligen fluktuationer<br />
inträdt, s<strong>om</strong> tidtals försvagat intrycket häraf. De artiklar, i hvilka <strong>de</strong>nna förbättring<br />
tydligast gjort sig gällan<strong>de</strong>, äro ull, b<strong>om</strong>ull <strong>och</strong> b<strong>om</strong>ullsvaror, oljor,<br />
kemikalier <strong>och</strong> droger, kaffe, jern, koppar <strong>och</strong> andra metaller.<br />
Skör<strong>de</strong>n <strong>år</strong> 1887 var jemförelsevis svag, i synnerhet beträffan<strong>de</strong> frukt,<br />
hvitbetor <strong>och</strong> cikoria. Dertill k<strong>om</strong> att spanmålstullarne ingalunda medför<strong>de</strong> <strong>de</strong>n<br />
lyftning för jordbruket s<strong>om</strong> man väntat; landtbefolkningen har icke större kontanta<br />
tillgångar än förut <strong>och</strong> markna<strong>de</strong>n för inhemska födoämnen var i <strong>de</strong>t hela<br />
taget un<strong>de</strong>rlägsen föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets.<br />
Bättre resultat äro lyckligtvis att anföra för vinodlingen. Denna försigg<strong>år</strong><br />
på en areal af 18,500 har. <strong>och</strong> lemna<strong>de</strong> öfver 300,000 hl., i vär<strong>de</strong> af 13 1 /,<br />
mill. mk eller tredubbelt mot <strong>år</strong> 1886, hvilket också haft till följd att en<br />
mängd krafter associerat sig för bedrifvan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>nna handtering. Tillverkningen<br />
af mousseran<strong>de</strong> viner är i ständigt framåtskridan<strong>de</strong> <strong>och</strong> afsättningen<br />
sker med lätthet. I Stuttgart har för <strong>de</strong>nna affär bildats ett aktiebolag med<br />
kapital af 1 mill. mk. De förut <strong>om</strong>nämnda af franska champagnehus hos oss<br />
inrätta<strong>de</strong> filialerna hafva icke hittills gjort oss något afbräck, utan tvärt<strong>om</strong> icke<br />
sällan sett sig nödsaka<strong>de</strong> att till v<strong>år</strong>a tillverkare afyttra sina halffärdiga fabrikat.<br />
Brännerierna i Würtemberg hafva gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n nya skatten på bränvin råkat<br />
i stort trångmål <strong>och</strong> kunna icke konkurrera med <strong>de</strong> stora tillverkarne i<br />
östra Tyskland. Den prisstegring af 40 à 70 mk pr hl., s<strong>om</strong> följ<strong>de</strong> <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart<br />
på skattelagens pr<strong>om</strong>ulgeran<strong>de</strong>, framkalla<strong>de</strong> en ganska liflig verksamhet vid<br />
fabrikerna, men lemna<strong>de</strong> snart rum för en lika djup prissänkning, hvilken ännu<br />
qvarst<strong>år</strong> utan att lagren kunna afyttras annat än med sv<strong>år</strong>ighet. Lagen i fråga<br />
anses också af många medföra afgjord ruin för sprithandteringen.<br />
Af humle utföll skör<strong>de</strong>n för hela Tyskland vida un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lmåttan <strong>och</strong><br />
räcker på långt när icke till för bryggeriernas behof, hvilkas <strong>år</strong>liga tillverkning<br />
kan anslås till 45 mill. hl. I Würtemberg är bryggerihandteringen i hög grad<br />
beroen<strong>de</strong> af vin- <strong>och</strong> fruktskör<strong>de</strong>n <strong>och</strong> s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n sistnämnda lemna<strong>de</strong> åtskilligt<br />
öfrigt att önska, gjor<strong>de</strong>s sär<strong>de</strong>les goda affärer i öl.<br />
* Ink<strong>om</strong> för sent att inflyta i förra <strong>år</strong>gången.
157<br />
Han<strong>de</strong>ln med kolonialvaror var lyckligare än inan af <strong>de</strong>n politiska ställningen<br />
kunnat vänta. Kaffe tog stor favör å markna<strong>de</strong>n, likaså sydfrukter.<br />
Ansenliga affärer gjor<strong>de</strong>s i sviskon <strong>från</strong> Bosnien <strong>och</strong> Serbien äfvens<strong>om</strong> i amerikanska<br />
äpplen. Chokolad höll sig väl uppe i pris.<br />
Tobaksfabrikerna lära hafva hafo sv<strong>år</strong>igheter bå<strong>de</strong> med afseen<strong>de</strong> å pris<br />
<strong>och</strong> <strong>om</strong>sättning, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att råvaran steg icke obetydligt.<br />
Byggnadsverksamheten var i hela Würtemberg <strong>och</strong> i synnerhet i Stuttgart<br />
lifligare än någonsin sedan 1874 <strong>och</strong> materialie<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n tog intryck <strong>de</strong>raf.<br />
Den kemiska industrien red<strong>de</strong> sig i allmänhet icke illa, dock har storindustrien<br />
på <strong>de</strong>tta <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> sv<strong>år</strong>t att arbeta upp sin ställning. Kemikalier till<br />
medicinskt bruk <strong>om</strong>sattes ungefär s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1886. Spritskatten har för många<br />
hithöran<strong>de</strong> artiklar verkat mycket oroan<strong>de</strong>. Anilin, s<strong>om</strong> alltsedan 1883 varit<br />
i nedgåen<strong>de</strong>, antog med ingången af 1887 fastare hållning. En stor anilinoeh<br />
sodafabrik i Ba<strong>de</strong>n med styrelse i Stuttgart ha<strong>de</strong> att glädja sig åt betydligt<br />
ökad afsättning <strong>och</strong> lär hafva gjort verkligt goda affärer. Indigo gick<br />
trögt <strong>och</strong> till reducera<strong>de</strong> pris; lack- <strong>och</strong> fernissfabrikerna klaga öfver konjunkturerna<br />
<strong>och</strong> begära att tullen må höjas för utländskt fabrikat samt sänkas eller<br />
borttagas för råämnena, särskildt linolja.<br />
In<strong>om</strong> textilindustrien märktes ett helsosamt <strong>om</strong>slag för b<strong>om</strong>ull, hvilket<br />
förbered<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren <strong>och</strong> framträd<strong>de</strong> i sina verkningar i <strong>de</strong>cember bå<strong>de</strong><br />
för väfna<strong>de</strong>r <strong>och</strong> garn, häri<strong>från</strong> dock undantagna kulörta b<strong>om</strong>ullstyger, hvilka<br />
ej lycka<strong>de</strong>s erhålla någon bättre marknad. Maskinarbetet <strong>och</strong> särskildt Jaequardmaskinen<br />
vinner allt mera insteg <strong>och</strong> hotar väfverict för hand med un<strong>de</strong>rgång.<br />
Industrien i ull har att kämpa med samma sv<strong>år</strong>igheter s<strong>om</strong> förut <strong>och</strong> prisfallet<br />
synes ännu icke kunna hejdas, dock med undantag för trikåvaror, hvilka fortfaran<strong>de</strong><br />
stå i gunst. Äfven linneartiklar vänta<strong>de</strong> förgäfves pä bättre konjunkturer<br />
<strong>och</strong> gingo snarare tillbaka. Färgeri- <strong>och</strong> appreturanstalten i Stuttgart<br />
ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>remot fullt upp att göra <strong>och</strong> kun<strong>de</strong> äfven utvidga sin verksamhet.<br />
Tillverkningen af färdiga klä<strong>de</strong>r har sitt säte på åtskilliga större platser <strong>och</strong><br />
är mycket sysselsatt med export på Frankrike, Sydamerika <strong>och</strong> Schweiz.<br />
Metallindustrien i Tyskland företed<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t hela taget en ändring till <strong>de</strong>t<br />
bättre, dock råd<strong>de</strong> mycken ojemnhet. Medan sålunda t. ex. fasta maskiner i<br />
Würtemberg eg<strong>de</strong> endast ringa efterfrågan <strong>och</strong> till låga pris, ha<strong>de</strong> verkstä<strong>de</strong>rna<br />
i Metz, Chemnitz, Mannheim m. fl. ställen god afsättning. Det ringa behofvet<br />
af landtbruksmaskiner tillskrifves <strong>de</strong>n på många ställen felslagna skör<strong>de</strong>n. Finare<br />
artiklar sås<strong>om</strong> fysikaliska <strong>och</strong> meteorologiska instrument, hvilka exporteras<br />
i stor skala, bered<strong>de</strong> fabrikanterna föga vinst. Röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n ganska vigtiga<br />
industrien i bleck- <strong>och</strong> plåtvaror lyda un<strong>de</strong>rrättelserna icke sär<strong>de</strong>les gynsamma;<br />
sysselsättning fattas icke, men prisen äro tryckta. Arbeten i ädla metaller<br />
afsattes sv<strong>år</strong>are än förut till Ryssland, Frankrike <strong>och</strong> Skandinavien. Orsaken<br />
är att söka <strong>de</strong>ls i rubelkursens fall, <strong>de</strong>ls i <strong>de</strong>n politiska ställningen <strong>och</strong> annat.<br />
Afven Spanien <strong>och</strong> Cuba voro klena afnämare, hvaremot Peru, Mexiko <strong>och</strong><br />
Argentinien köpte mycket.<br />
Hudar <strong>och</strong> lä<strong>de</strong>r börja<strong>de</strong> svagt, men rönte un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp icke ringa<br />
uppmuntran gen<strong>om</strong> stora beställningar för härens ekipering. Garfverierna arbeta<br />
allt sedan 1883 un<strong>de</strong>r goda vilkor <strong>och</strong> med ökad afsättning, äfven <strong>om</strong> behållningen<br />
icke i allo motsvarar förväntningarna. Finare sa<strong>de</strong>lmakeri- <strong>och</strong> portföljvaror<br />
ha<strong>de</strong> mest favör un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et. Handsktillverkningen li<strong>de</strong>r af öfverproduktion<br />
<strong>och</strong> mo<strong>de</strong>ts vexlingar samt har att kämpa med konkurrens <strong>från</strong> Italien<br />
<strong>och</strong> Österrike. Knappfabriken i Sehorndorf lemna<strong>de</strong> godt resultat, tagel- <strong>och</strong><br />
borstarbeten samt fjä<strong>de</strong>r ha<strong>de</strong> en mera vacklan<strong>de</strong>, ehuru icke ogynsam marknad.
158<br />
Möbeltillverkningen ha<strong>de</strong> ungefur samma ställning s<strong>om</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>; parkettgolf<br />
fingo strykan<strong>de</strong> afsättning <strong>och</strong> sv<strong>år</strong>ighet yppa<strong>de</strong>s att effektuera alla<br />
beställningar. Prisen skulle säkert varit ännu bättre, <strong>om</strong> icke Baiern konkurrerat<br />
med oss i <strong>de</strong>nna artikel.<br />
Från pianofabrikanterna lyda un<strong>de</strong>rrättelserna i <strong>de</strong>t fallet lika, att alla<br />
klaga öfver tullskrankor <strong>och</strong> minskad export.<br />
Från <strong>de</strong> polygrafiska yrkena, såväl bok<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n s<strong>om</strong> litografiska <strong>och</strong> xylografiska<br />
anstalter, ingå ständiga <strong>och</strong> s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t synes berättiga<strong>de</strong> klag<strong>om</strong>ål öfver<br />
<strong>de</strong> förlustbringan<strong>de</strong> konjunkturerna, särskildt <strong>de</strong>n minska<strong>de</strong> eller på sina håll<br />
rent af tillintetgjorda exporten. Krisen är sv<strong>år</strong>are än någonsin förut. Endast<br />
ljustryck, hvilket vinner allt större utbredning, har förmått hålla sig uppe.<br />
Försäkringsväsen<strong>de</strong>t, specielt för sjukd<strong>om</strong>s- <strong>och</strong> olycksfall, lemnar ännu<br />
mycket öfrigt att önska. A ena sidan stegra arbetarne alltjemt sina anspråk<br />
på ska<strong>de</strong>stånd <strong>och</strong> begära frihet att sjelfve sörja för läkarev<strong>år</strong>d, å <strong>de</strong>n andra<br />
är administrationen väl mycket k<strong>om</strong>plicerad <strong>och</strong> belastad med formaliteter.<br />
Adolph Fe<strong>de</strong>rer.<br />
Budapest <strong>de</strong>n 22 februari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Året <strong>1888</strong> utmärkte sig i ekon<strong>om</strong>iskt hänseen<strong>de</strong> för<strong>de</strong>laktigt framför 1887<br />
gen<strong>om</strong> förtroen<strong>de</strong> till ställningen <strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed följan<strong>de</strong> företagsamhet i alla riktningar.<br />
Utförseln af lan<strong>de</strong>ts produkter antog gen<strong>om</strong> flere samverkan<strong>de</strong> orsaker<br />
stora dimensioner, på samma gång prisen gingo upp. Regeringens bemödan<strong>de</strong>n<br />
att un<strong>de</strong>rlätta trafiken gen<strong>om</strong> tillräcklig materiel <strong>och</strong> billiga tariffer å jernvägarne<br />
förtjena bärvid allt erkännan<strong>de</strong>. Staten har likale<strong>de</strong>s tagit un<strong>de</strong>r<br />
sträng kontroll regleringen af vattendragen, s<strong>om</strong> nu handhafves af en stor mängd<br />
enskilda sällskap samt utan nödig enhet i planläggning <strong>och</strong> utföran<strong>de</strong>. De<br />
största sv<strong>år</strong>igheterna erbju<strong>de</strong>r Theiss med biflo<strong>de</strong>r, hvilkas öfversvämningar i<br />
v<strong>år</strong>as utbred<strong>de</strong> sig öfver 400,000 j<strong>och</strong> af <strong>de</strong>n bästa jor<strong>de</strong>n <strong>och</strong> förstör<strong>de</strong> hvarje<br />
förhoppning på skörd.<br />
Lagen <strong>om</strong> beskattning af bränvin <strong>och</strong> sprit un<strong>de</strong>rgick åtskilliga förändringar<br />
<strong>och</strong> antages öka statens <strong>de</strong>rur härflytan<strong>de</strong> ink<strong>om</strong>ster med 10 mill. fl. Den<br />
k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>rjemte att bereda skydd åt <strong>de</strong> många små brännerierna, hvilka visat<br />
sig af vigt för jordbruket, <strong>och</strong> hindra <strong>de</strong>ras qväfvan<strong>de</strong> af <strong>de</strong> större. Dessa<br />
åter få ett godt stöd i utförselspremierna, <strong>de</strong>sto behöfligare s<strong>om</strong> exporten <strong>från</strong><br />
<strong>om</strong>kr. 20 mill. hl. un<strong>de</strong>r perio<strong>de</strong>n 1882—83 nedgått till 1,200,000 hl.<br />
1887—88.<br />
Han<strong>de</strong>lstraktaten med Spanien förläng<strong>de</strong>s till <strong>de</strong>n 1 febr. 1892 <strong>och</strong> med<br />
Schweiz afslöts en ny; Italien har gjort flere medgifvan<strong>de</strong>n bl. a. tullfri införsel<br />
af hästar <strong>och</strong> timmer. För höjan<strong>de</strong> af skeppsre<strong>de</strong>riet har staten borttagit<br />
tullen å samtliga för skeppsbyggeriet nödvändiga artiklar. I sammanhang<br />
härmed kan nämnas, att regeringen af samtliga i Donautrafiken intressera<strong>de</strong><br />
parter fått i uppdrag att reglera »Jernporten» <strong>och</strong> nu erhållit ungerska parlamentets<br />
samtycke till arbetets utföran<strong>de</strong>. Detta skulle närmast bestå i skapan<strong>de</strong>t<br />
af en kanal af 80 m. bottenbredd, hvilken anses kunna blifva färdig <strong>år</strong> 1895<br />
för en kostnad af 9 mill. fl.<br />
Nya jernvägar öppna<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till en längd af 239 km.; privatba-
159<br />
norna hafva nu nästan alla öfvergått i statens ego. Nyligen har parlamentet<br />
beviljat me<strong>de</strong>l för Bosniens förbin<strong>de</strong>lse med hafvet gen<strong>om</strong> en linie till Mostar.<br />
Godstrafiken visa<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> <strong>de</strong>n ofantligt höga siffran af 21 mill.<br />
metr. centner <strong>och</strong> redan <strong>de</strong> 11 första måna<strong>de</strong>rnas ink<strong>om</strong>ster öfverstego fjol<strong>år</strong>etsmed<br />
5,200,000 fl. Till <strong>de</strong>ssa lyckliga resultat har ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> minister bidragit<br />
gen<strong>om</strong> att uppmärksamma <strong>de</strong> framställningar, s<strong>om</strong> i frågan <strong>om</strong> jernvägstaxan<br />
gjorts af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sverl<strong>de</strong>n, <strong>och</strong> personligen ingripa med förbigåen<strong>de</strong> af en<br />
mängd annars öfliga formaliteter. Likaså är han betänkt på att upphjelpa <strong>de</strong>n<br />
nu tyvärr klena persontrafiken gen<strong>om</strong> införan<strong>de</strong>t af zonsystemet efter billig beräkning.<br />
För närvaran<strong>de</strong> är persontaxan 30 à 40 % högre än på <strong>de</strong> tyska<br />
jernvägarne.<br />
Särskild uppmärksamhet har regeringen egnat <strong>de</strong>n sociala frågan gen<strong>om</strong><br />
inspektion af fabrikerna, kontroll på gällan<strong>de</strong> bestämmelsers efterlefvan<strong>de</strong> <strong>och</strong><br />
insamlan<strong>de</strong> af statistiskt material för en arbetareförsäkring. Emellertid synes<br />
staten endast vilja fastställa normerna för försäkringen, men öfverlemna <strong>de</strong>nna<br />
åt privat företagsamhet.<br />
Med <strong>de</strong>n allmänna affärsställningen förbättra<strong>de</strong>s också valutorna. Guldagiot<br />
nedgick <strong>från</strong> 25 till 20'/5 %\ kursen på statspapper steg <strong>och</strong> <strong>de</strong>t förtjenar<br />
särskildt anmärkas att ungerska 5 % pappersräntan, hvilken kort förut<br />
stått 10 °4 lägre än <strong>de</strong>n österrikiska, nu differerar endast med 4 à 5 %.<br />
Ungerns k<strong>om</strong>mersiella utbyte 1 /7 1887— 30 /6 <strong>1888</strong> var: införsel i vär<strong>de</strong><br />
af <strong>om</strong>kr. 444 mill. fl. <strong>och</strong> utförsel 414 mill. fl.<br />
Han<strong>de</strong>lsförbin<strong>de</strong>lserna med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena voro liks<strong>om</strong> hittills obetydliga,<br />
dock märker man ett bestämdt tilltagan<strong>de</strong> i såväl in- s<strong>om</strong> utförsel. Tillfredsställan<strong>de</strong><br />
är också att transaktionerna nu ske mer <strong>och</strong> mer direkt, då <strong>de</strong><br />
förut nästan alltid eg<strong>de</strong> rum gen<strong>om</strong> tyska mellanhän<strong>de</strong>r. Många af v<strong>år</strong>a exporthus<br />
hafva nu agenter i Sverige <strong>och</strong> Norge. Att uppgifva några bestämda<br />
siffror för varumängd eller vär<strong>de</strong> har sig emellertid sv<strong>år</strong>t, då transporten sås<strong>om</strong><br />
hittills mest g<strong>år</strong> öfver Tyskland.<br />
Bland ungerska exportartiklar till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena märkes i första<br />
rummet ull, s<strong>om</strong> fabrikerna i Sverige sedan flere <strong>de</strong>cennier tillbaka köpa hos<br />
oss. Qvantiteten håller sig temligen oförändrad; för <strong>år</strong> <strong>1888</strong> uppgick <strong>de</strong>n till<br />
5,000 centner. Den <strong>om</strong>ständighet att <strong>de</strong> riktigt fina f<strong>år</strong>racerna i andra län<strong>de</strong>r<br />
gen<strong>om</strong> korsningar försämrats, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att Ungern med större <strong>om</strong>sorg bevarat<br />
<strong>de</strong>m, tor<strong>de</strong> vara anledning nog för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena att i likhet med Frankrike<br />
egna v<strong>år</strong> extra fina vara all uppmärksamhet <strong>de</strong>n förtjenar. Andra artiklar,<br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r fjol<strong>år</strong>et ha<strong>de</strong> ganska jemn afsättning på Sverige <strong>och</strong> Norge, voro<br />
baljfrukter, isynnerhet bönor (<strong>om</strong>kring 6,000 centner) <strong>och</strong> hampfrö (15- à<br />
16,000 c). Det mesta g<strong>år</strong> direkt, men likväl icke ringa mängd öfver Hamburg<br />
<strong>och</strong> andra hamnar. Till Norge sän<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 20,000 balar mjöl <strong>och</strong><br />
till Sverige ett parti klöfverfrö; likale<strong>de</strong>s till båda län<strong>de</strong>rna ungerskt vin <strong>och</strong><br />
konjak, hvilka båda artiklar fram<strong>de</strong>les tor<strong>de</strong> få ökad afsättning.<br />
I införseln <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena förek<strong>om</strong>mer sedan gammalt hästskosöm,<br />
vanligen hitförd öfver Hamburg. Un<strong>de</strong>r sista <strong>år</strong>en har norsk hvaltran kraftigt<br />
konkurrerat med <strong>de</strong>n <strong>från</strong> Danmark införda, men qvantiteten kan icke med<br />
någon säkerhet angifvas. Det försök s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r fjol<strong>år</strong>et gjor<strong>de</strong>s att här afsätta<br />
landtbruksmaskiner, måste tyvärr betecknas sås<strong>om</strong> felslaget på grund af höga<br />
tullsatser <strong>och</strong> dryga transportkostna<strong>de</strong>r. Deremot är <strong>de</strong>t glädjan<strong>de</strong> att nämna<br />
<strong>de</strong>t anseen<strong>de</strong> <strong>och</strong> <strong>de</strong>n vidsträckta spridning De Lavals separatorer här vunnit.<br />
Konserverad fisk frän Norge har vid flera tillfällen förts i markna<strong>de</strong>n, dock
160<br />
utan att fà någon egentlig utbredning. Utsä<strong>de</strong>sspanmål <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena<br />
afsattes un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> nästan alls icke hit; priset ställer sig ännu för högt<br />
<strong>och</strong> man kan <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> sv<strong>år</strong>ligen vänta något resultat förrän k<strong>om</strong>misaionärer<br />
anställas, s<strong>om</strong> kunna arbeta för afsättningen.<br />
Skör<strong>de</strong>n <strong>år</strong> <strong>1888</strong> var visserligen tillfredsställan<strong>de</strong>, men dock un<strong>de</strong>rlägsen<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets bå<strong>de</strong> till mängd <strong>och</strong> beskaffenhet. Af hvete erhöllos <strong>om</strong>kr.<br />
158 mill. metr. centner i vär<strong>de</strong> af 250 mill. fl. Priset stod en tid i fl. 7'40,<br />
men steg i mars <strong>och</strong> april till 7'60 hufvudsakligen gen<strong>om</strong> or<strong>de</strong>r <strong>från</strong> Frankrike.<br />
Derefter inträd<strong>de</strong> ett nytt prisfall till 7 - 2 5, förorsakadt af <strong>de</strong> goda skördcutsigterna,<br />
men augusti medför<strong>de</strong> en öfverraskan<strong>de</strong> vändniDg gen<strong>om</strong> ovanligt<br />
stora or<strong>de</strong>r <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t, hvilka uppgingo till öfver 2 mill. m. c. <strong>och</strong> drefvo<br />
upp priset till fl. 8'5 0. De massor hvete, s<strong>om</strong> i september släpptes ut i markna<strong>de</strong>n,<br />
400,000 m. c, verka<strong>de</strong> helt naturligt i motsatt riktning, men ännu i<br />
början af <strong>de</strong>cember betaltes fl. 8" 10, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att vid <strong>år</strong>ets slut noteringen<br />
var 7"75. JRågskör<strong>de</strong>n anslogs till <strong>om</strong>kr. 13 mill. m. c. i vär<strong>de</strong> af 66 mill. fl.<br />
Noteringen fl. 5'7 0 höll sig temligen fast hela <strong>år</strong>et ut<strong>om</strong> för sämre vara, hvilken<br />
vid tillförseln af <strong>år</strong>ets skörd föll till 5" 10. Bästa qvalitet stod en tid i<br />
6'05. Àf korn erhöllos <strong>om</strong>kr. 10 mill. m. c. i vär<strong>de</strong> af 51 mill. fl. Bästa<br />
konjunkturerna inträd<strong>de</strong> i augusti, då för export uppköptes un<strong>de</strong>r en enda<br />
vecka öfver 150,000 m. c, hvarigen<strong>om</strong> priset för finaste vara gick upp till<br />
fl. 9 à 9'50. Af hafre skörda<strong>de</strong>s, med inräkning af bohvete, bortåt 9 mill.<br />
m. c. i vär<strong>de</strong> af 39 mill. fl. Högsta noteringen visa<strong>de</strong> januari med fl. 5'9 9,<br />
lägsta oktober med 4'85. Majs notera<strong>de</strong>s högst 6·97 i maj—juni, lägst 5'88.<br />
Baps var mycket begärlig, så att alla äldre förråd upprym<strong>de</strong>s. Skör<strong>de</strong>n utföll<br />
väl, trots <strong>de</strong>lvis ogynsam vä<strong>de</strong>rlek. Priset vexla<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r första half<strong>år</strong>et mellan<br />
fl. 10'26 <strong>och</strong> 11-25, men steg <strong>de</strong>refter stadigt till 13'50 à 17. Efterfrågan<br />
på rapskakor var större än fabrikationen kun<strong>de</strong> motsvara.<br />
Vinskör<strong>de</strong>n kan anslås till 5 mill. hl. De röda vinerna för <strong>år</strong>et berömmas<br />
mycket <strong>och</strong> lemna stora qvantiteter prima. Äfven tokayer föreligger, efter<br />
måDga <strong>år</strong>s motgångar, i <strong>de</strong>n mest fullblodiga drufva. V<strong>år</strong>a kun<strong>de</strong>r voro un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et <strong>de</strong>samma s<strong>om</strong> förut <strong>och</strong> prisen höllo sig jemna, hvilket äfven tyckes vara<br />
utsigten för innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
De låga prisen på ull <strong>från</strong> andra verlds<strong>de</strong>lar verka<strong>de</strong> i viss grad hämman<strong>de</strong><br />
på v<strong>år</strong> produktion, dock fans <strong>de</strong>t marknad för prima vara. Extra fin<br />
för klä<strong>de</strong>sberedning notera<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et fl. 140 à 170, fin 125 à 135, me<strong>de</strong>lfin<br />
un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren 110 à 120.<br />
En ganska vigtig utförselartikel för Ungern är ekbark, af hvilken <strong>de</strong> tyska<br />
garfverierna äro mycket beroen<strong>de</strong>. Arets hela skörd anslås till V, mill. m. c,<br />
livaraf redan i juli två tredje<strong>de</strong>lar gått öfver gränsen. Priset var pr 100 kg.<br />
för prima fl. 5 à 5'20 upp till 5'60. Den franska tunna barken kan icke täfla<br />
med välsorterad ungersk prima.<br />
S. Altschul.<br />
Innehåll: Budapest (sid. 158), Köpenhamn (sid. 97), New-York (sid. 116), Riga (sid.<br />
135), Stuttgart (sid. 156).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1889. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAI.-TRYCKERIET, 1889. N:o 5.<br />
Helsingfors <strong>de</strong>n 30 mars 1889.<br />
(Årsberättelse för 18S8.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på Finland un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n ifrågavaran<strong>de</strong> tidrym<strong>de</strong>n<br />
framg<strong>år</strong> af nedanståen<strong>de</strong> summariska uppgifter:<br />
Den svenska skeppsfarten:<br />
Den norska skeppsfarten:
162<br />
Sammanlagda antalet af med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> följaktligen 209<br />
stycken <strong>om</strong> 50,636 tons drägtighet, hvaraf 150 svenska <strong>om</strong> 32,157 tons <strong>och</strong><br />
59 norska <strong>om</strong> 18,479 tons.<br />
Antalet af med last afgångna fartyg äter uppgick till 507 stycken <strong>om</strong><br />
148,323 tons drägtighet, hvaraf 248 svenska <strong>om</strong> 56,857 tons <strong>och</strong> 259 norska<br />
<strong>om</strong> 91,466 tons.<br />
Härvid inseglad bruttofrakt har uppgifvits utgöra:<br />
för svenska ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> fartyg Fink 172,993<br />
» » afgåen<strong>de</strong> » » 845,964<br />
Summa Fmk 1,018,957<br />
för norska ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> fartyg Fmk 189,915<br />
» » afgåen<strong>de</strong> » » 2,344,709<br />
eller för båda län<strong>de</strong>rna tillhopa 3,553,581 Fmk.<br />
Summa Fmk 2,534,624<br />
Jemföres förhällan<strong>de</strong>t i nu anförda hänseen<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r senaste fem<strong>år</strong>speriod,<br />
företer sig <strong>de</strong>rvid följan<strong>de</strong>:
Inseglad brnttofrakt utgör i finska mark un<strong>de</strong>r samma tidrymd:<br />
163
164<br />
Den an<strong>de</strong>l, med hvilken ångfartygen ingått i <strong>de</strong>nna fraktfart un<strong>de</strong>r senaste<br />
fem <strong>år</strong>, åskådliggöres af nedanståen<strong>de</strong> tabell:<br />
Vid en granskning af ofvanståen<strong>de</strong> siffror framg<strong>år</strong> att <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et<br />
tor<strong>de</strong> kunna anses hafva lemnat ett öfver hufvud rätt gynsamt resultat for <strong>de</strong><br />
Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på Finland, visserligen ej i afseen<strong>de</strong> å <strong>de</strong>t tontal,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rvid erhållit sysselsättning, men så mycket mera i fråga <strong>om</strong> <strong>de</strong>n insegla<strong>de</strong><br />
bruttofraktens storlek. Den svenska skeppsfarten un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> visar,<br />
jemförd med <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets, hvad fartygs- <strong>och</strong> tontal beträffar en minskning<br />
af 33 fartyg <strong>om</strong> cirka 2,300 tons drägtighet, hvadan <strong>år</strong>et i sådant afseen<strong>de</strong><br />
ställer sig ungefär lika med <strong>år</strong> 1886 eller hittils <strong>de</strong>t sämsta un<strong>de</strong>r fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n.<br />
I afseen<strong>de</strong> <strong>de</strong>remot å bruttofrakternas belopp förefinnes un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et en ökning af cirka 100,000 finska mark emot fjol<strong>år</strong>et, hvarigen<strong>om</strong> siffrorna<br />
för <strong>år</strong> <strong>1888</strong> i <strong>de</strong>t närmaste uppnå me<strong>de</strong>ltalet för <strong>de</strong> ifrågavaran<strong>de</strong> beloppen<br />
un<strong>de</strong>r senaste fem<strong>år</strong>speriod, oaktadt <strong>de</strong>n ofvannämnda minskningen i <strong>de</strong>t<br />
använda skeppsrummets storlek. De <strong>år</strong> <strong>1888</strong> i skeppsfarten på Finland använda<br />
norska fartygens tontal öfverstiga med cirka 2,900 tons <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>remot förstnämnda fartygs antal med 13 stycken un<strong>de</strong>rstiga <strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 använda, hvadan i afseen<strong>de</strong> å nämnda tal <strong>1888</strong> intager sista<br />
platsen un<strong>de</strong>r fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n. Ett motsatt förhållan<strong>de</strong> eger <strong>de</strong>remot rum i<br />
fråga <strong>om</strong> <strong>de</strong> insegla<strong>de</strong> fraktbeloppens storlek, hvilka med nära 700,000 finska<br />
mark öfverstiga fjol<strong>år</strong>ets samt med cirka 200,000 finska mark me<strong>de</strong>ltalet för<br />
fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n.<br />
I afseen<strong>de</strong> å ångfartygens <strong>de</strong>ltagan<strong>de</strong> i fraktfarten bemärkes att un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
<strong>de</strong> svenska ångbåtarnes antal un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et minskats med 10 stycken <strong>om</strong> cirka<br />
3,000 tons drägtighet, hafva <strong>de</strong>remot <strong>de</strong> norska ångbåtarne ökats med 8 stycken<br />
<strong>om</strong> cirka 6,500 tons drägtighet.<br />
För<strong>de</strong>lningen af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart emellan hamnarna i distriktet<br />
med hänsyn till fartygens antal <strong>och</strong> drägtighet åskådliggöres gen<strong>om</strong> å sid.<br />
166—169 med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> tabellariska sammandrag, särskildt för ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>och</strong><br />
särskildt för afgåen<strong>de</strong> fartyg, hvarvid jämväl <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>l ångfartygen uti <strong>de</strong> olika<br />
hamnarna intagit i <strong>de</strong>nna skeppsfart finnes angifven.<br />
I hvad mån <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart un<strong>de</strong>r senaste fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n<br />
till- eller aftagit i <strong>de</strong> olika hamnarna in<strong>om</strong> distriktet, i hvilka konsulattjenstemän<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et funnits anstälda, framg<strong>år</strong> vid en granskning af <strong>de</strong>refter (sid. 170)<br />
följan<strong>de</strong> tabellariska uppgifter <strong>om</strong> antalet <strong>och</strong> drägtigheten af <strong>de</strong> fartyg, s<strong>om</strong><br />
un<strong>de</strong>r hvart<strong>de</strong>ra af nämnda fem <strong>år</strong> besökt <strong>de</strong>ssa hamnar, samt <strong>de</strong>rvid erlagda<br />
konsulatafgifter.
165<br />
Häraf visar sig att äfven un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> minskning fortfaran<strong>de</strong> egt rum<br />
i <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på Finland i sin helhet, icke allenast i fråga<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong> vid skeppsfarten använda fartygens antal, utan äfven i fråga <strong>om</strong> <strong>de</strong> erlagda<br />
konsulatafgifterna, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta oaktadt <strong>de</strong> trafikeran<strong>de</strong> fartygens tontal med<br />
cirka 500 öfverstiger <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets. Orsaken till <strong>de</strong>tta förhållan<strong>de</strong> tor<strong>de</strong><br />
väl hufvudsakligast vara att söka <strong>de</strong>ri, att af <strong>de</strong>t icke obetydliga antal fartyg,<br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp för svensk eller norsk räkning härstä<strong>de</strong>s förvärfvats, samtliga<br />
genast afgått i barlast, hvadan några konsulatafgifter ej k<strong>om</strong>mit att af<br />
<strong>de</strong>m erläggas. Den hufvudsakliga minskningen i konsulatafgifter un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
faller <strong>de</strong>ls på hufvudstationen med cirka 300 finska mark <strong>och</strong> <strong>de</strong>ls på Viborg<br />
med cirka 800 finska mark, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>remot en ökning visar sig i<br />
Björneborg af cirka 500 finska mark <strong>och</strong> i Borgå af cirka 250 finska mark.<br />
Intet svenskt eller norskt fartyg har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et blifvit in<strong>om</strong> distriktet<br />
försåldt till utländskt re<strong>de</strong>ri.<br />
Sås<strong>om</strong> förolycka<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et in<strong>om</strong> finska farvatten hafva blifvit anmälda<br />
norska skeppet »Hil<strong>de</strong>gard» <strong>från</strong> Kristiania, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n 31 juli stranda<strong>de</strong> vid<br />
Märkets klippor i åländska skärg<strong>år</strong><strong>de</strong>n, norska barkskeppet »Signe» <strong>från</strong> Kristiania,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n 7 september stranda<strong>de</strong> utanför Rönnskär, <strong>och</strong> norska skonertskeppet<br />
»Sleipner» <strong>från</strong> San<strong>de</strong>fjord, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n 27 oktober stranda<strong>de</strong> vid Jäähi klippa i<br />
närheten af yttre Stamö.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et har i Finland för svensk räkning förvärfvats 1 fartyg <strong>om</strong> 453<br />
tons i Helsingfors för 12,000 finska mark. För norsk räkning hafva inköpts<br />
i Uleåborg 1 fartyg <strong>om</strong> 592 tons för 16,160 finska mark samt i Brahestad<br />
fem fartyg <strong>om</strong> respektive 608, 590, 587, 616 <strong>och</strong> 585 tons för respektiva<br />
pris af 12,000, 10,000, 7,500, 12,000 <strong>och</strong> 18,000 finska mark.<br />
I distriktets hamnar finnes öfverliggan<strong>de</strong> till <strong>år</strong> 1889 endast 1 svenskt<br />
fartyg, men intet norskt.<br />
Frakter vid utskeppning af trävaror hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> afslutats i <strong>de</strong><br />
för dylik export vigtigaste hamnarna i distriktet till här nedan angifna belopp,<br />
beräkna<strong>de</strong> per S:t Petersburger standard eller 165 engelska kubikfot, <strong>de</strong>r ej annan<br />
beräkningsgrund finnes angifven (sid. 171).<br />
Sjöfolks af- <strong>och</strong> pämönstring har vid hufvudstationen <strong>om</strong>fattat:<br />
<strong>från</strong> svenska fartyg afmönstra<strong>de</strong> 5 man samt<br />
» norska » » 3 »<br />
Påmönstra<strong>de</strong> hafva blifvit:<br />
å svenska fartyg 28 man samt<br />
å norska » 10 »<br />
Betingad månadshyra har utgjort:<br />
för styrmän 75 kronor<br />
» timmermän 47 à 36 »<br />
» matroser 42 à 35 »<br />
» lättmatroser 36 à 25 »<br />
» jungmän _ 27 à 14 »<br />
Sås<strong>om</strong> rym<strong>de</strong> äro anmäl<strong>de</strong> <strong>från</strong> svenska fartyg fem man, af hvilka 2 voro<br />
af svensk, 2 af finsk samt 1 af engelsk nationalitet. Från norska fartyg hafva<br />
inga rymningar blifvit anmälda.
166
167
168
169
170
Fraktafslufiiingar för trävaror un<strong>de</strong>r dr <strong>1888</strong>:<br />
171
172
173
174
175<br />
Uppgifter i nu anförda hänseen<strong>de</strong> hafva ingått <strong>från</strong> vicekonsulatet i Gamla-<br />
Karléby, hvarest <strong>från</strong> svenskt fartyg afmönstrats 1 man;<br />
<strong>från</strong> vicekonsulatet i Hangä, hvarest <strong>från</strong> norska fartyg afmönstrats 7 man<br />
samt å samma fartyg påmönstrats 8 man, hvarjemte på svenskt fartyg påmönstrats<br />
1 man;<br />
<strong>från</strong> vicekonsulatet i Kotka, hvarest <strong>från</strong> norska fartyg afmönstrats 15<br />
man samt på <strong>de</strong>ssa fartyg påmönstrats 18 man, hvarjemte på svenska fartyg<br />
likale<strong>de</strong>s påmönstrats 2 man, <strong>och</strong> utgjor<strong>de</strong> månadshyran <strong>de</strong>rvid för styrman 60<br />
kr., för matros 36 à 45 kr., för lättmatros 18 à 28 kr. <strong>och</strong> för jungman 12<br />
à 22 kronor;<br />
<strong>från</strong> vicekonsulatet i Lovisa, hvarest <strong>från</strong> norska fartyg afmönstrats 3<br />
<strong>och</strong> påmönstrats 13 man;<br />
<strong>från</strong> vicekonsulatet i Torneå, hvarest <strong>från</strong> svenskt fartyg afmönstrats 1 man<br />
samt <strong>från</strong> norskt fartyg likale<strong>de</strong>s 1 man;<br />
samt <strong>från</strong> vicekonsulatet i Viborg, hvarest <strong>från</strong> svenskt fartyg afmönstrats<br />
1 <strong>och</strong> påmönstrats likale<strong>de</strong>s 1 man, hvarjemte frän norska fartyg afmönstrats<br />
2 <strong>och</strong> påmönstrats 2 man; månadshyran belöpte sig <strong>de</strong>rvid på matros till 45 à<br />
50 finska mark samt för jungman till 30 finska mark.<br />
Några s. k. sjömans-anvisningar<br />
konsulatet utfärda<strong>de</strong>.<br />
hafva ej un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et blifvit vid general<br />
Till generalkonsulatet adressera<strong>de</strong> bref hafva befordrats till svenske sjömän<br />
till ett antal af 240 stycken samt till norske sjömän till ett antal af 396<br />
stycken eller tillsammans 636 stycken.<br />
Pass hafva vid generalkonsulatet utfärdats till ett antal af 44 för tillsammans<br />
65 svenska <strong>och</strong> 3 norska un<strong>de</strong>rsåtar.<br />
Diarium öfver ingångna skrifvelser upptager ett antal af 606, hvarjemte<br />
uti <strong>de</strong>n vid generalkonsulatet förda protokollsboken 88 ären<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
blifvit anteckna<strong>de</strong>.<br />
Antalet <strong>från</strong> generalkonsulatet aflåtna expeditioner har utgjort:<br />
Till kongl. utrikes<strong>de</strong>partementet 152<br />
» beskickningen i S:t Petersburg 20<br />
» k<strong>om</strong>merskollegium - 86<br />
» norska inre <strong>de</strong>partementet 122<br />
» generalguvenörsembetet 40<br />
v andra svenska <strong>och</strong> norska myndigheter 6<br />
» andra finska myndigheter 13<br />
» vicekonsulerna _. 602<br />
» enskilda personer -- 104<br />
eller tillsammans 1,145<br />
Generalkonsulatets embetslokal har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et fortfaran<strong>de</strong> befunnit sig i<br />
huset D:O 2 B vid Manégegatan <strong>och</strong> har för allmänheten hållits tillgänglig alla<br />
söckendagar kl. 10—2 e. m.<br />
Den för svenske <strong>och</strong> norske arbetare i Finland grunda<strong>de</strong> kassa för sjukf>ch<br />
begrafningshjelp har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> i någon, <strong>om</strong> än ringa grad förkofrats.<br />
Kassan, s<strong>om</strong> vid utgången af räkenskaps<strong>år</strong>et 1887 eg<strong>de</strong> en kontant behållning<br />
af finska mark 4,709'31 med 18 <strong>de</strong>legare, utvisa<strong>de</strong> vid slutet af senaste<br />
räkenskaps<strong>år</strong> en behållning af finska mark 4,764'27 med 23 <strong>de</strong>legare, eller<br />
alltså en tillökning i kassan af finska mark 54'9 6. Tvenne dödsfall in<strong>om</strong><br />
kassans <strong>de</strong>legarekrets hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förek<strong>om</strong>mit. I sjukhjelp eller tillfälligt<br />
un<strong>de</strong>rstöd har af kassans me<strong>de</strong>l utbetalats finska mark 342.
176<br />
Beklagligt är att <strong>de</strong> svenske <strong>och</strong> norske arbetare, s<strong>om</strong> hit till Finland anlända,<br />
ej mera allmänt söka inträ<strong>de</strong> i <strong>de</strong>n ifrågavaran<strong>de</strong> inrättningen, oaktadt<br />
<strong>de</strong>n uppmaning <strong>de</strong>rtill, s<strong>om</strong> af kongl. utrikes<strong>de</strong>partementet vid seglations<strong>år</strong>ets<br />
början i svenska tidningarna inför<strong>de</strong>s, <strong>och</strong> <strong>de</strong> ansträngningar, s<strong>om</strong> härstä<strong>de</strong>s<br />
göras för att hos nyk<strong>om</strong>ne landsmän sprida känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> kassans tillvaro.<br />
Bland <strong>de</strong> åtgär<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> i sådant afseen<strong>de</strong> blifvit vidtagna, tillåter jag mig<br />
särskildt framhålla hurus<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> härvaran<strong>de</strong> polismyndigheters tillmötesgåen<strong>de</strong><br />
tillfälle blifvit beredt kassans bestyrelse att genast vid ank<strong>om</strong>sten <strong>och</strong> i sammanhang<br />
med passpåteckningen kunna få tillställa svenske <strong>och</strong> norske arbetare<br />
exemplar af kassans stadgar.<br />
»Svensk-Norska Gillet» i Helsingfors har <strong>de</strong>remot äfven un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t nu<br />
förflutna <strong>år</strong>et i ej ringa grad förkofrats. Ledamöternas antal, s<strong>om</strong> i min senaste<br />
<strong>år</strong>sberättelse beräkna<strong>de</strong>s till 120, uppg<strong>år</strong> nu till nära 150, <strong>och</strong> har un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>ets lopp sås<strong>om</strong> un<strong>de</strong>rstöd till 34 behöfvan<strong>de</strong> svenske <strong>och</strong> norske un<strong>de</strong>rsåtar<br />
kunnat ut<strong>de</strong>las finska mark 631 '2 0.<br />
Det föredöme, s<strong>om</strong> af Gillet sålunda lemnats till sammanslutning härstä<strong>de</strong>s<br />
vistan<strong>de</strong> svenskar <strong>och</strong> norrmän emellan till beredan<strong>de</strong> så väl af ömsesidig trefnad<br />
för gillesledamöterna sjelfva s<strong>om</strong> af un<strong>de</strong>rstöd till behöfvan<strong>de</strong> landsmän, synes<br />
äfven på andra håll hafva manat till efterföljd. Sålunda har i Åbo, <strong>och</strong> hufvudsakligen<br />
på samma grun<strong>de</strong>r, konstituerat sig <strong>de</strong>n s. k. »svenska klubben»<br />
<strong>och</strong> på åtskilliga andra orter i Finland lära äfven dylika föreningar vara tilltänkta.<br />
Finlands <strong>sjöfart</strong> <strong>och</strong> varuutbyte med främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r.<br />
I saknad af <strong>de</strong> statistiska uppgifterna, hvilka först un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>marens lopp<br />
blifvit tillgängliga, ser jag mig nu likas<strong>om</strong> vid afgifvan<strong>de</strong> af föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>srapporter<br />
nödsakad att, röran<strong>de</strong> så väl storfurstendömets <strong>han<strong>de</strong>l</strong> i sin helhet s<strong>om</strong><br />
ock särskildt <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>de</strong>ltagan<strong>de</strong> <strong>de</strong>ruti, inskränka min berättelse<br />
till <strong>de</strong> uppgifter, s<strong>om</strong> innehållas i nedanståen<strong>de</strong> <strong>de</strong>ls <strong>från</strong> åtskilliga af vicekonsulerna<br />
ingångna, <strong>de</strong>ls ur pressen <strong>och</strong> <strong>från</strong> enskildt håll hemta<strong>de</strong> med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n.<br />
Björneborg (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Den allmänna rörelsen på <strong>de</strong>nna ort har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et varit något lifligare<br />
än un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en <strong>och</strong> <strong>de</strong>tsamma har äfven varit fallet med trafiken<br />
mellan <strong>de</strong>nna ort <strong>och</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena.<br />
Vär<strong>de</strong>t af exporten till Sverige <strong>och</strong> Norge ifrågavaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> utgör finska<br />
mark 371,505 mot finska mark 314,017 <strong>år</strong> 1887, <strong>och</strong> likas<strong>om</strong> sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> är<br />
<strong>de</strong>t äfven nu artikeln smör hvarå hufvudökningen visar sig, ehuru icke i<br />
qvantitativt hänseen<strong>de</strong>. Af nämn<strong>de</strong> artikel utför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> 167,249<br />
kg., värda finska mark 334,498, mot 173,863 kg., värda finska mark 286,370,<br />
1887. Råg har åter stigit <strong>från</strong> finska mark 6,450 <strong>år</strong> 1887 till finska mark<br />
11,552. Likale<strong>de</strong>s har björkved stigit till finska mark 12,500 mot finska<br />
mark 6,720 <strong>år</strong> 1887. Deremot har af kött, hvaraf 1887 utför<strong>de</strong>s 27,337 kg.,<br />
<strong>de</strong>tta <strong>år</strong> utförts endast 4,515 kg.; <strong>de</strong>tta påtagligen en följd af <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
i Sverige införda tullen, hvilken dock icke tyckes hafva hindrat exporten af<br />
lefvan<strong>de</strong> kreatur.<br />
Årets importvär<strong>de</strong> utgör finska mark 689,095 mot finska mark 348,070<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Ökningen faller nästan uteslutan<strong>de</strong> på artikeln jern <strong>och</strong> stål,<br />
hvaraf un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et inför<strong>de</strong>s för finska mark 386,551 mot finska mark 131,156
177<br />
<strong>år</strong>et förut. Särskildt anmärkningsvärd är importen af jern <strong>och</strong> stål i stänger<br />
<strong>och</strong> plåtar, hvaraf inför<strong>de</strong>s 472,402 kg., värda finska mark 283,441, mot<br />
115,879 kg., värda finska mark 69,587, <strong>år</strong> 1887. Denna införsel är en följd<br />
af <strong>de</strong>t allt mera tilltagan<strong>de</strong> ångbåtsbyggeriet på orten.<br />
Af öfriga betydligare importartiklar hafva införts:<br />
Färger, fernissor <strong>och</strong> oljor för Fmk 25,913 mot Fmk 33,424 förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong><br />
Spirituösa <strong>och</strong> viner B 86,606 » 40,166 B<br />
Maskiner <strong>och</strong> maskin<strong>de</strong>lar B 14,858 B 48,328 »<br />
Höfrö » 15,965 B 2,184 »<br />
Uppgift öfver <strong>de</strong> förnämsta varor, hvilka exporterats till <strong>och</strong> importerats<br />
<strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge gen<strong>om</strong> Björneborgs tullkammare <strong>år</strong>en 1887 <strong>och</strong> <strong>1888</strong>:<br />
Export.<br />
Import.
178<br />
Vär<strong>de</strong>t af hela införseln till Björneborg un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> uppgick till finska<br />
mark 3,204,789 emot finska mark 2,559,573 un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
att vär<strong>de</strong>t af hela utförseln un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ssa båda <strong>år</strong> uppgick till finska mark<br />
7,809,368 <strong>och</strong> finska mark 6,108,858. Största anparten af utförseln faller<br />
fifven nu sås<strong>om</strong> vanligt på trävarorna. Af sågadt virke exportera<strong>de</strong>s 8,012,203<br />
engelska kubikfot till ett vär<strong>de</strong> af finska mark 6,555,433 emot en dylik ex-
179<br />
port un<strong>de</strong>r föreglen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et af 6,650,314 engelska kubikfot till ett vär<strong>de</strong> af<br />
finska mark 5,239,641. Exporten un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af sågadt virke för<strong>de</strong>lar sig på<br />
följan<strong>de</strong> firmor:<br />
Eng. kub.-fot<br />
Björneborgs Ångsågsbolag (W. Rosenlew k C:o) 3,530,587<br />
Käfsö Ångsågsaktiebolag 1,828,936<br />
Pihlava Ångsåg 1,086,168<br />
A. Ahlström 1,090,392<br />
H. Moliis 642,098<br />
I. Norrg<strong>år</strong>d 222,400<br />
E. A. Juselius 172,662<br />
P. W. Petrell 164,286<br />
samt återsto<strong>de</strong>n på 6 olika firmor 333,243<br />
Hamnen har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et varit besökt af inalles 442 fartyg mätan<strong>de</strong> 136,343<br />
reg.-tons mot 393 fartyg mätan<strong>de</strong> 122,626 reg.-tons <strong>år</strong> 1887. Af <strong>de</strong>ssa voro:<br />
80 svenska mätan<strong>de</strong> 19,609 reg.-tons <strong>och</strong> 43 norska mätan<strong>de</strong> 14,610 reg.-tons<br />
mot 67 svenska mätan<strong>de</strong> 17,150 reg.-tons <strong>och</strong> 28 norska mätan<strong>de</strong> 10,575<br />
reg.-tons <strong>år</strong>et förut.<br />
Från Sverige anlän<strong>de</strong> 59 fartyg <strong>om</strong> 18,694 reg.-tons <strong>och</strong> <strong>från</strong> Norge 3<br />
fartyg <strong>om</strong> 1,281 reg.-tons mot 59 <strong>och</strong> 5 <strong>om</strong> resp. 19,911 <strong>och</strong> 880 reg.-tons<br />
<strong>år</strong> 1887. Till Sverige afgingo 40 fartyg <strong>om</strong> 8,246 reg.-tons mot 29 fartyg<br />
<strong>om</strong> 5,645 reg.-tons föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
I motsats till förhållan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en, visa<strong>de</strong> fraktmarkna<strong>de</strong>n<br />
genast <strong>från</strong> början en stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns. Den enorma efterfrågan på fartyg för<br />
spanmålstransport <strong>från</strong> <strong>de</strong> ryska hamnarne fortfor långt in på s<strong>om</strong>maren <strong>och</strong><br />
var <strong>de</strong>n hufvudsakliga häfstång, s<strong>om</strong> höj<strong>de</strong> frakterna äfven för andra tra<strong>de</strong>r till<br />
satser, hvilka på flera <strong>år</strong> ieke kunnat betingas. Trävarufrakterna, hvilka för<br />
v<strong>år</strong> ort äro <strong>de</strong> vigtigaste, <strong>de</strong>ltogo i <strong>de</strong>n allmänna stegringen. I allmänhet är<br />
<strong>de</strong>t dock frakterna till Storbritannien <strong>och</strong> Me<strong>de</strong>lhafshamnarne, s<strong>om</strong> kunna uppvisa<br />
<strong>de</strong>n största stegringen, <strong>och</strong> <strong>de</strong>rnäst frakterna på Tyskland <strong>och</strong> Danmark,<br />
medan <strong>de</strong> på franska Kanal- <strong>och</strong> vestkusthamnarne blifvit till en mindre grad<br />
berörda af <strong>de</strong>n allmänna förhöjningen.<br />
Borgå.<br />
Införsel.<br />
Vär<strong>de</strong>t af hela <strong>de</strong>nna, hvaribland 15,927 kg. sill, <strong>de</strong>lvis <strong>från</strong> Norge, 34,463<br />
kg. tonfisk <strong>från</strong> Norge, 67,946 kg. jern- <strong>och</strong> stålvaror, <strong>de</strong>lvis <strong>från</strong> Sverige,<br />
6,236 kg. hudar Qch lä<strong>de</strong>rvaror, <strong>de</strong>lvis <strong>från</strong> Sverige, 28.148 kg. färger <strong>och</strong><br />
kemikalier, <strong>de</strong>lvis <strong>från</strong> Sverige, 3,673 kg. höfrö, <strong>de</strong>lvis <strong>från</strong> Sverige, samt maskiner<br />
<strong>och</strong> telefoner, <strong>de</strong>lvis <strong>från</strong> Sverige till ett vär<strong>de</strong> af finska mark 6,357,<br />
utgjor<strong>de</strong> finska mark 1,371,552 emot finska mark 1,793,936 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887.<br />
Utförsel.<br />
Trävaror, såga<strong>de</strong>, till Danmark 168,980 kub.-fot, värda 119.975 Fmk<br />
» » » Frankrike ... 306,595 » » 214.616 B<br />
» B B Holland 184,633 » B 129,243 »
180<br />
Trävaror, såga<strong>de</strong>, till Spanien 624,835 fcub.-fot, värda 649,828 Fmk<br />
» » J> Storbritannien 347,585 B B 243,309 B<br />
B B B Tyskland 109,820 » B 83,463 »<br />
Summa 1,742,448 kub.-fot, värda 1,440,434 Fmk<br />
motsvaran<strong>de</strong> (à 165 kub.-fot) S:t Petersb.-stds 10,560'29.<br />
Trävaror, bila<strong>de</strong>, till Holland 236,869 kub.-fot, värda 92,378 Fmk<br />
B » B Danmark 12,866 B B 7,076 »<br />
B B » Sverige 17,152 B B 9,433 B<br />
B » B Tyskland 8,024 B B 4,413 B<br />
Summa 274,911 kub.-fot, värda 113,300 Fmk<br />
motsvaran<strong>de</strong> (à 120 kub.-fot) S:t Petersb.-stds 2,207'59.<br />
Till England hafre 1,590,084 kg., värda 176,817 Fmk.<br />
Vär<strong>de</strong>t af hela exporten 1,730,551 Fmk.<br />
Exporten af trävaror <strong>från</strong> Borgå för<strong>de</strong>lar sig på nedanståen<strong>de</strong> firmor:<br />
Borgå Ångsågsaktiebolag (Aug. Eklöf)... 10,411-24 S:t Petersb.-stds<br />
C. F. Tojkan<strong>de</strong>r 1,19406 B<br />
L. Simolin 375'9é »<br />
Joh. Askolin 201-42 »<br />
I. L. Roth _. 188-55 B<br />
T. I. F. Sjöbl<strong>om</strong> 396-67 B<br />
Summa 12,767-88 S:t Petersb.-stds<br />
Totala exporten af såga<strong>de</strong> varor uppg<strong>år</strong> till ungefär 310,000 kub.-fot mer<br />
än un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887. Ökningen häri faller på Frankrike med 135,000, Storbritannien<br />
med 108,000, Holland med 95,000, Danmark med 75,000 <strong>och</strong><br />
Tyskland med cirka 64,000 kub.-fot. I exporten till Spanien <strong>de</strong>remot visar<br />
sig en minskning af 117,000 kub.-fot.<br />
Exporten af bjelkar till Holland har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et ökats med <strong>om</strong>kring 195,000<br />
kub.-fot emot <strong>år</strong> 1887.<br />
Skeppsrörelsen i <strong>de</strong>nna hamn har, oberäknadt kustfaran<strong>de</strong> ångbåtar samt<br />
6 större <strong>och</strong> mindre bogserbåtar, un<strong>de</strong>rhållits af:<br />
Finska segelfartyg 51 st. mätan<strong>de</strong> 10,927 tons<br />
» ångfartyg 5 B » 1,314 »<br />
Ryska segelfartyg 13 » » 152 »<br />
Svenska <strong>och</strong> norska segelfartyg 22 » B 5,240 B<br />
» ångfartyg 2 » » 1,164 »<br />
Danska segelfartyg 19 » B 2,967 B<br />
Holländska segelfartyg 3 B B 1,274 B<br />
Engelska ångfartyg 5 B » 3,393 B<br />
Franska segelfartyg ... , 2 B B 226 B<br />
Tyska segelfartyg 1 B B 70 B<br />
» ångfartyg 9 » B 4,618 »<br />
Summa fartyg 132 Summa 31,345 tons
181<br />
Fredrikshamn (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Aret börja<strong>de</strong> med glänsan<strong>de</strong> utsigter; öfverallt märktes en större lifaktighet<br />
<strong>och</strong> ett allmänt uppåtgåen<strong>de</strong> af prisen i alla brancher bevisa<strong>de</strong> att efterfrågan<br />
rar mot vanligheten stor. Anledningen härtill tor<strong>de</strong> närmast varit att<br />
söka i <strong>de</strong>n byggnadsifver, s<strong>om</strong> bemäktigat sig alla <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n stora<br />
eldsvådan, hvilken öfvergick Fredrikshamn <strong>år</strong> 1887, lidit skada, <strong>och</strong> hvilken<br />
nu till sta<strong>de</strong>n <strong>och</strong> trakten <strong>de</strong>r<strong>om</strong>kring drog en massa löst folk.<br />
Den 13 maj öppna<strong>de</strong>s Fredrikshamns hamn för <strong>sjöfart</strong>en, men, sås<strong>om</strong> fallet<br />
varit på flere orter, dröj<strong>de</strong> <strong>de</strong>t ännu länge förrän något fartyg ank<strong>om</strong>. Un<strong>de</strong>r<br />
hela seglationsti<strong>de</strong>n har distriktet besökts af endast 21 fartyg, bland hvilka:<br />
1 svensk ångare<br />
1 norsk s><br />
1 norskt segelfartyg.<br />
Sås<strong>om</strong> synes af nedanståen<strong>de</strong> uppgifter har exporten un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna saison<br />
varit något större än un<strong>de</strong>r 1887. Stora partier försålda trävaror ligga <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong><br />
äfven för köparnes räkning, då sv<strong>år</strong>igheten att till antaglig frakt få lämpligt<br />
tonnage <strong>om</strong>öjliggjort <strong>de</strong>ras afhemtning.<br />
Exporten har utgjorts af:<br />
Trävaror, såga<strong>de</strong> 23,541 kubikmeter<br />
» rundt virke 260 »<br />
» ved 62 nietr. famnar.<br />
Äfven importen har ökats ej obetydligt un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna saison, hvilket framg<strong>år</strong><br />
af efterföljan<strong>de</strong> uppgifter:<br />
B<strong>om</strong>ull 617 kg.<br />
Bränvin, sprit, arrak, r<strong>om</strong>, konjak <strong>och</strong> franskt bränvin 2,232 »<br />
» » » » » » » pä flaskor 689 st.<br />
Fisk: lefvan<strong>de</strong>, färsk, torr <strong>och</strong> rökt 353 kg.<br />
» saltad 1,511 »<br />
Hudar <strong>och</strong> skinn 16,868 B<br />
Jern <strong>och</strong> stål 36.390 t»<br />
Socker 169,707 »<br />
Kaffe 9,741 »<br />
Viner: på kärl 19.975 B<br />
B på flaskor 1,309 st.<br />
Koksalt 5,604 hl.<br />
Spanmål, <strong>om</strong>alen 110,647 kg.<br />
» mjöl <strong>och</strong> gryn 1,384,118 »<br />
Tobak, arbetad <strong>och</strong> oarbetad 9,205 B<br />
Petroleum <strong>och</strong> andra oljor<br />
Den 4 <strong>de</strong>cember isbela<strong>de</strong>s hamnen fullständigt.<br />
74,869 B<br />
Kotka (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Efter en ovanligt sträng vinter med 25 till 40° köld intill april månad,<br />
öppna<strong>de</strong>s Kotka hamn, till följd af stark storm föregåen<strong>de</strong> dagen, <strong>de</strong>n 11 maj,<br />
för <strong>sjöfart</strong>en, då norska barkskeppet »Martha» <strong>från</strong> Fredriksstad ink<strong>om</strong>.
182<br />
Ehuru redan tidigt på v<strong>år</strong>vintern stora partier trävaror <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna plats<br />
voro försålda för utskeppning f. ö. v., var utskeppningen på v<strong>år</strong>s<strong>om</strong>maren ytterst<br />
flau till följd af brist på fartyg för <strong>de</strong> fortfaran<strong>de</strong> låga frakterna, hvilka<br />
dock senare på högs<strong>om</strong>maren voro i stigan<strong>de</strong>, hvarigen<strong>om</strong> en större liflighet i<br />
verksamheten uppstod.<br />
Un<strong>de</strong>r seglationsti<strong>de</strong>n hafva inalles 308 fartyg, hvaraf 76 ångare, afgått<br />
häri<strong>från</strong> till utrikes orter med trävaror.<br />
Af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg hafva följan<strong>de</strong> besökt Kotka, nämligen:<br />
17 svenska seglare <strong>om</strong> 3,612 reg.-tons drägtighet<br />
1 svensk ångare 8 763 » »<br />
69 norska seglare B 24,760 B B<br />
2 B ångare B 1,452 B »<br />
hvilka alla afgått häri<strong>från</strong> med trälast till främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r.<br />
Trävaruexporten häri<strong>från</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et har utgjort 9,524,296 kub.-fot med<br />
ett vär<strong>de</strong> af finska mark 7,046,222; vidare trämassa, glasvaror etc. till Ryssland<br />
för ett sammanlagdt vär<strong>de</strong> af finska mark 286,069 eller inalles ett vär<strong>de</strong><br />
af finska mark 7,332,291.<br />
Omnämnda trävaror hafva exporterats till följan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r:<br />
till Danmark 254,730 kub.-fot till vär<strong>de</strong> af Fmk 203,783<br />
» Tyskland 1,946,927 » » B 1,556,943<br />
B Holland 525,906 » B B 379,698<br />
B Belgien 476,495 » B » 381,196<br />
» England 3,426,347 B B B 2,209,488<br />
B Frankrike ... 2,893,891 B B » 2,315,114<br />
Importen, s<strong>om</strong> hufvudsakligast utgöres af ryska varor, sås<strong>om</strong> mjöl, gryn,<br />
tobak, ljus m. m. samt colonialvaror, sås<strong>om</strong> kaffe, socker, kryddor m. m. <strong>från</strong><br />
Tyskland, uppg<strong>år</strong> till ett sammanlagdt belopp af cirka finska mark 435,000.<br />
Några nya fabriksanläggningar eller andra industriella inrättningar, hvari<br />
svensk eller norsk medborgare ingått s<strong>om</strong> <strong>de</strong>legare, hafva hvarken på <strong>de</strong>nna<br />
plats ej heller i <strong>de</strong>n närmare <strong>om</strong>gifningen mig veterligen på tveDne <strong>år</strong> uppstått.<br />
Några sjukd<strong>om</strong>ar af farlig eller epi<strong>de</strong>misk art hafva här icke förek<strong>om</strong>mit<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, vare sig bland sjömän eller bland på orten bosatte personer.<br />
Den 12 <strong>de</strong>cember isbela<strong>de</strong>s Kotka hamn jemte en <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>ss yttre redd.<br />
Hangö (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
I afseen<strong>de</strong> å importen till <strong>och</strong> exporten <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna ort föreligga nedanståen<strong>de</strong><br />
statistiska uppgifter:<br />
Import.<br />
B<strong>om</strong>ull _ 892,026 kg.<br />
Bränvin, sprit, arrak, r<strong>om</strong>, konjak på kärl 10,286 B<br />
B » » » B B buteljer 1,437 st.<br />
Fisk: lefvan<strong>de</strong>, färsk, torr <strong>och</strong> rökt _. 10,222 kg.<br />
» saltad 5,464 »<br />
Garn 19,019 »
183<br />
Hudar <strong>och</strong> skinn 117,646 kg.<br />
Jern ooh stål 918,169 »<br />
Jern- <strong>och</strong> stålarbeten 247,683 »<br />
Kaffe 235,800 B<br />
Maskiner <strong>och</strong> mo<strong>de</strong>ller, vär<strong>de</strong> 875,284 Fmk<br />
Petroleum <strong>och</strong> andra oljor 42,483 kg.<br />
Salt, kok- 42 B<br />
Socker 207,962 B<br />
Spanmål, <strong>om</strong>alen 140,499 »<br />
B mjöl <strong>och</strong> gryn 280,165 »<br />
Tackjern, oarbetadt 279,421 »<br />
Tobak, arbetad <strong>och</strong> oarbetad 1,333 »<br />
Viner, alla slag, på kärl 26,124 »<br />
» B B buteljer 1,507 st.<br />
Väfna<strong>de</strong>r 16,982 kg.<br />
Export.<br />
Fisk: lefvan<strong>de</strong>, färsk, torr <strong>och</strong> rökt 4,690 kg.<br />
» saltad 193,960 B<br />
Fläsk <strong>och</strong> kött - 40,157 B<br />
Garn 2,460 B<br />
Glas- <strong>och</strong> kristallarbeten, alla slag 23,925 B<br />
Hudar <strong>och</strong> skinn 11,215 »<br />
Jern <strong>och</strong> stål 298,797 B<br />
Jern- <strong>och</strong> stålarbeten 1,383 B<br />
Kreatur, lefvan<strong>de</strong> 35 st.<br />
Papper, alla slag 3,329,394 kg.<br />
Smör 2,112,805 »<br />
Spanmål, <strong>om</strong>alen 25,010 B<br />
B mjöl <strong>och</strong> gryn 705 B<br />
Tjära 147 hl.<br />
Trävaror, såga<strong>de</strong> eller huggna 21,915 kbm.<br />
B rundt virke 4,871 B<br />
Trämassa <strong>och</strong> papp 137,679 kg.<br />
Ved 1,750 m.-famn.<br />
Väfna<strong>de</strong>r 19,626 kg.<br />
Röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>l ångfartyget sExpress» tagit i förmedlan<strong>de</strong>t af ofvannämnda<br />
varuutbyte, har fartygets re<strong>de</strong>ri sås<strong>om</strong> vanligt välvilligt lemnat följan<strong>de</strong><br />
med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n:<br />
Ångfartyget, s<strong>om</strong> bort un<strong>de</strong>r loppet af vintern 1887—<strong>1888</strong> verkställa 26<br />
turer, blef till följd af <strong>de</strong> rådan<strong>de</strong> ovanligt sv<strong>år</strong>a isforhållan<strong>de</strong>na förhindrad <strong>från</strong><br />
att fullborda mer än 15 resor. Den 4 februari afgick »ExpressB sås<strong>om</strong> vanligt<br />
<strong>från</strong> Hangö, men fann vid ank<strong>om</strong>sten till svenska kusten inloppet till<br />
Stockholm spärradt af ogen<strong>om</strong>trängliga ismassor. Efter flere fåfänga försök att<br />
forcera <strong>de</strong>n hopa<strong>de</strong> drifisen, såg ångbåten sig nödsakad söka anlöpa Oxelösund,<br />
dit <strong>de</strong>n äfven efter stora ansträngningar anlän<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 8 i samma månad. Här<br />
måste ångbåten nu öfvervintra, <strong>och</strong> var <strong>de</strong>t först <strong>de</strong>n 7 maj efter 13 dygns<br />
styft arbete s<strong>om</strong> BExpressB åter befann sig i öppet vatten. Trafiken emellan<br />
Hangö <strong>och</strong> Stockholm ha<strong>de</strong> då redan un<strong>de</strong>r några dagar varit öppen samt un<strong>de</strong>rhållits<br />
med för tillfallet förhyrda fartyg.
184<br />
Un<strong>de</strong>r fartygets ofvannämnda 15 resor befordra<strong>de</strong>s, förut<strong>om</strong> 1,033 passagerare<br />
till Sverige <strong>och</strong> 437 passagerare <strong>från</strong> nämnda land, varor af <strong>de</strong>t slag<br />
<strong>och</strong> till <strong>de</strong>t antal efterföljan<strong>de</strong> tabell närmare utvisar:<br />
Ank<strong>om</strong>met Afgånget<br />
Anjovis Kg. 5,999<br />
Apotekarevaror » 753<br />
Bastmattor B 7,187<br />
Ben » 6,630<br />
Bly <strong>och</strong> hagel B 965<br />
Brandsprutor B 1,368<br />
B<strong>om</strong>ullsvaror B 873<br />
Bröd » 1,757<br />
Böcker <strong>och</strong> tryckalster » 17,589 3,307<br />
Caviar » 599<br />
Cement <strong>och</strong> tegel » 12,485<br />
Cikoria B<br />
Diverse » 12,630 5,923<br />
Ekvirke Kbf. 1,836<br />
Elektriska apparater _ Kg. 1,713<br />
Fisk » 47,479 610<br />
Fabrikater » 748<br />
Flyttgods » 716 3,563<br />
Fosfor B 2,600<br />
Frukt » 560<br />
Frö » 17,285<br />
Fägel » 255,420<br />
Färger » 19,845<br />
Gjutgods - » 1,888<br />
Glas, fajanser <strong>och</strong> porslin B 25,784<br />
GalaDterivaror B 357<br />
Gummivaror B 47 41,740<br />
Glasvaror B 1,800<br />
Gödningsämnen B 3,820<br />
Hudar <strong>och</strong> lä<strong>de</strong>r » 26,141 3,710<br />
Hummer <strong>och</strong> ostron » 1,427<br />
Höfrö B 22,428<br />
Jern <strong>och</strong> stål » 371,944<br />
Jordbruksredskap B 365<br />
Instrument, kem. apparater B 1,120<br />
B musikaliska B 2,290<br />
Kemikalier » 3,323<br />
Klä<strong>de</strong>r B 1,654<br />
Konfektyrer B 604 6,321<br />
Koppar » 9,449 6,744<br />
Korta varor B 1,255<br />
Kött, ren- B 55,680<br />
» nöt- B 7,903<br />
Linsen B 1,788<br />
Manufakturer » 2,071<br />
Maskingods » 60,160 2,116<br />
Matvaror » 1,861
185<br />
Marmor <strong>och</strong> qvarnstenar Kg. 8,745<br />
Mineraloljor » 21,049<br />
Mejeriredskap B 21,783<br />
Mo<strong>de</strong>varor » 551<br />
Möbler <strong>och</strong> husgeråd » 827<br />
Nysilfvervaror » 94<br />
Optiska varor s 60<br />
Ostron <strong>och</strong> hummer » 2,135<br />
Oljor s 4^523<br />
Papper B 1,136 51,471<br />
Papyrosser TI 926<br />
Pressjäst » 491<br />
Renkött <strong>och</strong> tungor » 3,633<br />
Si<strong>de</strong>n » 225<br />
Sill — » 39,200<br />
Spanmål B 45,417<br />
Spirituösa B 7,824<br />
Smör - B 532,945<br />
Smördrittlar B 3.050<br />
Symaskiner _ i> 1,050<br />
Tapeter B 6.550<br />
Tobak » 14<br />
Trädrullar » 48.880<br />
Trämassa B 12,521<br />
Tyger » 750<br />
Tågvirke, segelduk » 17,084<br />
Tändrör ._ B 1.100<br />
Väfna<strong>de</strong>r B 323<br />
Ärter » 3,330<br />
Ägg B 40,103<br />
Den for hvarje <strong>år</strong> öka<strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lse Hangö hamn erhåller för Finlands<br />
k<strong>om</strong>munikationer med utlan<strong>de</strong>t vinterti<strong>de</strong>n, har föranledt lan<strong>de</strong>ts styrelse att<br />
med synnerligt allvar söka få utredt frågan <strong>om</strong> bästa sättet för <strong>de</strong>ssa k<strong>om</strong>munikationers<br />
säkerställan<strong>de</strong> så vidt möjligt emot eventuella atbrott förorsaka<strong>de</strong><br />
af ishin<strong>de</strong>r.<br />
Redan un<strong>de</strong>r loppet af sistlidne vinter, då sås<strong>om</strong> ofvan framhållits Hangö<br />
hamn un<strong>de</strong>r flera måna<strong>de</strong>r var spärrad af is, diskutera<strong>de</strong>s af k<strong>om</strong>petente personer<br />
<strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s lifligt frågan huruvida icke en lämpligen konstruerad isbrytare<br />
skulle i <strong>de</strong> flesta fall vara i stånd att i Hangö hålla en trafikabel ränna uppe,<br />
<strong>och</strong> för erhållan<strong>de</strong> af tillförlitliga upplysningar i ämnet, afläts ett frågo-formulär<br />
till befälhafvarne på <strong>de</strong> i Göteborg, Kristiania <strong>och</strong> Köpenhamn fungeran<strong>de</strong> isbrytarefartygen.<br />
Sedan i<strong>från</strong> <strong>de</strong>ssa svar ingått, s<strong>om</strong> syntes bekräfta möjligheten att me<strong>de</strong>lst<br />
en kraftig isbrytare uppehålla trafiken i Hangö, ingick Finska Hushållnings-<br />
Sällskapet, på anmodan af åtskillige af lan<strong>de</strong>ts förnämsta jordbrukare <strong>och</strong> smörexportörer,<br />
till senaten med en framställning röran<strong>de</strong> önskvärdheten af en isbrytares<br />
anskaffan<strong>de</strong> för nämnda hamn.<br />
Senaten tillsatte genast en k<strong>om</strong>ité af sakkunniga personer för afgifvan<strong>de</strong><br />
af utlåtan<strong>de</strong> i frågan, <strong>och</strong> uttala<strong>de</strong> sig <strong>de</strong>nna k<strong>om</strong>ité enhälligt för anskaffan<strong>de</strong><br />
till nästa vinter af en isbrytare af minst 32 fots bredd <strong>och</strong> 17 fots djupgåen<strong>de</strong>,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> bor<strong>de</strong> vara försedd med lastrum <strong>och</strong> kajuta, så att <strong>de</strong>n
186<br />
vid möjligen inträffan<strong>de</strong> förfall för »Express», skulle kunna temporärt uppehålla<br />
förbin<strong>de</strong>lsen emellan Hangö <strong>och</strong> Stockholm.<br />
På grund af <strong>de</strong>tta uttalan<strong>de</strong> uppdrog senaten åt tvenne fullt k<strong>om</strong>petente<br />
personer att besöka flera mekaniska verkstä<strong>de</strong>r såväl in<strong>om</strong> s<strong>om</strong> ut<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t,<br />
<strong>de</strong>ribland äfven Bergsunds, Motala, Kockums, Lindholmens <strong>och</strong> Nylands vid<br />
Kristiania, samt uppmana <strong>de</strong>ssa verkstä<strong>de</strong>r att ink<strong>om</strong>ma med anbud å leverans<br />
af ett isbrytarefartyg, jemte ritningar <strong>och</strong> kostnadsförslag äfvens<strong>om</strong> uppgift <strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n tid in<strong>om</strong> hvilken beställningen kun<strong>de</strong> effektueras.<br />
Detta uppdrag har äfven i <strong>de</strong>ssa dagar fullbordats af <strong>de</strong> ofvannämn<strong>de</strong> båda<br />
experterna, <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s, sedan <strong>de</strong> infordra<strong>de</strong> anbu<strong>de</strong>n hunnit ingå, <strong>de</strong>nna<br />
fråga in<strong>om</strong> kort k<strong>om</strong>ma att erhålla sin <strong>de</strong>finitiva lösning.<br />
För att sprida känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> <strong>de</strong> för <strong>de</strong>n finska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sverl<strong>de</strong>n numera så<br />
vigtiga un<strong>de</strong>rrättelserna <strong>om</strong> is- <strong>och</strong> vä<strong>de</strong>rleksförhållan<strong>de</strong>na vid Hangö un<strong>de</strong>r vintermåna<strong>de</strong>rna,<br />
publiceras gen<strong>om</strong> Han<strong>de</strong>ls- <strong>och</strong> Industri-Expeditionens in<strong>om</strong> kejserl.<br />
Senaten försorg för hvarje vecka <strong>de</strong> rapporter i ämnet, s<strong>om</strong> <strong>från</strong> ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong><br />
tjensteman på nämn<strong>de</strong> ort skola till expeditionen afgifvas.<br />
För utvidgan<strong>de</strong> <strong>och</strong> regleran<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n hittills alltför trånga hamnen i<br />
Hangö, <strong>de</strong>r hamnarmen skulle k<strong>om</strong>ma att förlängas med 300 fot samt förses<br />
med elektrisk belysning <strong>och</strong> fullständiga jernvägssp<strong>år</strong>, har af senaten anslagits<br />
ett belopp af 460,000 finska mark.<br />
Helsingfors.<br />
Hamnen besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 6,078 fartyg <strong>om</strong> 349,129 tons, inberäknadt<br />
kustfartygen, <strong>de</strong>raf <strong>från</strong>:<br />
Angf. Segelf. Samma<br />
Ryssland, ut<strong>om</strong> smärre farkoster <strong>från</strong> Estland 217 177 394<br />
Sverige 111 19 130<br />
Tyskland 71 5 76<br />
England 38 54 92<br />
Danmark 7 14 21<br />
Norge 1 1 2<br />
Spanien — 8 8<br />
Portugal — 2 2<br />
Frankrike 1 7 8<br />
Belgien 1 6 7<br />
Italien 1 1 2<br />
Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna -. - 1 7 8<br />
Java 1 — 1<br />
Af främman<strong>de</strong> nationalitet voro:<br />
Tillsammans 450 301 751<br />
Samma<br />
Ångf. Töas Segelf. Tous Antal Tons<br />
Ryska 13 3,236 62 5,312 75 8,548<br />
Tyska 23 7,354 3 531 26 7,875<br />
Svenska 2 733 26 5,463 28 6,196<br />
Norska 4 1,381 28 8,577 32 9,958<br />
Engelska 36 14,233 3 623 39 14,856<br />
Danska 10 3,027 9 1,357 19 4,384
187<br />
Holländska 2 1,214 1 347 3 1,561<br />
Franska — 3 354 3 354<br />
Tillsammans 90 31,178 135 22,564 225 53,732<br />
Af <strong>de</strong>ssa voro i barlast 6 ångfartyg <strong>och</strong> 36 segelfartyg.<br />
Första fartyget inklarera<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 9 maj; <strong>de</strong>t sista utklarera<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 29<br />
<strong>de</strong>cember.<br />
Den regelbundna ångfartygsförbin<strong>de</strong>lsen emellan Sveriges <strong>och</strong> Finlands hufvudstä<strong>de</strong>r<br />
har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et un<strong>de</strong>rhållits af sju uteslutan<strong>de</strong> finska ångbåtar, af<br />
hvilka tvenne un<strong>de</strong>r större <strong>de</strong>len af s<strong>om</strong>maren en gång i veckan alterneran<strong>de</strong><br />
direkte afgingo i<strong>från</strong> hvar<strong>de</strong>ra af ändstationerna. S<strong>om</strong> för öfrigt, i motsats till<br />
hvad un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> egt rum, någon seglationsförening ej kunnat åvägabringas<br />
emellan <strong>de</strong> ifrågavaran<strong>de</strong> ångfartygen, af hvilka <strong>de</strong> flesta tillhör<strong>de</strong> olika<br />
bolag, hafva åtskilliga missförhållan<strong>de</strong>n i fråga <strong>om</strong> sättet för k<strong>om</strong>munikationens<br />
un<strong>de</strong>rhållan<strong>de</strong> ej stått att förebygga. Sålunda har till exempel <strong>de</strong>t förhållan<strong>de</strong><br />
inträffat, att på några dagar i veckan tvenne af <strong>de</strong> ifrågavaran<strong>de</strong> ångbåtarne<br />
afgått så godt s<strong>om</strong> samtidigt med samma <strong>de</strong>stinationsort, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>remot<br />
på flera andra efter hvarandra följan<strong>de</strong> dagar i veckan hvarje ångbåtsförbin<strong>de</strong>lse<br />
emellan Stockholm <strong>och</strong> Helsingfors sakna<strong>de</strong>s; men är <strong>de</strong>t att antaga<br />
att för seglations<strong>år</strong>et 1889 rättelse härutinnan k<strong>om</strong>mer att ega rum, sedan en<br />
seglationsförening nu åter k<strong>om</strong>mit till stånd.<br />
I afseen<strong>de</strong> å importen <strong>från</strong> <strong>och</strong> exporten till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena föreligga<br />
följan<strong>de</strong> af tullkammaren härstä<strong>de</strong>s benäget lemna<strong>de</strong> uppgifter:
188
189<br />
Totalbeloppet af hufvudsta<strong>de</strong>ns import steg un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> till ett vär<strong>de</strong> af<br />
27,264,795 finska mark un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att vär<strong>de</strong>t af hela exporten uppgick till<br />
6,572,688 finska mark. I importen intaga manufaktur-, korta <strong>och</strong> galanterivaror<br />
första rummet med ett vär<strong>de</strong> af 3,587,000 finska mark, <strong>de</strong>rnäst k<strong>om</strong>mer<br />
kaffe med 2,401,000 finska mark samt färdiga klä<strong>de</strong>r med 1,387,000<br />
finska mark. Den största posten i exporten intaga trävarorna med 3,683,000<br />
finska mark, papper <strong>och</strong> pappersmassa med 958,000 finska mark samt smör<br />
med 45,000 finska mark.<br />
För jemförelsens skull med<strong>de</strong>las här äfven några siffror röran<strong>de</strong> Helsingfors<br />
import <strong>och</strong> export un<strong>de</strong>r tidrym<strong>de</strong>n 1868 —1887, hvaraf framg<strong>år</strong> att <strong>de</strong>ssa<br />
poster un<strong>de</strong>r nämnda period betydligt fluktuerat. Sålunda steg importen <strong>år</strong><br />
1868 till 18,335,573 finska mark mot 67,040,135 i hela lan<strong>de</strong>t. 1875 utgjor<strong>de</strong><br />
sta<strong>de</strong>ns import 50,009,378 finska mark mot 157,670,673 i hela lan<strong>de</strong>t,
190<br />
hvaremot <strong>de</strong>ss import 1887 ha<strong>de</strong> nedgått till 24,605,247 finska mark mot<br />
165,865,873 finska mark för lan<strong>de</strong>t i <strong>de</strong>ss helhet.<br />
Helsingfors' export utgjor<strong>de</strong> 5,280,881 finska mark <strong>år</strong> 1868, medan hela<br />
lan<strong>de</strong>ts steg till 47,057,737. År 1882 steg sta<strong>de</strong>ns export till 10,897,130<br />
finska mark <strong>och</strong> lan<strong>de</strong>ts till 119,873,130 d:o. 1887 åter ha<strong>de</strong> Helsingfors'<br />
export nedgått till 4,957,511 finska mark <strong>och</strong> lan<strong>de</strong>ts till 77,066,434 d:o.<br />
Vid Helsingfors' tullkammare steg uppbör<strong>de</strong>n <strong>1888</strong> till 4,821,816 finska<br />
mark mot 274,199 d:o <strong>år</strong> 1878.<br />
Kristinestad (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
I afseen<strong>de</strong> å importen till <strong>och</strong> exporten <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna ort un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
föreligga nedanståen<strong>de</strong> statistiska uppgifter:
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> inklarera<strong>de</strong>s:<br />
191<br />
61 finska fartyg <strong>om</strong> 21,191 reg.-tons<br />
22 svenska » B 5,413 »<br />
11 danska » » 1,512 »<br />
2 tyska » » 680 »<br />
1 engelskt » » 1,716 »<br />
1 franskt » » 138 »<br />
1 norskt » » 127 »<br />
99 fartyg 30,777 reg.-tons<br />
Lovisa (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Beträffan<strong>de</strong> isförhållan<strong>de</strong>na in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta vice konsulsdistrikt un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t<br />
Sr har jag äran med<strong>de</strong>la, att seglationcn öppna<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 11 maj <strong>och</strong> slutligen<br />
upphör<strong>de</strong> don 11 <strong>de</strong>cember, då <strong>de</strong>t sista norska fartyget, efter att un<strong>de</strong>r en<br />
månads tid hafva varit infruset, utan hin<strong>de</strong>r af is kun<strong>de</strong> afsegla.<br />
Angåen<strong>de</strong> <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et besökt vice konsulsdistriktet,<br />
be<strong>de</strong>r jag att få hänvisa till <strong>de</strong> af mig redan insända förteckningarne<br />
<strong>och</strong> beträffan<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>srelationerna med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> konungarikena hafva<br />
några sådana med Norge, såvidt jag har mig bekant, icke funnits till, <strong>och</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lsen<br />
med Sverige har varit af så ringa bety<strong>de</strong>lse att <strong>de</strong>n föga kan<br />
anses vara förtjent af någon uppmärksamhet. Den har inskränkt sig till export<br />
af 54 metr. famnar björkved <strong>och</strong> en import af:<br />
Hudar, råa Kg. 965<br />
Färger - - » 1,150<br />
Tackjern » 222.356<br />
Vin, på buteljer st. 261<br />
Diverse varor Kg. 900
192<br />
Tammerfors (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Oaktadt <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s skörd här i distriktet till följd af en mycket sen v<strong>år</strong>,<br />
<strong>de</strong>raf betingad sen sådd <strong>och</strong> <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren rådan<strong>de</strong> kalla vä<strong>de</strong>rleken,<br />
utföll mindre riklig än fjol<strong>år</strong>ets samt högst kun<strong>de</strong> kallas me<strong>de</strong>lmåttig — <strong>de</strong><br />
naturliga gräsvallarna lemna<strong>de</strong> en klen afkastning <strong>och</strong> <strong>de</strong>n knappa tillgången på<br />
hö uppdref <strong>de</strong>ss pris mot vintern till 80 penni pr LS, hvarförut<strong>om</strong> brist på<br />
halm inträd<strong>de</strong> vid samma tid här i trakten — har Tammerfors hvarken sås<strong>om</strong><br />
fabriks- eller <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sstad lidit något synnerligt men <strong>de</strong>raf, utan tvärt<strong>om</strong> haft<br />
att glädja sig åt lif <strong>och</strong> rörelse i alla brancher. Tack vare <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
småning<strong>om</strong> betydligt stegra<strong>de</strong> rubelkursen — exempelvis må anföras att <strong>de</strong>nna<br />
<strong>de</strong>n 1 januari <strong>1888</strong> notera<strong>de</strong>s finska mark 2"20, <strong>de</strong>remot <strong>de</strong>n 1 oktober s. å.<br />
finska mark 2'7 3 — kontrahera<strong>de</strong>s af härvaran<strong>de</strong> fabriker rätt ansenliga leveranser<br />
med Kyssland, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta äfvens<strong>om</strong> en jemn efterfrågan för alla v<strong>år</strong>a<br />
fabriksalster såväl in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t s<strong>om</strong> för export, medför<strong>de</strong> åt samtliga manufakturinrättningar<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>ras många tusen un<strong>de</strong>rhafvan<strong>de</strong> tillräckligt med arbete<br />
hela <strong>år</strong>et <strong>om</strong>. Visserligen råd<strong>de</strong> brist på vatten för motorernas (turbinernas)<br />
drifvan<strong>de</strong> tills långt in på v<strong>år</strong>en <strong>och</strong> inträd<strong>de</strong> återigen efter ett ymnigt kort<br />
s<strong>om</strong>marflö<strong>de</strong> tidigt på hösten, men <strong>de</strong>ls börjar folket göra sig mer <strong>och</strong> mer<br />
förtroget med <strong>de</strong>n tyvärr <strong>år</strong> i<strong>från</strong> <strong>år</strong> minska<strong>de</strong> vattentillgången <strong>och</strong> att allt lättare<br />
finna sig uti <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> betiuga<strong>de</strong> nattarbetet, <strong>de</strong>ls äro fabriksegarne<br />
allt mera betänkte på att i allt större skala anskaffa ångkraft för att <strong>de</strong>rmed<br />
till fullo upphjelpa <strong>de</strong>n ofta oberäkneliga <strong>och</strong> osäkra fastän billigare vattenkraften<br />
<strong>och</strong> kunna hålla fabrikerna i oafbruten verksamhet, så att <strong>de</strong>nna sv<strong>år</strong>ighet<br />
jemförelsevis lätt kun<strong>de</strong> öfvervinnas.<br />
Pappersmassefabrikernas <strong>och</strong> pappersbrukens un<strong>de</strong>r 1887 gjorda försök att<br />
i utlan<strong>de</strong>t skaffa sig nya afsättningskällor tyckas blifvit krönta med framgång,<br />
ity att flera här i distriktet haft betydliga leveranser till såväl Tyskland s<strong>om</strong><br />
England <strong>och</strong> föredragit <strong>de</strong>ssa framför afsättning till Ryssland, hvilket nogsamt<br />
bevisar att <strong>de</strong> finska fabrikaterna funnit <strong>och</strong> vunnit en lönan<strong>de</strong> marknad i<br />
förstnämnda län<strong>de</strong>r.<br />
Skogsproduktionen erfor un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp en knappast förut sedd lyftning.<br />
Vid <strong>år</strong>ets början voro prisen vid auktionerna lika med 1887 <strong>år</strong>s, men <strong>de</strong>n raskt<br />
stigan<strong>de</strong> efterfrågan <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t dref <strong>de</strong>m mot sens<strong>om</strong>maren betydligt uppåt,<br />
så mycket mera, s<strong>om</strong> försäljningarna för k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> v<strong>år</strong>- <strong>och</strong> s<strong>om</strong>marutskeppning<br />
börja<strong>de</strong> ovanligt tidigt <strong>och</strong> lifligt, så att in<strong>om</strong> <strong>år</strong>ets slut stora partier voro sålda<br />
med cirka £ 1 förhöjning pr standard emot <strong>år</strong>et förut. Det antages att utskeppningen<br />
<strong>från</strong> distriktet, s<strong>om</strong> till en <strong>de</strong>l göres via Åbo, me^t dock via Helsingfors<br />
(Sörnäs), nästa <strong>år</strong> k<strong>om</strong>mer att med 10—15 tusen standards öfverstiga<br />
<strong>1888</strong> <strong>år</strong>s, dock mest med dimensioner, hvaraf god tillgång finnes. Efterfrågan<br />
för 2'X3" <strong>och</strong> 2"X4" battens har un<strong>de</strong>r höstförsäljningarna visserligen varit<br />
mindre än förut, <strong>de</strong>remot voro planchetter (1"X 4", l"X4V»" 0Cn 1"X5") mycket<br />
eftersökta för Frankrike <strong>och</strong> Belgien <strong>och</strong> betinga<strong>de</strong> i höst till <strong>och</strong> med högre<br />
pris än battens <strong>år</strong>et förut. Den snabba prisstegringen föranled<strong>de</strong> flera spekulanter<br />
att trots <strong>de</strong> stora sv<strong>år</strong>igheter, s<strong>om</strong> vintern här i lan<strong>de</strong>t medför för alla<br />
byggnadsföretag, att med ens anlägga ytterligare mindre ångsågar inuti lan<strong>de</strong>t för<br />
att genast på v<strong>år</strong>en 1889 kunna sättas i gång. Dylika sågar fianas nu öfverallt<br />
i distriktet <strong>och</strong> ensamt k<strong>om</strong>merserå<strong>de</strong>t Ahlström i Björneborg säges ega<br />
13 sådana. Vintern har varit ovanligt gynsam för virkessläpning ur skogarna
193<br />
<strong>och</strong> arbetskrafter hafva funnits öfverallt till skäligt pris, så att all p<strong>år</strong>äknad<br />
utdrifning kunnat ske med för<strong>de</strong>l.<br />
Skogsfågel- <strong>och</strong> vildt-exporten har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et tyvärr minskats ganska mycket<br />
<strong>och</strong> man antager att knappast mera än hälften emot fjol<strong>år</strong>et blifvit afsänd<br />
häri<strong>från</strong>. Deremot exportera<strong>de</strong>s djurskinn i ansenliga qvantiteter, isynnerhet till<br />
Ryssland, hvarest <strong>de</strong> funno en villig marknad. En enda handlan<strong>de</strong> härstä<strong>de</strong>s<br />
exportera<strong>de</strong>:<br />
cirka 30,000 stycken ekorre-skinn<br />
15,000 J> har- i><br />
1,000 » räf- 8<br />
500 B m<strong>år</strong>d- y><br />
500 » utter- o. hermelin-skinn,<br />
uppköpta <strong>från</strong> närmare <strong>och</strong> fjermare håll.<br />
Utförseln af hästar häri<strong>från</strong> till Sverige upphör<strong>de</strong> helt <strong>och</strong> hållet, så snart<br />
importtullen å <strong>de</strong>ssa djur tillk<strong>om</strong>, hvaremot <strong>de</strong> senare i betydligt antal för<strong>de</strong>s<br />
till Ryssland, isynnerhet små bättre arbetshästar, hvilka <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s uppskattas<br />
högt för sin vana vid enkel föda <strong>och</strong> sin uthållighet.<br />
Sedan <strong>de</strong>n 1 april <strong>1888</strong> erhöll Tammerfors tullkammare <strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed sammanhängan<strong>de</strong><br />
ne<strong>de</strong>rlagsrättighet.<br />
Torneå (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Import:<br />
50 fat socker 13,609 Kg.<br />
1,895 toppar B 21,148 » 34,757 Kg.<br />
227 säckar kaffe 13,378 »<br />
8,630 » rågmjöl 863,000 »<br />
1,606 B hvetemjöl ... - 160,388 B<br />
180 » korngryn 18,158 J><br />
57,536 k.-fot salt — »<br />
Export:<br />
6,000 IM renstekar „ 51,000 Kg.<br />
6,000 stycken renhudar — »<br />
4,500 L i Frankrike 5,515'98 B<br />
» » » Tyskland 2,417"19 B<br />
58,795-64 kub.-meter
194<br />
Tjära till England 22,6677, tunnor<br />
B B Holland 12,891'/, B<br />
» B Frankrike 9,156 z><br />
» » Tyskland 5,177 »<br />
» B Sverige 2,159 »<br />
» B Danmark 793 B<br />
» B Ryssland. 2,440 »<br />
Utförsel af såga<strong>de</strong> trävaror har bedrifvits af:<br />
54,784 tunnor<br />
Uleåborgs Sågverks-Aktiebolag 18,638 - 07 kub.-meter<br />
G. & C. Bergb<strong>om</strong> 15,811-50 B<br />
J. W. Snellman 11,745-06 B<br />
Leon. Can<strong>de</strong>lin J:r 11,203-92 »<br />
Diverse l,397 - 09 B<br />
58,795-64 kub.-meter<br />
Utförsel af tjära har bedrifvits af:<br />
J. W. Snellman 17,068'/, tunnor<br />
G. & C. Bergb<strong>om</strong> „ 7,385'/s B<br />
Karl Kivijärvi 7,454 B<br />
Otto Ravan<strong>de</strong>r 7,521 »<br />
Isak Ravan<strong>de</strong>r _ 5,982 B<br />
J. G. Pentzin 4,984 »<br />
K. E. Höckert 2,174 »<br />
Diverse 2,215 »<br />
54,784 tunnor<br />
Wasa (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
I likhet med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> har samfärdseln emellan Sverige <strong>och</strong> <strong>de</strong>nna<br />
ort förmedlats med fyra reguliert gåen<strong>de</strong> ångare, tvenne svenska: ångfartyget<br />
»Carl v. Linnd» på linien Stockholm <strong>och</strong> ångfartyget sSundsvall» på Hernösand<br />
<strong>och</strong> Sundsvall. De finska åter: sNorra FinlandB på Stockholm <strong>och</strong> »Gustaf<br />
Wasas på Hernösand <strong>och</strong> Sundsvall. Till följd af <strong>de</strong>n stränga köld, s<strong>om</strong> hela<br />
förra vintern var rådan<strong>de</strong>, isbela<strong>de</strong>s Qvarken un<strong>de</strong>r senare hälften af vintern<br />
<strong>och</strong> en <strong>de</strong>n lifligaste samfärdsel, såväl gods- s<strong>om</strong> persontrafik, med grannlan<strong>de</strong>t<br />
öfver Umeå uppstod. Un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 10 mars, då Qvarkisen först<br />
kun<strong>de</strong> med häst befaras, till <strong>de</strong>n 3 maj, då <strong>de</strong> sista svenska forbön<strong>de</strong>rna med<br />
stora sv<strong>år</strong>igheter <strong>och</strong> äfventyr öfverforo, ha<strong>de</strong> häri<strong>från</strong> afsändts tillsammans 409<br />
föror med följan<strong>de</strong> varor:<br />
Fläsk, färskt <strong>och</strong> saltadt Kg. 5,270<br />
Kött, B » B B 5,230<br />
Smör » 60,790<br />
Fogel B 81,662<br />
Hafre » 40,158<br />
T<strong>om</strong>ma trådrullar B 6,840<br />
Hö <strong>och</strong> halm några mindre partier.
195<br />
Från <strong>de</strong> mest skilda <strong>och</strong> aflägsna orter sås<strong>om</strong> T<strong>om</strong>eå <strong>och</strong> Petersburg hitk<strong>om</strong>mo<br />
varor, förnämligast fogel, för vidare befordran till Stockholm. Af ven<br />
ett parti Dbobbins», hitk<strong>om</strong>met <strong>från</strong> aktiebolaget Tornator vid Lathis, afsän<strong>de</strong>s<br />
häri<strong>från</strong> till Sollefteå, för att öfver Trondhjem afgå till Paisley i Skotland.<br />
Forlön häri<strong>från</strong> till Umeå betinga<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r hela v<strong>år</strong>en till 60 à 70 penni pr<br />
L; men ledsamt nog uppdrefs forlön <strong>från</strong> Umeå till Sollefteå <strong>från</strong> 45 öre till<br />
90 öre à 1 krona pr LIS. Detta fördyra<strong>de</strong> sändningarna på ett häpnadsväckan<strong>de</strong><br />
sätt <strong>och</strong> afskräckte mången vidare sändning.<br />
Äfven <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> har v<strong>år</strong> hamn besökts af ett ganska ringa antal såväl svenska<br />
s<strong>om</strong> norska segelfartyg.<br />
Förut<strong>om</strong> i skeppslistorna upptagna svenska <strong>och</strong> norska fartyg har <strong>de</strong>nna<br />
hamn un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et angjorts af följan<strong>de</strong> nationers fartyg:<br />
Finska 136 st., <strong>de</strong>raf 123 med last, 13 ballasta<strong>de</strong>, 38 fr. inrikes<br />
ort, 98 fr. utrikes ort Tons 38,340<br />
Danska 45 » » 21 med last, 24 ballasta<strong>de</strong>, alla k<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
utrikes i<strong>från</strong> » 6,718<br />
Tyska 10 » » 9 med last, 1 ballastadt, alla <strong>från</strong> utrikes<br />
ort » 1,594<br />
Engelska 6 » B 4 med last, 2 ballasta<strong>de</strong>, alla <strong>från</strong> utrikes<br />
ort .' B 2,227<br />
Ryska 4 » alla med last <strong>och</strong> <strong>från</strong> utrikes ort ... » 976<br />
Holländskt 1 » med last utrikes i<strong>från</strong> » 401<br />
202 st. Då till <strong>de</strong>nna summa lägges <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong><br />
norska fartygen:<br />
63 B B 13,207<br />
utg. Totals. 265 st. med sammanlagda tontalet 63,463<br />
Af <strong>de</strong>ssa äro 182 ångfartyg.<br />
Någon konkurrens med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg i fraktmarkna<strong>de</strong>n kan<br />
ej framhållas.<br />
Rymning bland besättningen <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg här på platsen<br />
har ej förek<strong>om</strong>mit.<br />
Un<strong>de</strong>r seglations<strong>år</strong>et har ej någon olycka drabbat <strong>de</strong>n svenska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan<br />
i <strong>de</strong>ssa farvatten. Deremot stranda<strong>de</strong> norska barkskeppet »SigneB, hemmahöran<strong>de</strong><br />
i Kristiania, fördt af kapten J. Franzén, natten mot <strong>de</strong>n 7 september<br />
utanför Rönnskär <strong>och</strong> blef vrak.<br />
Importen <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> har, jemförd med föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et, varit något lifligare <strong>och</strong> hafva <strong>de</strong> förnämsta artiklarna utgjorts af: spik,<br />
stål, hästskosöm, svartsmi<strong>de</strong>, plåt, krita, rödfärg, mejeri- <strong>och</strong> jordbruksredskap<br />
samt <strong>från</strong> Norge sey <strong>och</strong> sill.<br />
Till följd af <strong>de</strong> vänta<strong>de</strong> nya tullförhållan<strong>de</strong>na i Sverige var utförseln<br />
af landtmannaprodukter <strong>och</strong> lefvan<strong>de</strong> kreatur isynnerhet un<strong>de</strong>r Juni månad<br />
ganska liflig, så att <strong>de</strong> reguliert gåen<strong>de</strong> ångbåtarne mången gång ej kun<strong>de</strong><br />
intaga för <strong>de</strong>m afsedda laster. Ome<strong>de</strong>lbart efter tullarnas införan<strong>de</strong> afstanna<strong>de</strong><br />
snart sagdt all export; men längre fram på sens<strong>om</strong>maren upplifva<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n<br />
åter något.<br />
För att närmare belysa exporten häri<strong>från</strong> må här nedan upptagas <strong>de</strong> förnämsta<br />
artiklarna <strong>och</strong> ungefärliga qvantiteten af hvarje:<br />
Fisk: färsk kg. 12,917<br />
saltad B 8,322<br />
Kött B 314.081
196<br />
Smör kg. 781,550<br />
Körtofs j> 3,676<br />
Dun K 453<br />
Lök B 128<br />
Hudar <strong>och</strong> skinn » 12,664<br />
Kåg t:r 2,000<br />
Hafre » 10,000<br />
Hästar st. 34<br />
Nötkreatur » 607<br />
F<strong>år</strong> » 35<br />
Svin » 5,015<br />
va. m.<br />
V<strong>år</strong>a hanmförhållan<strong>de</strong>n äro ledsamt nog <strong>de</strong>samma s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r förra <strong>år</strong>et. Dock<br />
tor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r vintern <strong>och</strong> v<strong>år</strong>en jernvägssp<strong>år</strong>et utdragas till <strong>de</strong>n s. k. svenska<br />
bryggan <strong>och</strong> packhuset. Detta k<strong>om</strong>mer mycket att un<strong>de</strong>rlätta godstrafiken <strong>från</strong><br />
<strong>och</strong> till Sverige, i ty att vagnslaster med spanmål <strong>och</strong> smör då kunna nedk<strong>om</strong>ma<br />
längs sidan af fartygen <strong>och</strong> såle<strong>de</strong>s alla transportkostna<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> så mycket<br />
fördyra afsändningen, bortfalla.<br />
En stor tillökning i turistströmmen <strong>från</strong> <strong>de</strong>tta land såväl öfver Hernösand,<br />
längs Ångermanelfven till Sollefteå, Östersund <strong>och</strong> Trondhjem, s<strong>om</strong> Sundsvall,<br />
Östersund o. s. v., äfvens<strong>om</strong> vice versa, synes <strong>år</strong>ligen börja göra sig gällan<strong>de</strong>.<br />
Med ångfartyget »Carl v. Linné», hvilket <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> ända till september månad<br />
haft regelbundna veckoturer anordna<strong>de</strong>, hafva stora partier mejerismör, afsedt<br />
för England, blifvit afsända öfver Stockholm. Gen<strong>om</strong> att ångaren på bestämd<br />
dag häri<strong>från</strong> afgått, hafva ända <strong>från</strong> Uleåborgs län stora partier af varan hitk<strong>om</strong>mit<br />
för vidare befordran. Ångarens ank<strong>om</strong>st till Stockholm har åter stått<br />
i sambaud med <strong>från</strong> Stockholms Skeppsbro-jernvägsexpedition afgåen<strong>de</strong> godståg,<br />
med hvilka kylvagnar un<strong>de</strong>r högs<strong>om</strong>maren medföljdt. Likaså har <strong>de</strong>t här på<br />
finska sidan passat så väl att kylvagnar också <strong>de</strong> bestämda veckodagarna hit<br />
ink<strong>om</strong>mit. Allt <strong>de</strong>tta såle<strong>de</strong>s väl arrangeradt just for artikeln mejerismör.<br />
Bergnings- <strong>och</strong> dykeribolaget »Neptuns» i Stockholm ångare J>Eol» har<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tta seglations<strong>år</strong> varit i <strong>de</strong>nna hamn stationerad <strong>och</strong> har häri<strong>från</strong> afgått<br />
till olika platser, såväl på svenska s<strong>om</strong> finska kusten, för att assistera haverera<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> i allmänhet hjelpbehöfvan<strong>de</strong> fartyg.<br />
Jag tillåter mig ännu uttala önskvärdheten, ja nödvändigheten af att erhålla<br />
en tclegrafkabel, häri<strong>från</strong> dragen öfver till Umeå eller annan plats på svenska<br />
sidan. Motiven härför uttala<strong>de</strong>s i förra <strong>år</strong>ets berättelse.<br />
Skör<strong>de</strong>n på <strong>de</strong>ssa trakter har i allmänhet utfallit mera klen. Dock har<br />
af v<strong>år</strong>sä<strong>de</strong>t hafre ganska god skörd erhållits <strong>och</strong> hafva äfven ganska stora partier<br />
häraf <strong>de</strong>nna höst öfverförts till Norrland.<br />
Emigration <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena hit har ej egt rum.<br />
Emigrationen har åter <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> varit ganska stor <strong>från</strong> <strong>de</strong>ssa trakter till<br />
Amerika <strong>och</strong> hafva <strong>de</strong> fleste utvandrare tagit vägen öfver Stockholm med <strong>de</strong><br />
häri<strong>från</strong> ditgåen<strong>de</strong> ångfartygen eller också öfver Sundsvall till Stockholm.<br />
Wiborg (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t var att förvänta efter en mycket kall <strong>och</strong> snörik vinter, sådan<br />
<strong>de</strong>nna förek<strong>om</strong> 1887—<strong>1888</strong>, kun<strong>de</strong> <strong>sjöfart</strong>en härstä<strong>de</strong>s obehindradt vidtaga först<br />
<strong>de</strong>n 20 maj, enär <strong>de</strong>ssförinnan, ända i<strong>från</strong> sista dagarna af april månad, då
197<br />
isen i Finska viken satte sig i rörelse, <strong>de</strong>n i stora massor förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> drifisen<br />
icke lemna<strong>de</strong> åtminstone segelfartygen någon tryggad eller ens möjlig infart<br />
i v<strong>år</strong> hamn. Redan <strong>de</strong>n 5 maj öppna<strong>de</strong>s visserligen samfärdseln sjöle<strong>de</strong>s<br />
emellan Trångsund oeh Wiborg, gen<strong>om</strong> forcering med ångbåt af <strong>de</strong>n då redan<br />
ganska svaga isen, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> k<strong>om</strong> i rörelse <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> lämpliga vindar hit<br />
<strong>och</strong> dit drifven snart nog helt <strong>och</strong> hållet förskingra<strong>de</strong>s, men, sås<strong>om</strong> ofvan sagdt,<br />
kan <strong>de</strong>n 20 maj först anses s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n dag, efter hvilken <strong>sjöfart</strong>en <strong>från</strong> Trångsund<br />
utåt var öppen <strong>och</strong> obehindrad, ty då först ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>n i<strong>från</strong> Östersjön <strong>och</strong><br />
<strong>och</strong> vestra <strong>de</strong>len af Finska viken österut inpressa<strong>de</strong> drifisen i <strong>de</strong>n mån sjunkit<br />
<strong>och</strong> förskingrats att icke ens segelfartygen ha<strong>de</strong> något af <strong>de</strong>nsamma att frukta.<br />
Då <strong>sjöfart</strong>en utan hin<strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> fortgå emellan Wiborgs <strong>och</strong> Trångsund<br />
ända till <strong>de</strong>n 20 november <strong>och</strong> <strong>från</strong> Trångsund utåt ända till <strong>de</strong>n 13 <strong>de</strong>cember,<br />
vara<strong>de</strong> sålunda <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s <strong>sjöfart</strong> härstä<strong>de</strong>s cirka 6 2 /3 månad.<br />
I sammanhang härmed tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t icke sakna sitt intresse att af nedanståen<strong>de</strong><br />
uppställning erfara ti<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste 16 <strong>år</strong>en då <strong>sjöfart</strong>en <strong>från</strong> Trångsund<br />
utåt kunnat vidtaga <strong>och</strong> då <strong>de</strong>n blifvit stängd af is:<br />
År öppnad stängd vara<strong>de</strong><br />
1873 10 maj 25 nov. 6 mån. 15 dagar<br />
1874 27 april 28 » 7 » 1 »<br />
1875 23 maj 20 » 5 » 27 »<br />
1876 16 B 19 » 6 » 3 B<br />
1877 23 » 14 <strong>de</strong>c. 6 i> 21 »<br />
1878 29 » 3 » 6 » 4 »<br />
1879 4 » 27 nov. 6 » 23 »<br />
1880 6 » 30 okt. 5 » 24 »<br />
1881 18 » 8 <strong>de</strong>c. 6 » 20 »<br />
1882 11 april 15 nov. 7 » 4 B<br />
1883 17 maj 28 <strong>de</strong>c. 7 » 11 »<br />
1884 7 » 30 nov. 6 » 23 »<br />
1885 12 B 23 » 6 » 11 ).<br />
1886 27 april 21 <strong>de</strong>c. 7 » 24 »<br />
1887 1 maj 23 nov. 6 » 22 B<br />
<strong>1888</strong> 20 » 13 <strong>de</strong>c. 6 » 23 »<br />
Enligt <strong>de</strong>nna uppställning skulle sålunda <strong>sjöfart</strong>en i me<strong>de</strong>ltal hafva varat<br />
<strong>år</strong>ligen 6 måna<strong>de</strong>r <strong>och</strong> 16 dagar.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>sjöfart</strong> på Wiborg un<strong>de</strong>r seglations<strong>år</strong>et <strong>1888</strong> framg<strong>år</strong><br />
af följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 388 tons<br />
» » B i barlast 1 » » 227 B<br />
» utrikes ort » » 8 » B 3,468 »<br />
tillsammans 12 st. <strong>om</strong> 4,083 tons<br />
Till utrikes ort afgingo med last 10 svenska fartyg <strong>om</strong> 3,797 tons<br />
B » » i barlast 2 » B 286 B<br />
tillsammans 12 st. <strong>om</strong> 4,083 tons<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 4 norska fartyg <strong>om</strong> 241 tons<br />
» » s i barlast 1 B B 217 »<br />
» Sverige » med last 1 B B 70 B<br />
» utrikes ort B B 21 » B 7,540 »<br />
» » s i barlast 23 » B 7,698 B<br />
tillsammans 50 st. <strong>om</strong> 15,766 tons
198<br />
Till Norge afgingo i barlast 1 norska fartyg <strong>om</strong> 47 tons<br />
B Sverige B » 1 B B 428 B<br />
B utrikes ort B med last 46 » B 15,141 »<br />
B » » i barlast 2 B » 150 B<br />
tillsammans 50 st. <strong>om</strong> 15,766 tons<br />
Med last ank<strong>om</strong>mo sålunda inalles:<br />
3 svenska fartyg <strong>om</strong> 388 tons<br />
26 norska » » 7,851 »<br />
<strong>och</strong> med last afgingo:<br />
10 svenska fartyg <strong>om</strong> 3,797 tons<br />
46 norska » B --- 15,141 »<br />
Bruttofrakten, s<strong>om</strong> ofvannämnda fartyg inseglat, uppgick till:<br />
för ank<strong>om</strong>na svenska fartyg Fmk 7,170<br />
» » norska » B 67,290 pm^ 74 460<br />
f> afgångna svenska » ._ » 85,190<br />
B » norska » » 460,805 j> 545,995<br />
Fmk 620^455<br />
Motståen<strong>de</strong> uppställning (se sid. 199) utvisar i hvilket förhållan<strong>de</strong> antalet<br />
<strong>och</strong> sammanlagda tontalet af svenska <strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong><br />
<strong>1888</strong> besökt Wiborgs hamn, stå till <strong>de</strong>sammas antal <strong>och</strong> tontal un<strong>de</strong>r hvarje<br />
af <strong>år</strong>en 1882—1887 särskildt.<br />
Deraf framg<strong>år</strong> också att såväl antalet af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg,<br />
hvilka besökt Wiborg un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> upptagna sju <strong>år</strong>en, s<strong>om</strong> ock <strong>de</strong>ssas sammanlagda<br />
tontal varit <strong>år</strong> för <strong>år</strong> ständigt nedåtgåen<strong>de</strong> med undantag af <strong>år</strong>en 1884<br />
<strong>och</strong> 1887. Detta faktum tor<strong>de</strong> väl finna sin bästa förklaring <strong>de</strong>ri att stora<br />
ångare, främst engelska <strong>och</strong> tyska, blifvit <strong>år</strong> för <strong>år</strong> allt mera anlita<strong>de</strong> vid<br />
transporten af v<strong>år</strong> hamns förnämsta exportartikel, trävarorna. Och oaktadt<br />
frakterna för <strong>de</strong>nna artikel sistlidne <strong>år</strong> voro betydligt, (till flera hamnar nästan<br />
dubbelt) högre än <strong>år</strong>et förut, uppgick dock <strong>de</strong>t sammanlagda tontalet af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
<strong>rikenas</strong> fartyg förstsagda <strong>år</strong> till blott 19,849 tons emot 29,094 tons un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> 1887. Det tyckes sålunda s<strong>om</strong> segelfartygens tid jemväl på v<strong>år</strong>a vatten skulle<br />
närma sig sitt slut i följd af <strong>de</strong>n allt sv<strong>år</strong>are konkurrens ångarne börja göra <strong>de</strong>samma,<br />
<strong>och</strong> sannolikt tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t icke räcka länge innan en hvar nation, s<strong>om</strong> vill räknas<br />
bland <strong>de</strong> <strong>sjöfart</strong>sidkan<strong>de</strong>, ser sig tvungen att utbyta sina segelfartyg mot ångare.<br />
Förhållan<strong>de</strong>t emellan <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>och</strong> öfriga län<strong>de</strong>rs <strong>sjöfart</strong> på<br />
Wiborg un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong>:<br />
Sjöfarten förmedla<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong>:<br />
210 finska ångf. 29,838 t. <strong>och</strong> 548 segelf. <strong>om</strong> 48,307 t. tills. 78,145 tons<br />
3 ryska » 1,117 B » 8 » » 1,028 » » 2,145 »<br />
4 svenska B 835 » » 8 » B 3,248 » » 4,083 B<br />
1 norskt » 868 B B 49 B » 14,898 » » 15,766 B<br />
8 danska » 2,198 » B 28 B » 4,500 » P 6,698 »<br />
17 tyska B 5,733 » B 9 B » 1,543 B » 7,276 »<br />
3 holländska B 2,199 B B 4 » B 2,298 B » 4,497 »<br />
41 engelska B 31,564 B B 2 B B 527 B B 32,091 »<br />
— franska B — B B 4 B B 8 7 1 B B 871»<br />
1 spanskt » 922 » B — B B — B B 922 B<br />
— italienska » — B » 1 » B 619 B B 619 B<br />
— österrikiska B — B B 1 » B 535 » B 535 »<br />
288 ångf. 75,274 t. <strong>och</strong> 662 segelf. <strong>om</strong> 78,374 t. tills. 153,648 tons
199
Af <strong>de</strong>ssa 950 fartyg<br />
200<br />
ank. 502 <strong>om</strong> 36,847 tons <strong>från</strong> <strong>och</strong> afg. 317 <strong>om</strong> 31,889 tons till Finland<br />
5 222 B 39,911 » B B 384 B 23,377 B » Ryssland<br />
B 24 B 7,243 B B B 2 » 1,006 B » Sverige<br />
B 11 » 1,683 B B » I B 427 B » Norge<br />
» 36 » 8,542 » B B 58 B 11,366 » B Danmark<br />
i> 59 » 15,058 B » » 56 » 12,253 B B Tyskland<br />
B 7 B 4,781 B » » 8 » 5,809 » » Holland<br />
B 5 i> 2,096 » B B 1 B 824 » » Belgien<br />
B 55 B 26,444 B B B 54 B 29,856 B B England<br />
B 23 B 8,031 B » » 61 B 31,564 » » Frankrike<br />
B 5 » 2,070 B B » 8 » 5,277 » » Spanien<br />
B 1 » 942 » B B — » B B Italien<br />
950 <strong>om</strong> 153.648 tons 950 <strong>om</strong> 153,648 tons.<br />
Af <strong>de</strong>ssa ank<strong>om</strong>nio:<br />
med last 154 ångfartyg <strong>om</strong> 38,278 tons<br />
» 119 segelfartyg » 19,945 B t;i]g. 273 st. <strong>om</strong> 58,223 tons<br />
barlast 79 ångfartyg <strong>om</strong> 36,459 tons<br />
B 598 segelfartyg » 58,966 B B 677 B 95,425 »<br />
<strong>och</strong> afgingo:<br />
med last 254 ångfartyg <strong>om</strong> 72,920 tons<br />
tills. 950 st. <strong>om</strong> 153,648 tons<br />
» 644 segelfartyg » 76,346 B tijls. g98 st. <strong>om</strong> 149,266 tons<br />
i barlast 34 ångfartyg <strong>om</strong> 2,354 tons<br />
B 18 segelfartyg B 2,028 B » 52 B 4,382 B<br />
tills. 950 st. <strong>om</strong> 153,648 tons.<br />
I ofvanståen<strong>de</strong> tabeller ingå icke allenast alla kustfaran<strong>de</strong> ångfartyg, hvilka<br />
innehaft sådan last att tullklarering varit nödig, utan äfven ett ganska stort<br />
antal små fartyg, hvilka användts för att föra ved till S:t Petersburg, <strong>och</strong><br />
jemväl samtliga fartyg, s<strong>om</strong> <strong>från</strong> 1887 till <strong>1888</strong> i v<strong>år</strong> hamn öfvervintrat äfvens<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>, hvilka nu till <strong>de</strong>tta <strong>år</strong>s seglationstid ligga i vinterqvarter härstä<strong>de</strong>s.<br />
Vid transporten af trävaror hafva användts inalles 238 fartyg, eller 82<br />
ångfartyg <strong>och</strong> 156 segelfartyg, hvaraf:<br />
1 norskt ångfartyg,<br />
2 svenska B<br />
79 ångfartyg af anDan nationalitet,<br />
8 svenska segelfartyg,<br />
45 norska B<br />
103 segelfartyg af annan nationalitet.<br />
Summa 238 fartyg.<br />
Viborgs varuutbyte med främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> framg<strong>år</strong> i<br />
hufvudsak af följan<strong>de</strong> uppställning, hvari dock endast <strong>de</strong> förnämsta <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sartiklar<br />
ingå:
201<br />
Import:<br />
B<strong>om</strong>ullsvadd: <strong>från</strong> S:t Petersburg kg. 34'—<br />
» Lübeck s> 69'5 ^g. 103 - 5<br />
Dryckesvaror: konjak, arrak <strong>och</strong> r<strong>om</strong> i fastager:<br />
<strong>från</strong> Köpenhamn kg. 654'—<br />
» Stockholm » 3,750- —<br />
B Lübeck » 28,560'—<br />
» Hamburg » 395'—<br />
» Hull _ B 6,019-— 5> 39,378 —<br />
på buteljer:<br />
<strong>från</strong> Stockholm but. 837 '/,<br />
» Lübeck » 1.699 8 /4<br />
B Hamburg B 538'—<br />
» Hull » 994—<br />
» Frankrike -— » 2j- but. 4,071 l /t<br />
Fisk, torr <strong>och</strong> rökt: <strong>från</strong> Stockholm -- . kg. 2,056"—<br />
saltad sill: B Haugesund kg. 631,595-—<br />
» Stockholm... B 142,799'—<br />
» Norge i) 78,059' —<br />
B Lübeck B 464" —<br />
B Hamburg » 97'—<br />
» S:t Petersburg ... B 9-5_ kg. 853,023-6<br />
sardiner: » Stockholm kg. 5 - 6<br />
B Lübeck B 2,790-—<br />
B Hamburg » 203"—<br />
B Köpenhamn B 71"—<br />
J> Nantes » 275'— B 3,344'ö<br />
anjovis: B Stockholm kg. 1,916'—<br />
» Lübeck B 285'— j, 2,201' —<br />
lax: B Hamburg » 47-—<br />
Hudar: <strong>från</strong> Stockholm kg. 21,494'—<br />
» London B 3'—<br />
B Norge B 1,115-—<br />
» Lübeck » 12,504"—<br />
» Hamburg » 6,498·3<br />
B S:t Petersburg » 1,563'5 » 43 177'8<br />
Garn: <strong>från</strong> Hamburg <strong>och</strong> Lübeck kg. 8,950'9<br />
B England B 7,455'5<br />
» Stockholm ._ B 53'—<br />
B S:t Petersburg - » 274'3 » 16,7337<br />
Jern <strong>och</strong> stål, oarbetadt: <strong>från</strong> Stockholm... kg. 276,006'5<br />
B Lübeck B 62,187'—<br />
B England » 874,256'—<br />
» Köpenhamn » 1,351'—<br />
B S:t Petersburg » 2,883'— s 1,216,683-6<br />
arbetadt: » Hamburg <strong>och</strong><br />
Lübeck ... kg. 40,803'65<br />
B England B 60,954's<br />
B Stockholm... » 181,139-9<br />
» Köpenhamn » 24,137 - 6
202<br />
<strong>från</strong> S:t Petersburg kg. 4,710'7 5<br />
» Antwerpen— B 209,466"— ^ 521,212'4<br />
tackjern: B Hull kg. 2,031-—<br />
» Newcastle ... B 60,943-— » 62,974"—<br />
Kaffe: <strong>från</strong> Köpenhamn kg. 2,626'—<br />
B Lübeck B 531,195'8<br />
B Hamburg » 79,813-—<br />
» London » 89,575"—<br />
B Hull » 78,266.—<br />
B Bremerhafen » 50,282' —<br />
» Bremen B 8,711'—<br />
» S:t Petersburg - B 20'— » 840.488-8<br />
Maskiner <strong>och</strong> maskin<strong>de</strong>lar:<br />
af tackjern: <strong>från</strong> Hamburg kg. 296'5<br />
B Stockholm B 182,078-5<br />
» Lübeck » 83,533'4<br />
B England B 11,923"—<br />
B Köpenhamn B 926'—<br />
af messing: » Lübeck » 306'—<br />
B England B 1' —<br />
B Köpenhamn B 1"—<br />
B Stockholm - B 8'— j, 279 073"4<br />
Symaskiner: <strong>från</strong> Hamburg kg. 380' —<br />
» Lübeck B 155'—<br />
» England B 26.087'— B 26 622'<br />
Oljor: b<strong>om</strong>olja: <strong>från</strong> Lübeck kg. 20,980'B<br />
B Hamburg B 4,236'—<br />
» Stockholm B 40"—<br />
B Köpenhamn B 2,924' —<br />
B Hull » 4,172" —<br />
B S:t Petersburg - » 52.— „ 32,404'5<br />
Hamp- <strong>och</strong> linolja: <strong>från</strong> Lübeck kg. 152'—<br />
B S:t Petersburg ... » 14.053'— j> 14 205'<br />
Man<strong>de</strong>l- <strong>och</strong> matolja: B Lübeck o. Hamburg kg. 1,062'—<br />
» Hull B 80'—<br />
B Köpenhamn B 300'— B 1 442-—<br />
Palmolja: B Lübeck » 9,062'—<br />
Maskinolja: B Hamburg o. Lübeck kg. 14,869'—<br />
» Köpenhamn B 2,433'—<br />
» Hull B 581-—<br />
B S:t Petersburg ... » 10,247'15 j, 28,130'15<br />
Terpentinolja: B Lübeck P 43" —<br />
Mineralolja: B Lübeck B 3,512' —<br />
Petroleum: B S:t Petersburg ... kg. 235,745-—<br />
B Lübeck » 1,436'— j, 237,181'—<br />
Nafta: B Stockholm » 6,435'—<br />
Salt: koksalt: <strong>från</strong> Cadiz hl. 8,856'—<br />
B Cagliari B 7,492 '/,<br />
B Garston Dock » 4,386" —<br />
B Torrovieja B 4,725"—
203<br />
<strong>från</strong> Liverpool hl. 90,685 '/,<br />
» Middlesborough » 29,741 '/,<br />
» Gloucester » 1,116'—<br />
» Almeria B 9,240' —<br />
B Lübeck - » 187'— y, 156,429 '/,<br />
bordsalt: » S:t Petersburg kg. 107'—<br />
stensalt: » Liverpool B 557,000'—<br />
Socker: frän Stettin kg. 54,888'—<br />
» Lübeck » 383,378'—<br />
» Hamburg » 40,225'—<br />
» S:t Petersburg _ B 15,107'— jjg_ 493 598'<br />
Spanmål:<br />
<strong>om</strong>alen: hafre <strong>från</strong> S:t Petersburg... kg. 51,376·—<br />
» » Stockholm B 500'— „ 51.876'<br />
råg » S:t Petersburg )> 257,244'—<br />
ris i skal » London B 353,062'—<br />
ärter » Lübeck kg. 12' —<br />
» » S:t Petersburg... B 15,122'— „ \§ 134målen:<br />
hvetemjöl » S:t Petersburg B 194,233' —<br />
rågmjöl » » » 905,385'—<br />
rismjöl » Lübeck B 21'—<br />
gryn: risgryn i> » kg. 36,605'—<br />
» » Bremerbafen ... » 82,812'—<br />
B B London » 30,021'—<br />
B » S:t Petersburg... B 8,034'— B 157 470bohvetegryn<br />
» S:t Petersburg » 34,272'5<br />
mannagryn B B B 3,407' —<br />
hirsgryn » B B 30,394'—<br />
korngryn B B B 1.056'—<br />
hafregryn B » B 7,429'—<br />
perlgryn » B ... kg. 193'—<br />
B B Lübeck B 120'— B 313rågmalt<br />
B S:t Petersburg B 59,625'—<br />
hvetekli » B B 10,524'—<br />
Tobak: blad: <strong>från</strong> S:t Petersburg kg. 33,331-5<br />
B Tyskland B 3,424-6 » 36,756-1<br />
cigarrer: B Hamburg kg. 362-—<br />
B Lübeck B 556'45<br />
» Stettin B 8'8<br />
B Holland B 4'7<br />
» Köpenhamn B 6'— B 937'9ä<br />
karfvad röktobak: B Hamburg kg. 101'9<br />
B Lübeck B 119-— j, 220'9<br />
snus: » Stockholm » 19'3ö<br />
papyrosser: B Königsberg kg. 3'5<br />
B Lübeck B 12'— B 15-5<br />
Viner: på kärl: B Lübeck kg. 68,273'—<br />
» Köpenhamn B 4,932'—<br />
B London B 6,631'—<br />
B Hamburg B 16,222'—
204<br />
<strong>från</strong> Stockholm kg. 12,884"—<br />
B Hull B 2,641-—<br />
B Cadiz B 5,729"— kg. 117,312--<br />
på buteljer: » Lübeck but. 1,881 '/4<br />
B Köpenhamn B 7"—<br />
» Hull.. » 218 —<br />
» Stockholm » 245 - —<br />
» S:t Petersburg » 188"— but, 2,539 '/4<br />
Champagne: B Lübeck but. 1,451"—<br />
» Köpenhamn » 98'—<br />
B Hull B 357 - — s 1,906-—<br />
Väfna<strong>de</strong>r <strong>och</strong> tyger:<br />
af linne: <strong>från</strong> Köpenhamn kg. 113'—<br />
J> Paris » 2'—<br />
» Lübeck » 408-7<br />
» Hull » 42-— kg- 565-7<br />
af ylle: B Lübeck kg. 12,94575<br />
B Stockholm B 61"—<br />
» Hamburg » 20030<br />
B Paris B 45'70<br />
B Hull B 190-70<br />
j> Köpenhamn - B 86"— s 13,529"45<br />
af halfsi<strong>de</strong>n: B Stockholm kg. 20966<br />
» Köpenhamn B 0 - 5 0<br />
B Lübeck » 637T7<br />
B Hamburg B 44'35<br />
B Paris - B 6'— „ 898"17<br />
af b<strong>om</strong>ull: B Lübeck kg. 6,157'88<br />
B Hamburg <strong>och</strong> Berlin » 88'70<br />
B S:t Petersburg B 135"—<br />
B Paris.. B 30-30<br />
B Hull B 90-80<br />
» Köpenhamn - B 63'— „ 6,565"68<br />
af jute: B Lübeck kg. 1,815"5<br />
B Hull ._ B 6,171"—<br />
» Hamburg - B 76'— t 8,0625<br />
af hampa: B Lübeck kg. 284"—<br />
» Stockholm B 25"—<br />
B Hull B 1,296'— „ 1,605 —<br />
Segelduk: <strong>från</strong> S:t Petersburg B 655'—<br />
Export:<br />
Fisk, saltad kg. 17"—<br />
Fläsk ocb kött B 50-—<br />
(ilas- <strong>och</strong> kristallarbeten af alla slag - » 34,030 - —<br />
Hudar <strong>och</strong> skinn B 6,208'—<br />
Jern <strong>och</strong> stål » 345,100"—<br />
Papper af alla slag B 27,449"—<br />
Smör » 147,641-6<br />
Spanmål, <strong>om</strong>alen » 5,950 - —
205<br />
Spanmål, mjöl <strong>och</strong> gryn kg. 70'—<br />
Tjära hl. 37 4 5<br />
Trävaror, enligt nedanståen<strong>de</strong> specifikation kbm. 195,917'—<br />
Ved m.-f:r 10,920-5<br />
Väfna<strong>de</strong>r kg. 10'5<br />
Följan<strong>de</strong> tabeller utvisa huru trävara-utförseln för<strong>de</strong>lar sig på <strong>de</strong> särskilda<br />
exportörerna <strong>och</strong> <strong>de</strong> olika län<strong>de</strong>rna, hvartill varorna varit <strong>de</strong>stinera<strong>de</strong>:<br />
hvaraf till följan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r:<br />
kubikfot<br />
Färdigsåga<strong>de</strong> trävaror qvarligga i Trångsund till utskeppning un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> tillsammans cirka 2,112,000 kub.-fot.<br />
Åbo (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Införsel:<br />
Kaffe <strong>och</strong> socker vär<strong>de</strong> 4,015,161 Fmk<br />
Spanmål, mjöl <strong>och</strong> gryn » 1,029,302 »<br />
B<strong>om</strong>ull <strong>och</strong> ull » 2,742,310 »<br />
Salt » 191,067 »<br />
Vin <strong>och</strong> spirituösa » 773,871 »<br />
Väfna<strong>de</strong>r » 2,237,496 »<br />
Tobak _ » 1,275,197 »<br />
Jern <strong>och</strong> stål samt arbeten <strong>de</strong>raf » 1,331,358 »
206<br />
Jernmalm <strong>och</strong> tackjern vär<strong>de</strong> 464,205 Fmk<br />
Stenkul <strong>och</strong> cokes » 109,902 »<br />
Diverse varor » 5,681,007 »<br />
Fmk 19,850,876<br />
Utförsel:<br />
Trävaror, såga<strong>de</strong> st. 28,003 vär<strong>de</strong> 3,640,416 Fmk<br />
B bjelkar <strong>och</strong> spärrar )) 67,863 »<br />
B andra slag B 62,146 »<br />
Råg B 236,607 »<br />
Korn J> 206,052 »<br />
Hafre B 2,397,095 »<br />
Papper B 567,906 »<br />
Stångjern till Ryssland » 509,088 »<br />
Diverse varor B 1,119,696 »<br />
Fmk 8,806,869<br />
Härvid utgjor<strong>de</strong>s införseln af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> produkter hufvudsakligen<br />
utaf:<br />
Jordbruksredskap kg. 22,990<br />
Koppar » 6,997<br />
Spik » 123,090<br />
Maskiner.. » 16,745<br />
Fisk, saltad <strong>och</strong> torr » 272,060<br />
Jern <strong>och</strong> stål samt arbeten <strong>de</strong>raf » 913,897<br />
Zink B 8,936<br />
Krita, slammad B 409,569<br />
Jernmalm B 6,424,140<br />
samt utförseln till Sverige af:<br />
Papper kg. 145,189<br />
Smör B 209,803<br />
Råg B 1,860,063<br />
Linfrö » ' 67,760<br />
Hornboskap st. 100<br />
På utrikes ort förmedla<strong>de</strong>s <strong>sjöfart</strong>en af:<br />
739 finska fartyg<br />
50 _ _ ryska »<br />
36 svenska B<br />
41 norska »<br />
182.. danska B<br />
13 tyska B<br />
38 engelska »<br />
2 belgiska »<br />
3... spanska B<br />
2 _. italienska B<br />
1.106 fartyg <strong>om</strong> 312,940 reg.-tons.
207<br />
Häraf ank<strong>om</strong>mo 132 fartyg <strong>från</strong> <strong>och</strong> afgingo 118 fartyg till Ryssland<br />
v T> 141 » » » 88 » 7> Sverige o. Norge<br />
» » 7 9 » » » 1 4 » » Danmark<br />
» » 8 2 » » » 3 5 » » Tyskland<br />
» » 92 » » » 155 » » Storbritannien<br />
» » 4 5 » » » 4 0 » » Frankrike<br />
» » 6 » » » 3 7 » » Spanien<br />
» » 2 » » ii 2 » » Portugal<br />
» » 6 » » » 1 3 » » Holland<br />
» » 3 » » » 7 » » Belgien<br />
» » 5 » » » — » » Italien<br />
t> » 2 » » » — » » Vestindieu<br />
» » 1 » » » — » » Ostindien<br />
» » 1 » TI » — » » N.-Amerika<br />
597 fartyg. 509 fartyg.<br />
Smörexporten till Sverige var hufvudsakligen transitogods for England.<br />
Arten <strong>och</strong> mäng<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> i <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning emellan Finland<br />
<strong>och</strong> utlan<strong>de</strong>t ingåen<strong>de</strong> alster framg<strong>år</strong> af nedan med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> tabell, i hvilken, till<br />
vinnan<strong>de</strong> af en öfversigt af motsvaran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r tvenne närmast<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, redogörelse för <strong>de</strong>ssa äfven intagits:<br />
Exportera<strong>de</strong> artiklar:<br />
* I <strong>de</strong>tta parti ing<strong>år</strong> äfaen papp <strong>och</strong> trämassa, hvarför beloppet <strong>de</strong>raf ej finnes nedanföre<br />
för Sr 1886 specificeradt.
208<br />
Importera<strong>de</strong> artiklar:<br />
Vid en granskning af ofvan anförda siffror, finner man att af <strong>de</strong> 20<br />
artiklar, s<strong>om</strong> i utförseltabellen finnas upptagna, förete vid en jemförelse med<br />
förhållan<strong>de</strong>na är 1887, 13 en tillökning <strong>och</strong> 7 en minskning. Den hufvudsakliga<br />
ökningen faller på artiklarne spanmål med cirka 28,000,000 kg., trämassa med<br />
cirka 2,000,000 kg., saltad fisk <strong>och</strong> papper med cirka 1,000,000 kg. för<br />
hvar<strong>de</strong>ra samt rökt fisk <strong>och</strong> smör med cirka 500,000 kg. likale<strong>de</strong>s för hvar<strong>de</strong>ra.<br />
Minskningen <strong>de</strong>remot, <strong>de</strong>r sådan förek<strong>om</strong>mer, uppg<strong>år</strong> ej vid någon artikel<br />
till ett nämnvärdare belopp, med undantag af jern <strong>och</strong> stål, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>nsamma<br />
belöper sig till närmare 2,500,000 kg.<br />
I afseen<strong>de</strong> på importen märkes en ökning på artiklarne mjöl af cirka<br />
14,000,000 kg., spanmål af 8,000,000 kg., tackjern af 1,700,000 kg., tobak<br />
af 1,200,000 kg. samt jernarbeten <strong>och</strong> maskiner med ett vär<strong>de</strong> af respektive<br />
2,000,000 <strong>och</strong> 1,300,000 finska mark, men förek<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>remot en minskning<br />
af cirka 7,500,000 kg. un<strong>de</strong>r rubriken jern <strong>och</strong> stål samt cirka 500,000 un<strong>de</strong>r<br />
rubriken saltad fisk.<br />
Då hittills endast i hög grad ofullständiga material föreligga röran<strong>de</strong> Finlands<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, ser jag mig äfven nu urståndsatt att i<br />
<strong>de</strong>nna berättelse intaga någon utförligare redogörelse för <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförhållan<strong>de</strong>na i distriktet<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t senast förflutna <strong>år</strong>et, <strong>och</strong> måste likas<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> inskränka mina med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n till endast några vissa artiklar, röran<strong>de</strong> hvilka<br />
<strong>de</strong>t lyckats mig att <strong>från</strong> enskildt håll förskaffa mig några mera <strong>de</strong>taljera<strong>de</strong><br />
uppgifter.<br />
Trävaru<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n. Qvantiteten af <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> <strong>från</strong> Finland exportera<strong>de</strong><br />
trävarorna var ej obetydligt mindre än <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r något af <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en<br />
alltsedan <strong>år</strong> 1880, <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> orsaken till <strong>de</strong>nna minskning hufvudsakligen böra<br />
tillskrifvas <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r förstnämn<strong>de</strong> <strong>år</strong> rådan<strong>de</strong> egend<strong>om</strong>liga fraktfbrhållan<strong>de</strong>na.<br />
Frakterna ha<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en 1886 <strong>och</strong> 1887 visat en ståndigt sjunkan<strong>de</strong><br />
ten<strong>de</strong>ns, samt nåd<strong>de</strong> <strong>år</strong> 1887 på s<strong>om</strong>maren sin lägsta ståndpunkt. Samtidigt
209<br />
med stegringen å trävarupriserna börja<strong>de</strong> frakterna likale<strong>de</strong>s på senhösten <strong>år</strong><br />
1887 att stiga. Den inträdan<strong>de</strong> förbättringen uti så godt s<strong>om</strong> alla <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sgrenar<br />
börja<strong>de</strong> göra sitt inflytan<strong>de</strong> gällan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> begäret <strong>från</strong> alla håll efter<br />
skeppsrum uppjaga<strong>de</strong> frakterna tills <strong>de</strong> på s<strong>om</strong>maren <strong>1888</strong> uppnåd<strong>de</strong> en höjd,<br />
s<strong>om</strong> ingen förut kunnat ana eller förutse.<br />
Detta inverka<strong>de</strong> naturligtvis äfven på ett märkbart sätt på trävaru<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n.<br />
Utan att tala <strong>om</strong> <strong>de</strong>m s<strong>om</strong>, på <strong>de</strong>t här i Finland visserligen relativt föga använda<br />
sätt, sålt sin vara »cif» eller med skyldighet af leverans till ett öfverensk<strong>om</strong>met<br />
pris på försäljningsorten, fingo <strong>de</strong> fleste trävaruexportörerna vidkännas<br />
verkningarne af <strong>de</strong> ifrågavaran<strong>de</strong> fraktförhållan<strong>de</strong>na. Stora partier trävaror voro<br />
här sålda att skeppas vid första öppet vatten. V<strong>år</strong>en k<strong>om</strong> sent <strong>och</strong> en god<br />
<strong>de</strong>l af Maj månad förgick innan <strong>sjöfart</strong>en kun<strong>de</strong> öppnas, men endast få fartyg<br />
anlän<strong>de</strong> för att afhemta <strong>de</strong>n sålda varan. Samma förhållan<strong>de</strong> fortfor äfven<br />
un<strong>de</strong>r Juni månad, till stor olägenhet för sågegarne s<strong>om</strong> nu börja<strong>de</strong> sakDa utrymme<br />
för <strong>de</strong> nysåga<strong>de</strong> partierna, <strong>och</strong> var <strong>de</strong>t först i Juli månad, s<strong>om</strong> trävaruskeppningen<br />
egentligen kun<strong>de</strong> anses hafva tagit sin början. Följ<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>tta<br />
uppskof blef <strong>de</strong>ls sv<strong>år</strong>ighet för aflastarne att expediera så många på en gång<br />
väntan<strong>de</strong> fartyg, <strong>de</strong>ls äfven en minskad export öfver hufvud taget.<br />
Men var qvantiteten af <strong>de</strong>n exportera<strong>de</strong> varan ringa, så voro priserna<br />
<strong>de</strong>rföre så mycket bättre. Dessa börja<strong>de</strong> redan un<strong>de</strong>r loppet af <strong>år</strong> 1887 att<br />
höja sig, <strong>och</strong> lycka<strong>de</strong>s trävarorna, oaktadt <strong>de</strong> alltjemt stegra<strong>de</strong> frakterna, icke<br />
allenast att qvarhålla sig vid <strong>de</strong> höga pris, s<strong>om</strong> erhållits un<strong>de</strong>r vintersaisonen,<br />
utan äfven allt fortfaran<strong>de</strong> att stiga till <strong>de</strong>ss emot slutet af <strong>år</strong> <strong>1888</strong> en<br />
köplust inträd<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> erinrar <strong>om</strong> <strong>de</strong> bästa ti<strong>de</strong>rna i början af 1870-talet, <strong>och</strong><br />
satte säljarne i stånd att så godt s<strong>om</strong> sjelfva bestämma sina pris. I allmänhet<br />
tor<strong>de</strong> kunna antagas att prisen, s<strong>om</strong> i slutet af <strong>år</strong> 1887 redan stigit 10 shillings<br />
utöfver hvad <strong>de</strong> voro i början af samma <strong>år</strong>, vid slutet af <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
ytterligare stigit 10 à 15 shillings per standard.<br />
Till följd af <strong>de</strong> stigan<strong>de</strong> prisen å trävaror i utlan<strong>de</strong>t, har här i Finland<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> varit rådan<strong>de</strong> en ovanlig lifaktighet uti alla grenar, s<strong>om</strong> med<br />
trävarurörelsen ega sammanhang. Skogsprisen hafva öfverallt drifvits betydligt<br />
upp <strong>och</strong> arbetslönerna börja<strong>de</strong> redan un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n brådaste ti<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r sens<strong>om</strong>maren<br />
visa en ten<strong>de</strong>ns till stigning.<br />
Nya sågar anläggas fortfaran<strong>de</strong> <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> knappast un<strong>de</strong>r något föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> så många concessioner till såganläggningar blifvit bevilja<strong>de</strong> s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong><br />
<strong>1888</strong>. Dessa sågar äro till största <strong>de</strong>len små enramiga sågar, endast beräkna<strong>de</strong><br />
på att såga 7 à 8 tums stock.<br />
En så godt s<strong>om</strong> ny industri har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n sista ti<strong>de</strong>n uppstått här i<br />
Finland i <strong>de</strong> små sågar s<strong>om</strong> anläggas för att såga björkvirke. Finsk björk<br />
börjar blifva begärlig i utlan<strong>de</strong>t, <strong>och</strong> försågas <strong>de</strong>tta virke icke allenast till<br />
plankor <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r utan äfven till staf <strong>och</strong> »squares» (små fyrkanter af en till<br />
två tum i tjocklek).<br />
Finlands export af sågadt virke un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sednaste nio <strong>år</strong>en utgjor<strong>de</strong>:<br />
1880 304,799 S:t Ptb.-stand.<br />
1881 238,886 »<br />
1882 292,967 »<br />
1883 288,017 »<br />
1884 294,014 »<br />
1885 280,284 »<br />
1886 239,277 »<br />
1887 255,125 »<br />
<strong>1888</strong> 236,771 »<br />
Ser. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 14
210<br />
<strong>och</strong> blifVer me<strong>de</strong>lsiffran af exporten sålunda 271,334 standards, hvadan exporten<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> befinnes med nära 35,000 standards un<strong>de</strong>rstiga <strong>de</strong>nna siffra.<br />
De förnämsta exportörerna af trävaror <strong>från</strong> Finland voro un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
Björneborgs ångsågsbolag (W. Rosenlew & C:o), s<strong>om</strong> exporterat icke mindre<br />
än 3,530,000 kub.-fot. Dernäst k<strong>om</strong>ma herrar Paul Wahl & C:o (Viborg<br />
<strong>och</strong> Kotka) med 2,457,000 kub.-fot; C. H. Ahlqvist (Kotka) med 2,338,000<br />
kub.-fot; AV. Gutzeit & C:o (Kotka) med 2,267,000 kub.-fot <strong>och</strong> Hackman &<br />
C:o (Kotka <strong>och</strong> Viborg) med 2,166,000 kub.-fot. Härefter i ordningen men<br />
likväl med en exportsiffra un<strong>de</strong>rstigan<strong>de</strong> två millioner kub.-fot följa Käfsö ångsågsaktiebolag,<br />
Egerton Hubbard & C:o (Viborg), Grust. Ce<strong>de</strong>rberg & C:o<br />
(Viborg), Hälla aktiebolag (Kotka) <strong>och</strong> Borgå ångsågsaktiebolag (Aug. Eklöf).<br />
De nuvaran<strong>de</strong> gynsamma konjunkturerna för trävaror i utlan<strong>de</strong>t låta förmoda<br />
att trävaruexporten, <strong>de</strong>nna Finlands mest inbringan<strong>de</strong> <strong>och</strong> förnämsta<br />
ink<strong>om</strong>stkälla, un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> k<strong>om</strong>mer att antaga mycket storarta<strong>de</strong> dimensioner.<br />
Smörmarkna<strong>de</strong>n. Den förbättring, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et i allmänhet<br />
gjort sig gällan<strong>de</strong> in<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns flesta <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n, ha<strong>de</strong> framkallat <strong>de</strong>n förhoppning<br />
att äfven smörmarkna<strong>de</strong>n skulle vid <strong>år</strong>ets slut visa sig hafva blifvit<br />
berörd af <strong>de</strong>nsamma; men <strong>de</strong>tta har tyvärr icke varit hän<strong>de</strong>lsen, utan samma<br />
successiva nedåtgåen<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> karakteriserar <strong>de</strong> sednaste 10 à 12 <strong>år</strong>en, har äfven<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> varit rådan<strong>de</strong> i fråga <strong>om</strong> smöret. I öfriga län<strong>de</strong>r kan en<br />
naturlig förklaring <strong>de</strong>rtill sökas uti <strong>de</strong>n stora ökningen af smörproduktionen,<br />
men för hvad Finland ang<strong>år</strong> tor<strong>de</strong> flera andra <strong>om</strong>ständigheter hafva samverkat<br />
till <strong>de</strong>t dåliga resultat, s<strong>om</strong> här finnes att uppvisa. Redan i början af Febr.<br />
månad stäng<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n starka köl<strong>de</strong>n Finlands enda vinterhamn Hangö<br />
för all ångbåtstrafik <strong>och</strong> förblef sålunda otillgänglig ända till början af Maj,<br />
un<strong>de</strong>r hvilka tre måna<strong>de</strong>r, då smörproduktionen just är s<strong>om</strong> störst, hela exporten<br />
till England nödga<strong>de</strong>s taga vägen öfver S:t Petersburg — Hamburg. Såväl<br />
<strong>de</strong>n försämring af smörets qvalitet, s<strong>om</strong> blef en naturlig följd af <strong>de</strong>n långvariga<br />
transporten, s<strong>om</strong> ock <strong>de</strong> <strong>de</strong>rtned förena<strong>de</strong> dryga <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>rna i förening<br />
med sjunkan<strong>de</strong> pris i England gjor<strong>de</strong> att <strong>de</strong> finska smörproducenterna ingalunda<br />
kunna rosa markna<strong>de</strong>n. Då <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>rna stiga till 20 % af varans vär<strong>de</strong><br />
samt 5 à 6 veckor åtgå innan en <strong>och</strong> <strong>de</strong>rtill så ömtålig vara s<strong>om</strong> smöret kan<br />
anlända till afsättningsorten, synes lätteligen att resultatet ej kan blifva sär<strong>de</strong>les<br />
lysan<strong>de</strong>. Att emellertid ett så pass högt me<strong>de</strong>lpris kunnat i England uppnås,<br />
s<strong>om</strong> nu blifvit hän<strong>de</strong>lsen, tor<strong>de</strong> vara ett tydligt bevis på <strong>de</strong> framsteg <strong>de</strong>n finska<br />
mejerihandteringen gjort vid tillverkningen af ett smör, s<strong>om</strong> oaktadt <strong>de</strong>n långa<br />
transportti<strong>de</strong>n dock visat sig kunna i hållbarhet någorlunda täfla med bättre lotta<strong>de</strong><br />
län<strong>de</strong>rs. Detta tillika med <strong>de</strong>n stora ökningen i smörproduktionen <strong>från</strong> 6,702,334<br />
kg. <strong>år</strong> 1887 till 7,291,263 kg. <strong>år</strong> <strong>1888</strong> har gjort att <strong>de</strong>t finska smöret på<br />
<strong>de</strong>n engelska markna<strong>de</strong>n blifvit mera bemärkt <strong>och</strong> att smörhandlan<strong>de</strong>na <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s<br />
numera anse <strong>de</strong>tsamma förtjena en skild notering i <strong>de</strong>ras marknads-berättelser.<br />
Efterfrågan <strong>de</strong>ra har också varit större än förr <strong>och</strong> många engelska firmor<br />
hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et sändt sina representanter hit för att knyta affärsförbin<strong>de</strong>lser<br />
med härvaran<strong>de</strong> smörexportörer.<br />
Den i Sverige pålagda importtullen å smör synes ej hafva lagt några<br />
större hin<strong>de</strong>r i vägen för exporten dit af <strong>de</strong>nna vara <strong>från</strong> Finland, då ännu<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et rätt betydan<strong>de</strong> qvantiteter finskt smör <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s funnit<br />
afsättning.<br />
Äfven till Danmark, hufvudsakligen Köpenhamn, hafva stora partier häri<strong>från</strong><br />
blifvit försålda, dock mest allmogesmör. I afseen<strong>de</strong> å mejerismöret har
211<br />
man här i allmänhet funnit <strong>de</strong>t förmånligare att direkte sälja <strong>de</strong>t till England<br />
sås<strong>om</strong> finsk vara <strong>och</strong> sålunda undgå mellanhandlare i Danmark.<br />
Den stegring i <strong>de</strong>n ryska rubel-kursen, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r sednare hälften af <strong>år</strong><br />
<strong>1888</strong> egt rum, har äfven äter öppnat <strong>de</strong>n petersburgska markna<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>r en<br />
begränsad <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>t finska smöret nu kan afyttras till förmånligare pris än<br />
annorstä<strong>de</strong>s. Mejeri-smöret betalas <strong>de</strong>r med 13—20 rubel per pud eller<br />
88—135 penni per ®.<br />
De me<strong>de</strong>lpris, s<strong>om</strong> i England betalats un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets olika måna<strong>de</strong>r, hafva<br />
varit netto per engelskt "Sä:<br />
Prima Sekunda<br />
Januari 115 110'/,<br />
Februari 109 102'/,<br />
Mars — —<br />
April 86 82<br />
Maj 80 77<br />
Juni 93 80<br />
Juli 92 86<br />
Augusti 96 90<br />
September 100 95<br />
Oktober 115 108<br />
November 118 109<br />
December 127 119<br />
Me<strong>de</strong>lpris i penni pr eng. ffi 102 - 8 96'2<br />
hvaraf framg<strong>år</strong> att <strong>de</strong>n <strong>de</strong>klinering i pris, s<strong>om</strong> egt rum sedan fjol<strong>år</strong>et, egentligen<br />
drabbar »prima» varan, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att »sekundan» <strong>de</strong>remot hållit sig temligen<br />
lika. Detta sednare förhållan<strong>de</strong> tor<strong>de</strong> få tillskrifvas <strong>de</strong>ls förbättrad qvalitet<br />
af nämnda vara, <strong>de</strong>ls äfven <strong>de</strong>n nya engelska lagen emot margarin, då nämligen<br />
<strong>de</strong>tta surrogat för verkligt smör gen<strong>om</strong> sin prisbillighet hittils varit <strong>de</strong>t<br />
finska sekunda smörets sv<strong>år</strong>aste konkurrent på <strong>de</strong>n engelska markna<strong>de</strong>n.<br />
För <strong>de</strong>n finska smör<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns befrämjan<strong>de</strong> i England har Kejserl. senaten<br />
uppdragit åt <strong>de</strong>n vid ryska General-konsulatet i London för Finland särskildt<br />
anställ<strong>de</strong> tjensteman att efter utverkadt tillstånd af General-konsuln hvar tredje<br />
månad besöka stä<strong>de</strong>rna Newcastle, Hull <strong>och</strong> Manchester, dit finskt smör förnämligast<br />
exporteras, för att af smörhandlan<strong>de</strong>na <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s, hvilka försälja<br />
finskt smör, inhemta hvilka fordringar man för ti<strong>de</strong>n ställer på varans beskaffenhet<br />
<strong>och</strong> inpackning samt för öfrigt söka uppmärksamma allt, s<strong>om</strong> kan befordra<br />
finska smörets afsättning <strong>och</strong> inverka på prisens stegring. Angåen<strong>de</strong> <strong>de</strong> un<strong>de</strong>rrättelser<br />
han inhemtat <strong>och</strong> <strong>de</strong> erfarenheter han gjort, har bemäl<strong>de</strong> tjensteman<br />
att regelbun<strong>de</strong>t två gånger i måna<strong>de</strong>n insända berättelse till senatens <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>och</strong><br />
industri-expedition. Dessa berättelser böra <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> upptaga sednaste<br />
smörnoteringar i nämnda tre stä<strong>de</strong>r, icke blott för finskt smör utan äfven för<br />
<strong>från</strong> andra håll, främst Danmark <strong>och</strong> Sverige, importerad vara. Förut<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>ssa tillkännagifvan<strong>de</strong> åligger <strong>de</strong>t tjenstemannen likale<strong>de</strong>s att hvarje månad afgifva<br />
utförlig berättelse <strong>om</strong> smörmarkna<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> månad <strong>och</strong> blifva<br />
<strong>de</strong>ssa notifikationer <strong>och</strong> berättelser gen<strong>om</strong> ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> expeditions försorg genast<br />
bragta till allmänhetens känned<strong>om</strong>.<br />
Sillmarkna<strong>de</strong>n. Det förflutna <strong>år</strong>ets sillmarknad gestalta<strong>de</strong> sig helt olika<br />
emot 1887 <strong>år</strong>s, såväl till följd af <strong>de</strong>t dåliga resultat <strong>de</strong>t norska v<strong>år</strong>sillfisket<br />
lemnat, s<strong>om</strong> på grund af <strong>de</strong> ytterst begränsa<strong>de</strong> förråd af fetsill, s<strong>om</strong> förefunnos<br />
i Norge. Följ<strong>de</strong>n häraf var äfven <strong>de</strong>n att inga laddningar för or<strong>de</strong>r hit anlän<strong>de</strong>,
212<br />
sås<strong>om</strong> fallet varit un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, utan voro samtliga hit anländan<strong>de</strong> partier<br />
på förhand uppköpta i Norge. Ett sådant förhållan<strong>de</strong> måste städse såväl<br />
för köpare s<strong>om</strong> säljare betecknas sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t för<strong>de</strong>laktigaste, då prisen <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong><br />
lättare kunna hållas uppe. Hit ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> laddningar för or<strong>de</strong>r blifva vanligen<br />
försålda till un<strong>de</strong>rpris, då egaren naturligtvis ogerna vill löpa <strong>de</strong>n risk<br />
s<strong>om</strong> blir förenad med sökan<strong>de</strong>t af en annan marknad.<br />
På grund af <strong>de</strong> uppdrifna prisen var <strong>om</strong>sättningen i sill un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>marens<br />
lopp ganska trög oeh erhöll först fram emot hösten mera lifaktighet. Öfver<br />
Stockholm anlän<strong>de</strong> åtskilliga partier Bohusläns sill. De bättre märkena af<br />
<strong>de</strong>nna vara kunna visserligen icke täfla med <strong>de</strong>n norska fetsillen men stå dock<br />
vida öfver v<strong>år</strong>sillen; <strong>de</strong> sämre märkena <strong>de</strong>remot hafva visat sig vara af en<br />
ytterst dålig qvalitet.<br />
Omsättningen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et var i allmänhet mindre än un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887, till<br />
följd <strong>de</strong>ls af <strong>de</strong> ofvan påpeka<strong>de</strong> höga prisen, <strong>de</strong>ls äfven af <strong>de</strong> tullförhöjningar<br />
s<strong>om</strong> å <strong>de</strong>nna vara eg<strong>de</strong> rum i Finland <strong>från</strong> <strong>och</strong> med <strong>de</strong>n 4 Juni, eller å<br />
norsk sill <strong>från</strong> finska mark 1'8 0 till 5 finska mark per 100 kg.<br />
Huruvida <strong>de</strong>n förhöjda tullen äfven fram<strong>de</strong>les skall k<strong>om</strong>ma att på något<br />
mera betydan<strong>de</strong> sätt inverka på consumtionen härstä<strong>de</strong>s af sill är ännu <strong>om</strong>öjligt<br />
att kunna förutsäga. På <strong>de</strong>n bättre <strong>och</strong> dyrare varan k<strong>om</strong>mer förhöjningen<br />
antagligen icke att utöfva någon nämnvärd verkan, men på <strong>de</strong> sämre sorterna,<br />
s<strong>om</strong> här äfvenle<strong>de</strong>s mest consumeras, tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n nog blifva rätt kännbar, isynnerhet<br />
ifall prisen <strong>de</strong>ra fortfaran<strong>de</strong> bibehålla sig höga. Skulle prisen <strong>de</strong>remot<br />
ställa sig lägre, tor<strong>de</strong> tullafgiften ej k<strong>om</strong>ma att kännas så betungan<strong>de</strong>.<br />
I sammanhang med <strong>de</strong>n ofvan <strong>om</strong>förmälda tullförhöjningen inför<strong>de</strong>s äfven<br />
<strong>de</strong>n förändring i beräkningen af tullafgiften å norsk sill att <strong>de</strong>nsamma nu<br />
mera beräknas efter nettovigten eller med 25 y0 rabatt för taran, i stället<br />
för efter bruttovigten sås<strong>om</strong> förut brukats. Ehuru 25 % tara ingalunda kan<br />
anses sås<strong>om</strong> högt tilltagen, då frågan gäller en vara sådan s<strong>om</strong> sill, är <strong>de</strong>nna<br />
rabatt dock ganska välk<strong>om</strong>men <strong>och</strong> gör att tullförhöjningen i sjelfva verket<br />
icke blifvit så stor s<strong>om</strong> <strong>från</strong> första början antogs. Tullen å en tunna sill<br />
uppg<strong>år</strong> nu härstä<strong>de</strong>s med inberäkning af stadsafgifterna till finska mark 6'60.<br />
Då härvaran<strong>de</strong> lager äro starkt medtagna, tor<strong>de</strong> utsigterna för innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>s marknad snarare kunna betraktas sås<strong>om</strong> goda än sås<strong>om</strong> motsatsen.<br />
Torrfisken. Ehuru tullen å <strong>de</strong>nna vara likale<strong>de</strong>s blifvit <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 4 Juni<br />
<strong>1888</strong> något förhöjd, eller med 50 penni per 100 kg., tor<strong>de</strong> någon inverkan<br />
<strong>de</strong>raf på konsumtionen af <strong>de</strong>nna artikel ej vara att förutse.<br />
I afseen<strong>de</strong> å <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp i Finland vidtagna vigtigare åtgär<strong>de</strong>r,<br />
s<strong>om</strong> falla in<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s- <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>slagstiftningens <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>, tillåter jag mig här<br />
<strong>om</strong>nämna:<br />
utfärdan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 21 Mars <strong>1888</strong> af tvenne kungörelser, <strong>de</strong>n ena<br />
angåen<strong>de</strong> kontroll å <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n med konstgjordt smör, samt hvad vid export<br />
<strong>och</strong> import <strong>de</strong>raf iakttagas skall, oeh <strong>de</strong>n andra röran<strong>de</strong> <strong>de</strong> för <strong>de</strong>nna vara<br />
faststälda nya tullsatserna i Finland, uppgåen<strong>de</strong> vid import <strong>från</strong> Ryssland till<br />
47 finska mark <strong>och</strong> <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t till 94 finska mark per 100 kg;<br />
samt utfärdan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 11 Juli <strong>1888</strong> af en kungörelse hvarigen<strong>om</strong><br />
såväl inhemska s<strong>om</strong> utländska fartyg, hvilka gen<strong>om</strong> inredning <strong>och</strong> utrustning<br />
visas vara afsedda för bergnings- <strong>och</strong> dykeriföretag, tillsvidare <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r<br />
iakttagan<strong>de</strong> af vissa bestämmelser, i finska hamnar <strong>och</strong> farvatten befrias <strong>från</strong>
213<br />
alla <strong>de</strong> afgifter till kronan <strong>och</strong> tullverket, hvilka för fartyg i allmänhet äro<br />
påbjudna, äfvens<strong>om</strong> <strong>från</strong> lotspenningar, när lots icke begagnas.<br />
Ibland <strong>de</strong> förändringar i <strong>de</strong> finska tullsatserna, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et blifvit<br />
vidtagna, tillåter jag mig erinra <strong>om</strong> <strong>de</strong> <strong>från</strong> <strong>och</strong> med <strong>de</strong>n 4 Juni <strong>1888</strong> införda<br />
ändringar i 41 rubriken af härvaran<strong>de</strong> tulltaxa, ibland hvilka särskildt<br />
<strong>de</strong> på artikeln fisk gjorda förhöjningar för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> export tor<strong>de</strong><br />
vara af mera bety<strong>de</strong>lse. Sålunda har tullen blifvit höjd för marinerad fisk<br />
samt fiskr<strong>om</strong> i lufttäta kärl äfvens<strong>om</strong> för ansjovis <strong>och</strong> sar<strong>de</strong>ller <strong>från</strong> finska<br />
mark 47" 10 till finska mark 70; för saltad eller rökt fisk <strong>från</strong> finska mark<br />
4'70 till 5 finska mark; för torkad fisk <strong>från</strong> finska mark 3'60 till 4 finska<br />
mark, för gråsidor <strong>och</strong> sey <strong>från</strong> finska mark 2'40 till 3 finska mark, för sill,<br />
strömming <strong>och</strong> bressling, rökt, <strong>från</strong> finska mark 4'7 0 till 5 finska mark, för<br />
saltad Norsk sill <strong>från</strong> finska 1·80 till 5 finska mark, samt för saltad strömming<br />
<strong>och</strong> bressling <strong>från</strong> finska mark 1'20 till 2 finska mark, allt för 100 kg.;<br />
vidare <strong>om</strong> tillämpning <strong>från</strong> <strong>och</strong> med <strong>de</strong>n 13 Juni <strong>1888</strong>, då utvexlingen<br />
af ratifikationer af <strong>de</strong>n i min sednaste <strong>år</strong>sberättelse <strong>om</strong>förmälda spansk-ryska<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>s- <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>s-frakten eg<strong>de</strong> rum, af <strong>de</strong> gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna traktat faststälda<br />
tullnedsättningar å vissa varor af spanskt ursprung nämligen salt <strong>från</strong> 50 penni<br />
till 25 penni per hektol., kork <strong>från</strong> finska mark 42'iO till 36 finska mark,<br />
olivolja på fat <strong>från</strong> finska mark 23'50 till finska mark 18'80 <strong>och</strong> på flaskor<br />
<strong>från</strong> finska mark 35'30 till 28 finska mark <strong>och</strong> vin på fat <strong>från</strong> finska mark<br />
45 till 38 finska mark allt per 100 kg.; äfvens<strong>om</strong> icke mousseran<strong>de</strong> vin i<br />
buteljer <strong>från</strong> 1 finsk mark till 50 penni per butelj ;<br />
samt i sammanhang härmed <strong>om</strong> tillämpning af samma nedsatta tullsatser<br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong>n 10 Augusti å motsvaran<strong>de</strong> produkter af ryskt <strong>och</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 14 November<br />
å dylika af franskt ursprung.<br />
Af nya k<strong>om</strong>munikationsle<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> blifvit besluta<strong>de</strong>, må<br />
här anföras <strong>de</strong>ls en ny jernbana gen<strong>om</strong> Karelen i<strong>från</strong> Viborg öfver Sordavala<br />
till Joensuu med bibana såväl till Imatra s<strong>om</strong> till Wärtsilä bruk; <strong>de</strong>ls en ny<br />
jernväg <strong>från</strong> Kouwola station å Rihimäki—S:t Petersburgbanan till Kotka<br />
stad; <strong>de</strong>ls en ny jernbana i<strong>från</strong> Tammerfors till Björneborg; <strong>de</strong>ls äfven slutligen<br />
ett nytt hamnsp<strong>år</strong> i "Wasa stad.<br />
Arbetet på <strong>de</strong>n nya statsbanan gen<strong>om</strong> Savolax upp till Kuopio har un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1888</strong> blifvit i <strong>de</strong>t närmaste fullbordadt, <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>nna bansträckning att<br />
för allmän trafik upplåtas un<strong>de</strong>r sednare <strong>de</strong>len af innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Konsulatafgifter erla<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> vid hufvudstationen med finska<br />
mark 1,582'05 <strong>och</strong> vid vicekonsulsstationerna med finska mark 10,867'95.<br />
I allt tillföll konsulskassan finska mark 7,016'06.<br />
M. Björnstjerna.
Leith <strong>de</strong>n 25 mars 1889.<br />
214<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppafart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 155 svenska fartyg <strong>om</strong> 46,530 tons<br />
B Norge » » 6 » B B 1,723 B<br />
» » » i barlast 2 » » B 523 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r B med last 76 B B B 39,066 »<br />
» B s i barlast 73 » » » 32,293 »<br />
Till Sverige afgingo med last 167 B » B73,014»<br />
B B B i barlast 5 » B B 1,519 B<br />
B Norge » med last 22 » B » 13,182 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r » » 72 » B B 17,868 B<br />
B B » i barlast 43 B B B 13,563 »<br />
Frän Norge ank<strong>om</strong>mo med last 526 norska B B 105,439 B<br />
B » s i barlast 100 B B B 20,356 B<br />
» Sverige B med last 148 » B B 35,485 v<br />
B » B i barlast 11 » » B 340 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r B med last 425 B B » 168,012 »<br />
B B B i barlast 523 B B B 128,962 B<br />
Till Norge afgingo med last 687 B B B 162,779 »<br />
» B B i barlast 69 B B B 17,739 B<br />
B Sverige » med last 40 B B B 11,478 »<br />
B B B i barlast 22 B B B 9,869 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r r> med last 504 B B B 165,498 B<br />
B » B i barlast 399 B B B 92,120 B<br />
En jemförelse med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> visar:<br />
År 1887 ank. 355 svenska fart. <strong>om</strong> 105,094 tons <strong>och</strong> bruttofr. 596,508 kr.<br />
» <strong>1888</strong> B 312 B B B 120,135 B B B 1,091,773 »<br />
B 1887 B 1,633 norska B » 416,643 B B B 3,091,280 B<br />
B <strong>1888</strong> B 1,723 B B B 458,594 B B B 4,362,552 »<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart var <strong>1888</strong> för<strong>de</strong>lad på distriktets hamnar<br />
sålunda:
215<br />
Ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg <strong>1888</strong>.<br />
I skotska farvatten förliste un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 1 svenskt <strong>och</strong> 30 norska fartyg.<br />
Vid hufvudstationen påmönstra<strong>de</strong>s 7 man på svenska <strong>och</strong> 109 på norska<br />
fartyg. Från svenska fartyg afmönstra<strong>de</strong>s 17 <strong>och</strong> <strong>från</strong> norska 148 man. Från<br />
svenska fartyg rym<strong>de</strong> 2 <strong>och</strong> frän norska 14 man.<br />
Gen<strong>om</strong> konsulatet hemsän<strong>de</strong>s för svenska sjömän £ 62. 5. 7 d. <strong>och</strong> för<br />
norska £ 66. 4. 5 d.<br />
I frivilliga bidrag till sjömansmissionen i Leith ink<strong>om</strong>mo £ 9. 4. 5 d.<br />
<strong>och</strong> s<strong>om</strong> bidrag till <strong>de</strong>n svenska kyrkan i London uppburos af till distriktet<br />
ank<strong>om</strong>na svenska fartyg £ 34. 2. 11 d.
216<br />
De af konsulatet bestridda utgifter för förliste, sjuke ocli nödlidan<strong>de</strong> svenske<br />
<strong>och</strong> norske un<strong>de</strong>rsåtar belöpte sig för svenske till £ 43. 14. 5 d. <strong>och</strong> för<br />
norske till £ 468. 12. 9 d.<br />
I konsulatafgifter erla<strong>de</strong>s af svenska fartyg vid hufvudstationen £ 24. 19.<br />
2 <strong>och</strong> vid vicekonsulsstationerna £ 305. 11. 10, af norska fartyg resp. £ 170.<br />
8. 2 <strong>och</strong> £ 1,379. 6. 9. Inalles tillföll konsulskassan £ 1,037. 16. 7 1 /,.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et ank<strong>om</strong>mo till konsulatet 1,491 skrifvelser <strong>och</strong> afgingo 1,609.<br />
Året <strong>1888</strong> kan anses hafva varit gynsamt för <strong>de</strong>n skotska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n <strong>och</strong><br />
öfriga näringar. Verksamheten har varit liflig på <strong>de</strong> flesta fält, <strong>och</strong> arbetslönerna<br />
hafva varit goda. Äfven för landtbruket, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista <strong>år</strong>en arbetat<br />
un<strong>de</strong>r stort betryck, hafva bättre ti<strong>de</strong>r inträdt. Den betydliga stegring,<br />
s<strong>om</strong> eg<strong>de</strong> rum i frakterna, utöfva<strong>de</strong> ett stort inflytan<strong>de</strong> icke allenast på sjelfva<br />
skeppsfarten <strong>och</strong> skeppsbyggeriet, utan framkalla<strong>de</strong> också en liflig rörelse i <strong>de</strong><br />
näringar, s<strong>om</strong> stå i förbin<strong>de</strong>lse <strong>de</strong>rmed, nämligen jern- <strong>och</strong> ståltillverkningen<br />
samt maskinfabrikationen.<br />
Trävaror. Enligt <strong>de</strong>n britiska statistiska byråns tabeller ha<strong>de</strong> trävaruinförseln<br />
till Skotland un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> följan<strong>de</strong> <strong>om</strong>fång:<br />
För prisen på trävaror redogöres här nedan (sid. 222). Trävaru<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
var lifligarc, förbrukningen större <strong>och</strong> prisen voro gynsaiumare i fjol än un<strong>de</strong>r<br />
foregåen<strong>de</strong> är. Af <strong>de</strong> trävaror, s<strong>om</strong> införas hit, spelar s<strong>om</strong> bekant pitprops<br />
en högst betydlig roll <strong>och</strong> hvad Norge ang<strong>år</strong> <strong>de</strong>n förnämsta. Aret begynte med<br />
stora upplag, men <strong>de</strong>n långa vintern hindra<strong>de</strong> för en tid tillförseln, hvarför<br />
efterfrågan sä småning<strong>om</strong> blef temligen stark, ett förhållan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> i förening<br />
med stigan<strong>de</strong> frakter <strong>och</strong> brist på tonnage uppdref prisen un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>marens lopp.<br />
Ända till september var införseln ringa, men tilltog <strong>från</strong> <strong>de</strong>n ti<strong>de</strong>n <strong>och</strong> var i<br />
november betydlig, så att behållningen vid <strong>år</strong>ets slut ansågs vara lika stor s<strong>om</strong><br />
vid <strong>de</strong>ss början. Med <strong>de</strong>n stora importen fullo också prisen.<br />
I sina rapporter har konsulatet ofta framhållit, att <strong>de</strong>n norska pitpropsen<br />
icke alltid har do för härvaran<strong>de</strong> marknad passan<strong>de</strong> dimensioner. Vicekonsuln<br />
i Boness, <strong>de</strong>n vigtigaste afsättningsorten för pitprops, inberättar nu, att en förändring<br />
till <strong>de</strong>t bättre börjat visa sig, men att i fjol ett annat missförhållan<strong>de</strong><br />
inträd<strong>de</strong>. Flere svenska <strong>och</strong> norska pitpropsexportörer, hvilka sålt varan medan<br />
frakterna voro låga, vägra<strong>de</strong>, sedan <strong>de</strong> stigit, att uppfylla sina förpligtelser.<br />
Detta ha<strong>de</strong> till följd, att <strong>de</strong>n ömsesidiga tillit, s<strong>om</strong> hittills existerat mellan v<strong>år</strong>a<br />
utskeppare <strong>och</strong> skotska inköpare, rubba<strong>de</strong>s.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>en har tysk, finsk <strong>och</strong> rysk pitprops konkurrerat med<br />
v<strong>år</strong>a, ehuru mindre i fjol på grund af <strong>de</strong> höga frakterna. Det är emellertid
217<br />
tvifvelaktigt, huruvida <strong>de</strong>n aftagan<strong>de</strong> konkurrensen <strong>och</strong> stegringen i prisen äro<br />
till v<strong>år</strong> för<strong>de</strong>l. Detta förhållan<strong>de</strong> tor<strong>de</strong> förorsaka en ännu vidsträcktare nedhuggning<br />
af v<strong>år</strong> ungskog, en sak, s<strong>om</strong> jag vidrört i alla mina rapporter.<br />
Batteris ock plankor k<strong>om</strong>ma hufvudsakligen <strong>från</strong> svenska Ostersjöhamnar,<br />
men också efter Sundsvall—Trondhjem-banans fullbordan<strong>de</strong> i stor mängd via<br />
sistnämnda stad. Norsk vara inskeppas <strong>från</strong> hamnar vid Trondhjemsfjor<strong>de</strong>n.<br />
Prisen voro cirka 10 sh. pr standard f. o. b. högre än 1887. Vid <strong>år</strong>ets slut<br />
inträd<strong>de</strong> en ytterligare stegring i prisen på laster, s<strong>om</strong> skulle levereras vid början<br />
af innevaran<strong>de</strong> säsong.<br />
Inskeppningen af brä<strong>de</strong>r är högst obetydlig, i <strong>de</strong>t skottarne sjelfva uppsåga<br />
<strong>de</strong> battens <strong>och</strong> plankor, s<strong>om</strong> importeras <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t. Granbrä<strong>de</strong>r införas<br />
till packlådor; hyfla<strong>de</strong> varor alls icke.<br />
Björkstaf använ<strong>de</strong>s till fabrikation af silltunnor <strong>och</strong> importeras <strong>från</strong> bå<strong>de</strong><br />
Sverige <strong>och</strong> Norge.<br />
Han<strong>de</strong>ln med ved lär bedrifvas på ett otillfredsställan<strong>de</strong> sätt för bå<strong>de</strong> oss<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> skotska köpmännen, enär <strong>de</strong> norska utskepparne, när <strong>de</strong> få ett fartyg<br />
till billig frakt, sända ved i konsignation till Leith utan att taga hänsyn till<br />
behofvet. Då <strong>de</strong>nna vara är af ringa vär<strong>de</strong> <strong>och</strong> tåler endast små <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r<br />
<strong>och</strong> ingen uppläggning, måste <strong>de</strong>n vid ank<strong>om</strong>sten säljas till hvad pris s<strong>om</strong> helst<br />
<strong>och</strong> är tillförseln stor blir <strong>de</strong>t ringa. Detta har till följd, att härvaran<strong>de</strong> trävaruhandlan<strong>de</strong><br />
afhålla sig <strong>från</strong> att importera ved för egen räkning.<br />
Af förarbeta<strong>de</strong> trävaror är utförseln <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena temligen<br />
ringa. Endast en <strong>de</strong>l trådrullar <strong>och</strong> lister m. m. importeras till Glasgow. Sås<strong>om</strong><br />
anförts i tidigare rapporter, fordras först <strong>och</strong> främst, <strong>om</strong> vi skola få afsättuing<br />
för v<strong>år</strong>a snickerivaror på härvaran<strong>de</strong> marknad, att k<strong>om</strong>petenta fackmän<br />
un<strong>de</strong>rsöka förhållan<strong>de</strong>na för att kunna med<strong>de</strong>la producenterna hemma nöjaktiga<br />
upplysningar röran<strong>de</strong> arbetsmeto<strong>de</strong>n <strong>och</strong> här erfor<strong>de</strong>rliga varor.<br />
Landtbruksprodukter. Införseln häraf frän Sverige (intet <strong>från</strong> Norge) till<br />
Skotland uppgick un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> till:<br />
Korn .- cwts 4,891 i vär<strong>de</strong> af £ 1.507<br />
Hafre » 24.985 » » 7,890<br />
Ärter .» 653 » » 230<br />
Bönor si 18.970 » T> 6.591<br />
cwts 49.499 i vär<strong>de</strong> af £ 16.308<br />
Derjemte importera<strong>de</strong>s smör, ost <strong>och</strong> ägg <strong>från</strong> Sverige, men då <strong>de</strong>ssa varor<br />
k<strong>om</strong>ma <strong>de</strong>lvis via Köpenhamn <strong>och</strong> <strong>de</strong>rför betraktas s<strong>om</strong> danska <strong>och</strong> <strong>de</strong>lvis öfver<br />
Newcastle, är jag icke i tillfälle att uppgifva qvantiteten. Från Norge inför<strong>de</strong>s<br />
hit litet eller intet af landtbruksprodukter. Förr inskeppa<strong>de</strong>s hit <strong>från</strong> Göteborg<br />
svenskt »faktoris-smör, men <strong>de</strong>t uppnåd<strong>de</strong> lägre pris än prima svenskt.<br />
Jvumera, sedan "<strong>de</strong>ss qvalitet förbättrats, sän<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t företrä<strong>de</strong>svis till England,<br />
<strong>de</strong>r högre pris uppnås. Priset på smör var här un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp mycket variabelt.<br />
Prima svenskt <strong>och</strong> danskt fluktuera<strong>de</strong> mellan 90 <strong>och</strong> 138 sh. pr cwt.<br />
1 à grund af margarinlagen <strong>och</strong> <strong>de</strong> låga prisen på naturligt smör säges importen<br />
af margarin att hafva varit ringare i fjol än un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Införseln af svensk ost har varit högst obetydlig. I lan<strong>de</strong>t sjelft tillverkas<br />
stora qvantiteter <strong>och</strong> härtill k<strong>om</strong>mer, att importen af amerikansk ost är<br />
betydlig. En <strong>de</strong>l häraf tillverkas af skummad mjölk, hvilken tillsättes med åtskilliga<br />
feta ämnen, <strong>och</strong> säljes sedan s<strong>om</strong> ost, tillverkad af oskummad mjölk.
218<br />
Mot <strong>de</strong>nna handtering har en stark opposition uppstått, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t talas <strong>om</strong> liknan<strong>de</strong><br />
åtgär<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> emot margarinen. Det kan knappast betviflas, att <strong>om</strong> vi<br />
kun<strong>de</strong> tillverka passan<strong>de</strong> Cheddar <strong>och</strong> mager ost, vi skulle här finna afsättning<br />
<strong>de</strong>rför.<br />
Från Sverige inför<strong>de</strong>s fläsk <strong>och</strong> skinkor. De fa icke vara feta, hvarjemte<br />
<strong>de</strong>t förra måste vara torrsaltadt <strong>och</strong> <strong>de</strong> senare långskurna. Un<strong>de</strong>r vintern<br />
kunna slagta<strong>de</strong> svin säljas, men icke heller <strong>de</strong> böra vara feta. För <strong>de</strong>ssa varor<br />
tor<strong>de</strong> Skotland kunna blifva en stor marknad.<br />
I fjol tillät jag mig att inberätta, att en betydlig export af potatis försigg<strong>år</strong><br />
<strong>från</strong> Skotland till Amerika <strong>och</strong> gjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>rvid <strong>de</strong>n reflexionen, att vi<br />
också bor<strong>de</strong> söka att få i stånd en sådan, i synnerhet då nu många trakter<br />
hos oss äro specielt lämpliga för potatisodling. Tanken att Storbritannien skulle<br />
kunna blifva en afsättningsort för <strong>de</strong>nna vara har föranledt att potatis försöksvis<br />
införts <strong>från</strong> Norge till Leith <strong>och</strong> Glasgow, men resultatet har varit ogynsamt,<br />
emedan <strong>de</strong>n icke varit tillräckligt sorterad <strong>och</strong> i öfrigt icke tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
Man önskar här stor <strong>och</strong> »mjölig» potatis; gul <strong>och</strong> h<strong>år</strong>d är mindre <strong>om</strong>tyckt.<br />
Den bör vara fri <strong>från</strong> jord <strong>och</strong> sändas i säckar. Om <strong>de</strong>ssa fordringar<br />
kun<strong>de</strong> uppfyllas, skulle nog ofta tillfällen vara för han<strong>de</strong>n att exportera potatis<br />
hit, <strong>om</strong> än England, s<strong>om</strong> f<strong>år</strong> stora qvantiteter häri<strong>från</strong>, i regeln kan anses vara<br />
en bättre afsättningsort. Prisen på skotsk potatis noteras nu 70 à 85 sh. pr<br />
ton för »Regent» <strong>och</strong> 60 à 80 sh. för »Magnum».<br />
Införseln af le/van<strong>de</strong> djur (oxar) <strong>från</strong> Sverige har nu upphört. Från Norges<br />
vestkust importera<strong>de</strong>s till Leith 80 hästar. Dessa användas här till lätta<br />
körslor. Vicekonsuln i Glasgow är af <strong>de</strong>n meningen, att goda hästar också<br />
kun<strong>de</strong> få afsättning <strong>de</strong>r. I sammanhang härmed tror jag mig böra <strong>om</strong>nämna,<br />
att Shetlandshästar, hvilka äro ännu mindre än <strong>de</strong> norska, sändas i icke ringa<br />
antal till Nordamerika. Det förefaller mig <strong>de</strong>rför, att <strong>de</strong>t skulle vara skäl att<br />
un<strong>de</strong>rsöka, huruvida icke också mindre svenska <strong>och</strong> norska hästracer kun<strong>de</strong> <strong>om</strong>sättas<br />
<strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s.<br />
I fjol inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Norges vestkust cirka 6,000 far. De sägas hafva<br />
varit mycket blanda<strong>de</strong> <strong>och</strong> uppnåd<strong>de</strong> endast ett pris af 12 till 25 sh. pr styck.<br />
Här liks<strong>om</strong> i mina förra rapporter måste jag framhålla, att <strong>om</strong> vi skola tänka<br />
att få afsättning för v<strong>år</strong>a f<strong>år</strong>, måste baggarna kastreras redan s<strong>om</strong> lam. Dessut<strong>om</strong><br />
böra ej drägtiga djur skickas, ty <strong>de</strong> kunna icke gödas. Vid ank<strong>om</strong>sten<br />
hit köpas <strong>de</strong> nämligen af »farmare», af hvilka <strong>de</strong> uppgödas med rofvor <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>rpå säljas. I mina rapporter har jag gång efter annan påpekat, hvilken stor<br />
roll gödningen af slagtboskap spelar i <strong>de</strong>t skotska landtbruket <strong>och</strong> vigten för<br />
oss att sända magra kreatur hit till försäljning; men <strong>de</strong>t fordras i så fall att<br />
vi skaffa oss köttproduceran<strong>de</strong> racer, hvilket lätt kun<strong>de</strong> vinnas, <strong>om</strong> vi inför<strong>de</strong><br />
skotska afvelsdjur.<br />
För att här kunna få insteg för v<strong>år</strong>a landtbruksprodukter, lefvan<strong>de</strong> boskap<br />
m. m. fordras väl först <strong>och</strong> främst, att vi skaffa oss känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> skotska<br />
markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> att <strong>de</strong>tta sker gen<strong>om</strong> personer, s<strong>om</strong> äro noga hemmastadda i<br />
v<strong>år</strong>a egna landtbruksförhållan<strong>de</strong>n. För Sverige har i <strong>de</strong>tta hänseen<strong>de</strong> mycket<br />
uträttats gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n i Manchester upprätta<strong>de</strong> mejeriagenturen. Lyckligtvis börjar<br />
nu också intresset härför att vakna i Norge. Så t. ex. vistas här för närvaran<strong>de</strong><br />
en norsk landtbruksingeniör för att taga känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> härvaran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n.
219<br />
Importen af jern <strong>och</strong> härun<strong>de</strong>r höran<strong>de</strong> varor <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena<br />
uppgick un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> till:<br />
Exporten till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena <strong>från</strong> Skotland var:<br />
Det må emellertid anmärkas, att <strong>de</strong>n betydliga mängd svenskt jern, s<strong>om</strong><br />
k<strong>om</strong>mer hit, icke förbrukas in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t utan g<strong>år</strong> i transit förnämligast till<br />
Indien.<br />
Produktionen af skotskt råjem belöpte sig i fjol till 1,029,774 tons. Priset<br />
variera<strong>de</strong> i <strong>år</strong>ets lopp mellan 37 sh. <strong>och</strong> 43 sh. 6V9 d. pr ton.<br />
Stål f<strong>år</strong> en allt större användning i synnerhet vid skeppsbyggeri. Medan<br />
<strong>år</strong> 1879 blott 10 % af byggda fartyg var af stål, steg procenten i fjol till<br />
96. Specielt förtjenar att <strong>om</strong>nämnas, att skotskt »basiskt» stål säges vilja uttränga<br />
svenskt jern <strong>från</strong> Indien.<br />
Th<strong>om</strong>asfosfat. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en har <strong>de</strong>tta vigtiga gödningsämne begynt<br />
att blifva en utförselsartikel <strong>från</strong> Skotland, i <strong>de</strong>t vid stålverken anläggas<br />
qvarnar för att finmala slaggen. Märkligt nog har Th<strong>om</strong>asslaggen dock ännu<br />
icke fått lika stor användning i landtbruket i Storbritannien s<strong>om</strong> i andra län<strong>de</strong>r,<br />
i synnerhet i Tyskland, hvarest <strong>år</strong>ligen förbrukas cirka 500,000 tons.<br />
Priset på <strong>om</strong>alen slagg var 6 sh. <strong>och</strong> på finmalen 22 sh. pr ton med 16 à 19<br />
% fosforsyrehalt.<br />
Fältspat. Jag har i flere rapporter fäst uppmärksamheten på <strong>de</strong>n stora<br />
för<strong>de</strong>l, s<strong>om</strong> fältspatens användning s<strong>om</strong> gödningsämne skulle medföra för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena. Att döma af redogörelser, afgifna af framståen<strong>de</strong> svenska vetenskapsmän,<br />
för resultatet af gjorda försök, förefaller <strong>de</strong>t mig s<strong>om</strong> <strong>om</strong> fältspatens<br />
användbarhet s<strong>om</strong> gödningsämne vore bestyrkt. För att få saken så mycket<br />
s<strong>om</strong> möjligt känd <strong>och</strong> ytterligare försök gjorda i andra län<strong>de</strong>r, tillät jag<br />
n"g att föreslå, att <strong>de</strong> i Sverige vunna resultaten bor<strong>de</strong> offentliggöras i fram-
220<br />
man<strong>de</strong> tidskrifter <strong>och</strong> landtbrukstidningar. För att visa kalisalternas bety<strong>de</strong>lse<br />
för landtbruket kan anföras, att <strong>om</strong>kring 110,000 tons utföras <strong>år</strong>ligen till Amerika.<br />
Oekså här i Skotland bor<strong>de</strong> vi få afsättning för v<strong>år</strong> fältspat, när <strong>de</strong>ss<br />
egenskaper s<strong>om</strong> gödningsämne en gång blifvit kända. Det skulle väl ensamt<br />
<strong>de</strong>rför vara mödan värdt att anställa noggrann un<strong>de</strong>rsökning <strong>om</strong> fältspatens användbarhet<br />
s<strong>om</strong> gödningsämne, oafsedt sakens bety<strong>de</strong>lse i sin helhet för v<strong>år</strong>t<br />
eget landtbruk.<br />
Papper <strong>och</strong> trämassa. Införseln häraf uppgick un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> till:<br />
Is.<br />
10,521.<br />
Importen häraf <strong>från</strong> Norge var 15,473 tons till ett vär<strong>de</strong> af £<br />
Kol. Totalexporten <strong>från</strong> Skotland var 3,322,000 tons. Häraf utför<strong>de</strong>s:<br />
till Sverige 204,223 tons i vär<strong>de</strong> af £ 79,749<br />
» Norge 259,735 » » » 89,450<br />
Arbetet i kolgrufvorna har försiggått temligen regelbun<strong>de</strong>t hela <strong>år</strong>et <strong>om</strong>. Ingen<br />
variation i prisen har egt rum, undantagan<strong>de</strong>s en stegring inemot hösten.<br />
Torfströ. Denna artikel har s<strong>om</strong> bekant på <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en tilldragit sig<br />
uppmärksamhet i do Förena<strong>de</strong> rikena, <strong>och</strong> <strong>från</strong> Sverige försigg<strong>år</strong> export häraf<br />
till London, men ännu har ingenting införts hit. I följd af förhöjning i frakten<br />
steg priset på nordtysk vara <strong>från</strong> 20 till 30 sh. cif pr ton.<br />
Fisk <strong>och</strong> fiskvaror. Importen <strong>från</strong> Norge uppgick till:<br />
cirka 15,000 t:r sill,<br />
1,200 tons klippfisk,<br />
23,620 fat hvaltran <strong>och</strong> annan trän,<br />
cirka 500 tons hvalguano.<br />
Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n på skotska östkusten un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1888</strong> landa<strong>de</strong> fisk var £ 1,309,962<br />
af laxfisket » 250,000<br />
af hval- <strong>och</strong> sälfångsten » 65,332<br />
£ 1,685,294<br />
Förut<strong>om</strong> <strong>de</strong> ofvan <strong>om</strong>nämnda varor inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige till Skotland tändstickor,<br />
t<strong>om</strong>ma flaskor, granit, bark m. m. samt utför<strong>de</strong>s till Sverige maskiner,<br />
mineralolja, socker, sirap, whisky, stenkolstjära, tågverk, kemikalier, öl, kautchuk,<br />
jute-, b<strong>om</strong>ulls-, ylle- <strong>och</strong> linnevaror m. m. Från Norge inför<strong>de</strong>s till<br />
Skotland margarin, kon<strong>de</strong>nserarad mjölk, öl, bark, ben, glasvaror, svafvelkis,<br />
kopparmalm, tändstickor m. m. samt utför<strong>de</strong>s till Norge maskiner, mineralisk
221<br />
lysolja, socker, sirap, whisky, kemikalier, segelduk, ull-, b<strong>om</strong>ulls-, lin- <strong>och</strong> jutevaror.<br />
Skotskt skeppsbyggen. Den betydliga stegring i frakterna, s<strong>om</strong> eg<strong>de</strong> rum<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp, framkalla<strong>de</strong> lif <strong>och</strong> rörelse på <strong>de</strong> skotska skeppsvarfven.<br />
Drägtigheten af nybyggda fartyg var tillsammans 310,184 tons. Häraf bygg<strong>de</strong>s<br />
vid Cly<strong>de</strong> 175 ångfartyg <strong>om</strong> 228,850 tons <strong>och</strong> 127 segelfartyg <strong>om</strong> 51,187<br />
tons. Af <strong>de</strong>ssa 302 voro 238 <strong>om</strong> 269,480 tona byggda af stål, 52 <strong>om</strong> 8,708<br />
tons af jern, 12 <strong>om</strong> 1,849 tons af trä.<br />
Priset i Glasgow pä ångfartyg af jern <strong>om</strong> 1,200 tons var £ 10 à £ 11.<br />
10 pr reg.-ton, af stål £ 10. 10 à £ 11. 15 pr reg.-ton; på ångmaskiner:<br />
£ 43 à £ 45 pr n<strong>om</strong>inel hästkraft (c<strong>om</strong>posite) <strong>och</strong> £ 45 à £ 48 pr »triple<br />
expansion».<br />
Denna väsentliga förökning i <strong>de</strong>n britiska ångbåtsflottan samt <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten,<br />
att nästan alla segelfartyg byggas af jern <strong>och</strong> stål, leda till allvarliga<br />
reflexioner med afseen<strong>de</strong> på v<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>r, i <strong>de</strong>t v<strong>år</strong>a segelfartyg icke kunna uthärda<br />
konkurrensen med <strong>de</strong> tidsenliga engelska jern- <strong>och</strong> stålskeppen. Härtill<br />
k<strong>om</strong>mer att många af v<strong>år</strong>a fartyg äro så gamla <strong>och</strong> medtagna, att antalet förlista<br />
<strong>och</strong> icke sjödugliga k<strong>om</strong>mer att blifva allt större <strong>och</strong> större. Det fordras,<br />
<strong>om</strong> vi vilja upprätthålla v<strong>år</strong> framståen<strong>de</strong> ställning s<strong>om</strong> sjöfaran<strong>de</strong> nationer, att<br />
vi sjelfva skaffa oss erfor<strong>de</strong>rligt skeppsmaterial. Liks<strong>om</strong> <strong>de</strong>t förr var <strong>de</strong>n lätta<br />
tillgången till trä, s<strong>om</strong> gaf v<strong>år</strong> <strong>sjöfart</strong> <strong>de</strong>ss största impuls, så är hufvudspörsmålet<br />
nu att producera nödvändigt jern <strong>och</strong> stål. V<strong>år</strong> skeppsfart är såle<strong>de</strong>s i första<br />
hand beroen<strong>de</strong> af v<strong>år</strong> jern- <strong>och</strong> ståltillverkning, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t intresse, s<strong>om</strong> börjat vakna<br />
hos <strong>de</strong>n svenska nationen härför, är väl en borgen för att en stor förändring<br />
förest<strong>år</strong> på <strong>de</strong>tta <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>. Icke heller i Norge tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n tid vara aflägsen, då<br />
man kan bruka egen malm till framställning af <strong>de</strong>t jern <strong>och</strong> stål s<strong>om</strong> beböfves.<br />
Den betydliga besparing, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en åstadk<strong>om</strong>mits i stenkolsförbrukningen<br />
vid malmsmältningen, har gjort, att <strong>de</strong>t nu synes löna sig att<br />
här föra kol till malmfältet, medan man förr alltid transportera<strong>de</strong> malmen till<br />
kolgrufvan. Det kan <strong>de</strong>rför vara hopp <strong>om</strong>, att vi skola kunna gen<strong>om</strong> införsel<br />
af stenkol göra bruk af <strong>de</strong>n jernmalm, s<strong>om</strong> ligger vid kusten.<br />
Från maj till utgången af september un<strong>de</strong>rhölls med skotska ångfartyg en<br />
regelbun<strong>de</strong>n turisttrafik mellan Skotland <strong>och</strong> Norges vestkust. I slutet af juli<br />
hitk<strong>om</strong>mo 4 norska ångfartyg.<br />
Det existerar fortfaran<strong>de</strong> en tio dagars regelbun<strong>de</strong>n förbin<strong>de</strong>lse mellan Granton<br />
<strong>och</strong> Gröteborg. Trafiken mellan Glasgow <strong>och</strong> Göteborg un<strong>de</strong>rhölls <strong>de</strong>ls af<br />
skotska ångbåtslinien »Napier» <strong>och</strong> <strong>de</strong>ls af <strong>de</strong> svenska ångfartygen »Apollo», »Bifrost»,<br />
»Sleipner» <strong>och</strong> »Hermod», hvilka 4 sistnämnda i allt gjor<strong>de</strong> 42 resor.<br />
Mellan Grangemouth <strong>och</strong> Stockholm upprätthölls <strong>från</strong> maj till slutet af november<br />
en fjortondaglig route med skotska ångbåtar, hvilka på återresan först gingo<br />
till hamnar vid Botniska viken för att få last tillbaka.<br />
Förbin<strong>de</strong>lsen mellan Leith <strong>och</strong> Christiansand un<strong>de</strong>rhölls s<strong>om</strong> vanligt hvarje<br />
vecka med skotska ångfartyg på väg till <strong>och</strong> <strong>från</strong> Köpenhamn. Mellan Grangemouth<br />
<strong>och</strong> Christiania med några kuststä<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> anlöpningsorter segla<strong>de</strong> ett<br />
norskt ångfartyg hvar fjorton<strong>de</strong> dag, men man tänker nu på att sätta ännu<br />
ett i routen <strong>och</strong> såle<strong>de</strong>s göra en tur hvarje vecka.<br />
Den stigan<strong>de</strong> importen af norska <strong>och</strong> svenska trävaror, trämassa <strong>och</strong> andra<br />
alster gifver anledning till en städse växan<strong>de</strong> ångbåtstrafik mellan Trondhjem<br />
<strong>och</strong> stä<strong>de</strong>rna vid Firth of Forth. Det norska ångfartyget »Tronda» gjor<strong>de</strong><br />
1 fjol 16 turer mellan Firth of Forth <strong>och</strong> norska vestkusten <strong>och</strong> ångaren »Valund»<br />
9 mellan Firth of Forth <strong>och</strong> Trondhjem samt 5 mellan Grangemouth <strong>och</strong><br />
Finmarken.
222<br />
Frakter. Häri inträd<strong>de</strong> i Skotland s<strong>om</strong> öfver allt annorstä<strong>de</strong>s en stegring<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp. De vigtigaste noteringarne voro:<br />
Trälastfrakter till Firth of Forth un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong>:<br />
Frän Göteborg 14 à 25 sh. pr standard<br />
B Gefle, Sö<strong>de</strong>rhamn <strong>och</strong> Hernösand 23 à 40 » »<br />
B Trondhjem 19 à 25 » B<br />
B Christianiafjor<strong>de</strong>ns hamnar 14 à 22 B »<br />
B Helsingfors 25 à 35 B B<br />
B Quehec till GlaBgow 19 à 25 » pr Load<br />
Kolfrakter pr keel <strong>från</strong> hamnar vid Firth of Forth:<br />
Till Stockholm £ 5 à £ 9<br />
B Göteborg » 4. 6 à B 6. 6<br />
» Trondhjem B 5 à B 7<br />
s Christianiafjor<strong>de</strong>ns hamnar B 5 à » 7. 10<br />
B Kiga _ B 5 à » 6. 10<br />
B Köpenhamn B 6 à » 7<br />
Sillfrakter<br />
d. pr tunna.<br />
<strong>från</strong> Skotland till hamnar rid Östersjön 1 sh. 9 d. à 2 sh. 6<br />
Espartofrakter<br />
pr ton.<br />
<strong>från</strong> nordafrikanska hamnar till Skotland 12 à 18 sh.<br />
Jernmalmsfrakter <strong>från</strong> Bilbao till Boness 5 sh. 6 d. à 8 sh. pr ton.<br />
Isfrakter <strong>från</strong> Christianiafj or<strong>de</strong>n till Glasgow 7 sh. 3 d. à 14 sh. pr ton.<br />
Prisnoteringar un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong>.<br />
Trävaror, lång svensk pitprops: 3" 4" 5"<br />
lägsta pris 3 sh. 6 d. 4 sh. 6 d. 5 sh. 6 d.<br />
högsta B 5 B 10 » 6 B 9 » 8 B 3 B<br />
lång norsk pitprops:<br />
lägsta pris 3 sh. 4 sh. 5 sh.<br />
högsta » 5 B 6 B 7 »<br />
pr 100 löpan<strong>de</strong> fot cif.<br />
Svensk gran hattens £ 5. 17. 6 à £ 7 pr std cif<br />
Norsk hattens » 5. 12. 6 à » 6. 10 » t<br />
Svenska plankor B 6. 7. 6 à B 7. 10 » »<br />
Björkstaf 45 à 65 sh. pr 1,000 Q-fot „<br />
Splittved, plankor o. hattens ved £ 3. 12. 6 à £ 4. 2. 6 pr k.-f:n cif.<br />
Trämassa, torr mekanisk, af asp £ 7 à £ 8 cif.<br />
B B B gran B 6. 5 à B 6. 10 »<br />
med 50 % vattenhalt » 3. 5 à B 3. 7. 6 B<br />
kemisk, oblekt (soda process) » 11. 10 à B 12 B<br />
B blekt B »14 à B 16 B<br />
B oblekt (sulphite) »13 à B 14 »<br />
» blekt B »17 à B 19 »<br />
Is. 9 sh. à 17 sh. 6 d. pr ton cif.
223<br />
Skotskt jern, vinkeljern £.5 à £ 5. 10 pr ton<br />
jernplåtar » 5. 5 à » 6. 5 »<br />
vinkelstål » 6 à » 6. 10 »<br />
stålplåtar »7 à s> 7. 10 »<br />
Skotsk kol: Bil eller House Coal,<br />
l:a qualitet 6 sh. 3 d. à 8 sh. 3 d. pr ton f. o. b.<br />
2:a » 5 » 9 » à 7 » 9 » s »<br />
Splint 6 » à 8 » » »<br />
Main Coal 5 » 6 » à 7 » 9 » » »<br />
Sl<strong>om</strong>annen Coal _ _ . 7 » 5 » à 8 » 6 » » »<br />
Fifeshire 6 » 3 » à 6 » 9 » » r><br />
Cow<strong>de</strong>nbeath 7 » 3 » à 7 » 9 y> » »<br />
Hamilton Eli 7 » 3 » à 8 » » »<br />
Longrig 7 » 6 » à 8 » 6 » » »<br />
Djeddah <strong>de</strong>n 8 februari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Anker Bödtker.<br />
Hamnen besöktes un<strong>de</strong>r Sret af 241 ångare (83 engelska) <strong>om</strong> 254,604<br />
tons <strong>och</strong> 627 seglare (552 turkiska) <strong>om</strong> 23,446 tons. Hvarken svenska eller<br />
norska flaggan fans <strong>de</strong>ribland.<br />
Plere svenska <strong>och</strong> noräka <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus hafva gjort förfrågningar hos konsulatet<br />
för knytan<strong>de</strong> af affärsförbin<strong>de</strong>lser på platsen, utan att <strong>de</strong>tta likväl ledt<br />
till något resultat på grund af bristan<strong>de</strong> direkta k<strong>om</strong>munikationer. Den artikel,<br />
s<strong>om</strong> skulle kunna k<strong>om</strong>ma i fråga, nämligen trävaror, få vi billigare <strong>från</strong> Triest.<br />
Antalet främman<strong>de</strong> pilgrimer, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et ankoinmo hit på väg till<br />
Mekka, uppgick till öfver 50,000, <strong>de</strong>raf <strong>om</strong>kr. 12,000 indier. Bortåt hälften<br />
befordras med britiska ångare.<br />
P. N. van <strong>de</strong>r Chijs.
Quebec <strong>de</strong>n 8 april 1889.<br />
224<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Han<strong>de</strong>l.<br />
Den i min Beretning for Aaret 1887 fra <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar gjenstaaen<strong>de</strong><br />
Ordre for norske Glasvarer blev effektueret i afvigte Aar med et tilfredstillen<strong>de</strong><br />
Resultat saavel hvad angaar Kvalitet s<strong>om</strong> Pris, og er <strong>de</strong>rfor ogsaa blevet<br />
efterfulgt af nye og foröge<strong>de</strong> Ordres, men un<strong>de</strong>r Prisbetingelser, s<strong>om</strong> maaske<br />
ei ville kunne tilfredstilles un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senere i saa höi Grad stegne Fragter.<br />
Det ligele<strong>de</strong>s i min Beretning for 1887 <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Forsög paa Introduktion<br />
af norske Redningsapparater fra W. C. Möllers Fabrik i Drammen har<br />
vun<strong>de</strong>t lidt bedre Fremgang end forventet ved Afsætning i Halifax, hvortil en<br />
mindre Ordre blev effektueret i forrige Aaret, og hvorfra en ny saadan er afsendt<br />
til Effektueren i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar. Til nævnte Sted er, efter velvillig<br />
Opgave fra Importören, af en <strong>de</strong>r bosat Nordmand i <strong>de</strong> senere Aar indfört bety<strong>de</strong>ügere<br />
Partier af Taagelure af O. C. Hansens Fabrik i Sku<strong>de</strong>snæs, saale<strong>de</strong>s<br />
i Aarene 1884, 1885, 1886, 1887 <strong>och</strong> <strong>1888</strong> henholdsvis til Værdier af<br />
Kr. 6,570-20, Kr. 5,587-40, Kr. 6,806-80, Kr. 8,86380 <strong>och</strong> 7,555-84.<br />
Disse synes saale<strong>de</strong>s at have vun<strong>de</strong>t stærkt Bifald og er hovedsagelig blevet<br />
afsat i Nova Scotia, Newfoundland og Öen S:t Pierre. Af andre Artikler kan<br />
nævnes Skindtröier af B. J. Pettersons Fabrik i Christiania, Saaler af Renhaar,<br />
s<strong>om</strong> ogsaa angives at have vun<strong>de</strong>t stærkt Bifald og hermetisk nedlagte Säger<br />
fra Stavanger Preserving Co, men hvoraf kuns Sardiner vin<strong>de</strong>r Bifald.<br />
Derimod har <strong>de</strong>t ligesaa i min forrige Aarsberetning <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Forsög paa<br />
Introduktion af Saugbla<strong>de</strong> af svensk Fabrikat ei vun<strong>de</strong>t nogen Fremgang, og<br />
<strong>de</strong>t Han<strong>de</strong>lsfirma i hvis Hæn<strong>de</strong>r Sägen er lagt stiller ei heller nogen saadan<br />
i Udsigt.<br />
I fölge <strong>de</strong> for Finantsaaret 1887 og <strong>1888</strong> udk<strong>om</strong>ne Han<strong>de</strong>ls- og Söfartstabeller<br />
fandt vi<strong>de</strong>re fölgen<strong>de</strong> svenske og norske Varer Afsætning ia<strong>de</strong>n Distriktet<br />
:<br />
Angivet s<strong>om</strong> indfört fra Sverige:<br />
Kvantitet Værdi<br />
Stangjern Cwts 446 Doll. 788<br />
Jernstænger til Fabrikat, af Hestskosöm » 4 1 1 » 750<br />
Andre Artikler » 46<br />
Tilsammen Doll. 1,584<br />
Angivet s<strong>om</strong> indfört fra Norge:<br />
Kvantitet Værdi<br />
Material til Fabrikation af Staaltraad... Cwts 1,456 Doll. 2,641<br />
Me<strong>de</strong>cintran Gäll. 3,575 s> 3,123<br />
Chemikalier » 253<br />
Tougværk Lbs 1,080 » 108<br />
Hermetisk nedlagte Fiskevarer » 214 s> 53<br />
B » Kjödvarer » 2,005 » 324
225<br />
Möbler Doll. 173<br />
Færdigsye<strong>de</strong> Klæ<strong>de</strong>r » 362<br />
Forskjellige andre Artikler > 352<br />
Tillsammen Doll. 7,389<br />
Og saale<strong>de</strong>s tilsammen for begge Riger » 8,973<br />
I Exporttabellerne repræsenteres <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger med tilsammen 8 indkjöbte<br />
Skibe til samlet Drægtighed 6,547 Tons og ansat til en Værdi af Doll.<br />
82,613.<br />
Distriktets samle<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sætning androg un<strong>de</strong>r Finantsaaret 1887—<br />
<strong>1888</strong> s<strong>om</strong> fölger:<br />
Import til in<strong>de</strong>nlandsk Forbrng ... Doll. 102,847,100 mod i 1886—188T Doll. 99,602,694<br />
Export » 90,203,000 » » » 85,251,314<br />
Tilsammen Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sætning Doll. 193,050,100 mod i 1886—1887 Doll. 184,854,008<br />
Importen översteg Exporten med en Værdi af<br />
Doll. 12,644,100 mod i 1886—1887 Doll. 14,351,380<br />
Værdien var for<strong>de</strong>lt över <strong>de</strong> væsentligste Marke<strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s:<br />
Import:<br />
Storbritannien Doll. 40'3 Mill.<br />
Frankrig » 2'2 »<br />
Tydskland » 3'4 »<br />
De forene<strong>de</strong> Stater » 48'5 »<br />
Japan » 1'2 »<br />
Spansk Vest-Indien » 2"i »<br />
Alle andre Marke<strong>de</strong>r » 4'8 »<br />
Tilsammen Doll. 102'8 Mill.<br />
Skibsfart.<br />
Export:<br />
Storbritannien Doll. 40'1 Mill<br />
Britisk Vestindien » 1·5 »<br />
Spansk » 1'0 »<br />
Newfoundland » 1'5 »<br />
De forene<strong>de</strong> Stater » 39'5 »<br />
Alle andre Marke<strong>de</strong>r » 6'6 »<br />
Tilsammen Doll. 90'2 Mill.<br />
Fra Sverige ank<strong>om</strong> i Ballast 4 svenske Skibe <strong>om</strong> 2,723 Tons<br />
B andre Lan<strong>de</strong> » med Last 1 » » » 664 B<br />
» » » i Ballast 8 B » » 6,427 »<br />
Til » afgik med Last 13 » » ,» 9,814 »<br />
Fra Norge ank<strong>om</strong> » 3 norske » » 2,503 »<br />
» » » i Ballast 49 » » » 31,614 »<br />
» andre Lan<strong>de</strong> » med Last 170 » » » 114,566 ><br />
» B » i Ballast 291 » » » 190,600 »<br />
Til B afgik med Last 482 » » » 313,113 »<br />
B B » i Ballast 31 » » B 25,510 B<br />
Dertil k<strong>om</strong>mer 14 norske Fartöier (hvoraf 1 overliggen<strong>de</strong> fra Aaret 1887)<br />
<strong>de</strong>r have anlöbet Distriktets Konsulsstationer for at reparere lidt Ska<strong>de</strong>, for<br />
Kulforsyning eller for at indhente Ordre, med Drægtighed 9,009 Tons, og<br />
hvorefter <strong>de</strong>t samle<strong>de</strong> Antal af svenske Skibe, s<strong>om</strong> i Aaret <strong>1888</strong> besögt disse,<br />
andrager 13 med Drægtighed 9,814 Tons og af norske Skibe 529 drægtige<br />
359,643 Tons, hvorefter Besöget af Skibe tilhören<strong>de</strong> <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger har<br />
andraget tillsammen i Aaret <strong>1888</strong> 542 Skibe og 359,643 Tons mod i Aaret<br />
1887 730 Skibe og 463,516 Tons.<br />
De un<strong>de</strong>r Aarets Löb <strong>de</strong>els optjente og <strong>de</strong>els efter tilen<strong>de</strong>bragt Reise forvente<strong>de</strong><br />
Fragtbelöb andrager s<strong>om</strong> fölger:<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 15
226<br />
Svenske Skibe Norske Skibe Tilsammen<br />
For Indgaaen<strong>de</strong> £ 181 £ 43,259 £ 43,440<br />
J> Udgaaen<strong>de</strong> » 11,337 » 353,478 » 364,815<br />
Summa £ 11,518 £ 396,737 £ 408,255<br />
For<strong>de</strong>elt över <strong>de</strong> forskjellige Havne stiller Rigernes Skibsfart paa Distriktets<br />
Konsulstationer sig s<strong>om</strong> fdiger:
227<br />
ED Betragtning heraf vil vise at me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n hele Tonnage har lidt en<br />
Tilbagegang af c:a 85,000 Tons, fal<strong>de</strong>r <strong>de</strong>raf paa Dampskibe c:a 53,000 og<br />
paa Seilskibe c:a 32,000 Tons. Naar Dampskibstonnagen i Aaret 1887 viste<br />
et saa böit Tal, skyl<strong>de</strong>s <strong>de</strong>tte imidlertid kuns særegne Omstændighe<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>els<br />
en fra Vaaren af indskrænket Optagelse af Dampskibe un<strong>de</strong>r Sæsonbefragtning<br />
i Kulfarten mellem Havne i Nova Scotia og paa Cap Breton Öe og navnlig<br />
Montreal, og <strong>de</strong>els ett upaaregnet stort Kulforbrug <strong>de</strong>rsteds, hvilket gav Anledning<br />
til flere norske Dampskibes Optagelse i <strong>de</strong>nne Fart i <strong>de</strong>n senere Deel<br />
af Aaret. Deels har ogsaa et i Aaret <strong>1888</strong> paa et norsk Dampskib indtruffet<br />
Haveri indskrænket Tonnagen i <strong>de</strong>tte Aar med antageligt henved 9,000<br />
Tons. Hvad Afgangen i Seilskibstonnagen angaar, hvoraf c:a 10,000 Tons<br />
fal<strong>de</strong>r paa Hovedstationen, söger <strong>de</strong>tte sin Grund i <strong>de</strong>els <strong>de</strong>n stadige Tilbagegang<br />
i Ste<strong>de</strong>ts Tömmerexport og <strong>de</strong>els i en vi<strong>de</strong>re og vi<strong>de</strong>re Indtrængen af<br />
Dampskibe og <strong>de</strong>t er at forudse at <strong>de</strong>nne Indtrængen i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar vil<br />
gjöre et vi<strong>de</strong>re bety<strong>de</strong>ligt Tilsprang, efteråt Arbei<strong>de</strong>rforeningen un<strong>de</strong>r et stærkt<br />
Tryk er bleven tvungen til at opgive en tidligere gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Regel <strong>om</strong> ei at<br />
y<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong> <strong>om</strong>bord i Dampskibe, hvor Steamwinch anven<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r Indladningen,<br />
men frem<strong>de</strong>les fasthol<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nne for Seilskibes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Denne<br />
Indtrængen af Dampskibe sees jo ogsaa for en enkelt Vicekonsulsstations Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>,<br />
men har neppe endnu övet nogen væsentligere Indfly<strong>de</strong>lse. Långt<br />
stærkere Virkning har <strong>de</strong>rimod u<strong>de</strong>ntvivl <strong>de</strong>n i flere tidligere Beretninger <strong>om</strong>handle<strong>de</strong>,<br />
af flere norske Assuranceforeninger indförte og i stor Udstrakning<br />
gjennemförte Praxis, un<strong>de</strong>r indtræffen<strong>de</strong> Haveritilfæl<strong>de</strong> ved en Agent at tage<br />
Sägen i sin egen Haand, s<strong>om</strong> foru<strong>de</strong>n andre On<strong>de</strong>r ogsaa medförer <strong>de</strong>els at<br />
<strong>de</strong>n for en heldig Konkurrence med andre Flag saa ufravigelige nödvendige<br />
Tillid, Agtelse og Anseelse, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t hav<strong>de</strong> lykke<strong>de</strong>s vore Skibsförere at oparbw<strong>de</strong>,<br />
svækkes og ö<strong>de</strong>lægges, og <strong>de</strong>els at un<strong>de</strong>r forresten lige Omstændighe<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
norske Flag for Distriktets Exportörer bliver mindre værdifuldt end andre Nationers.<br />
I hvilken Mon <strong>de</strong>tte On<strong>de</strong> har virket ved vore Skibes stedse mere og<br />
mere tiltagen<strong>de</strong> Fortrængsel fra Miramichi, hvor disse for nogle Aar tilbage<br />
hav<strong>de</strong> oparbei<strong>de</strong>t en Deeltagelse i Ste<strong>de</strong>ts oversöiske Fragtfart af över 60 %<br />
af <strong>de</strong>n hele Tonnage, men hvilken Deeltagelse i <strong>de</strong> senere Aar er sunket til<br />
blöt c:a <strong>de</strong>t Halve, er jo blöt aabent for Supposition, men at <strong>de</strong>t har været<br />
medvirken<strong>de</strong> ligger formentlig i Sägens Natur.<br />
Erlagte Kousulatafgifter i Aarets Löb andrage:<br />
Ved Hovedstationen Doll. 1.917-29<br />
» Vicekonsulsstationerne » 3.831'6 4<br />
Summa Doll. 5,548-93<br />
Foru<strong>de</strong>n ved Söulykke foranledige<strong>de</strong> Afmönstringer og Paamönstring af<br />
Besætning til et i Aaret 1887 overvintren<strong>de</strong> Skib, ere fölgen<strong>de</strong> Forandringer<br />
foregaae<strong>de</strong> ved Skibsbesætningerne:<br />
Hovedstationen Vicekonsnlsst.<br />
Svenske Norske Svenske Norske Tilsammen<br />
Antal Afmbnstringer - — 29 — 125 154<br />
» Desertioner 2 119 4 192 317<br />
Tilsammen Afgang 2 148 4 317 471<br />
Antal Paamönstringer 2 158 — 136 296<br />
Forskjel ~ TÖ 4 181 175<br />
Afgangen i disses Antal un<strong>de</strong>r Tilbagereise til Europa andrager efter ovenstaaen<strong>de</strong><br />
Tabel saale<strong>de</strong>s til 175 paa <strong>de</strong>n hele Fart, og for hvilke saale<strong>de</strong>s er<br />
indsparet Hyre og Un<strong>de</strong>rhold un<strong>de</strong>r Keisen.
228<br />
I Aarets Löb er paa 9 Sömandsanvisninger hjemsendt i opapare<strong>de</strong> Hyrebelöb<br />
tilsammen Doll. 124·58, samtlige til Norge.<br />
Henved 4,600 Sömands- og andre Breve ere modtagne og <strong>de</strong>els besörge<strong>de</strong><br />
Adressaten ihan<strong>de</strong> og <strong>de</strong>els retnrnere<strong>de</strong> s<strong>om</strong> uafhente<strong>de</strong> ved Sæsonens Slutning.<br />
Konsulatets Korrespondance <strong>om</strong>fatter 715 modtagne og 839 afsendte Breve<br />
og Telegrammer. Vi<strong>de</strong>re 35 Pakkeforsen<strong>de</strong>lser fra og 74 d:o til Hjemlan<strong>de</strong>nes<br />
Myndighe<strong>de</strong>r, forskjellige til andre Institutioner og Personer, og 96 til <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r<br />
Konsulatet sorteren<strong>de</strong> Vicekonsuler. Vi<strong>de</strong>re er modtaget, varetaget og besörget<br />
i Överensstämmelse med Forskrifterne Efterla<strong>de</strong>nskaber efter 20 <strong>de</strong>els<br />
<strong>om</strong>bord i norske og <strong>de</strong>els i fremme<strong>de</strong> Fartöier afdö<strong>de</strong> Sömænd, og en<strong>de</strong>lig indcasseret<br />
og hjemsendt Arvemidler i 2:<strong>de</strong> Dödsboer, hvoraf <strong>de</strong>t ene for svensk<br />
og <strong>de</strong>t an<strong>de</strong>t for norsk Regning. En<strong>de</strong>lig er <strong>de</strong>els ved Hovedstationen og <strong>de</strong>els<br />
ved Vicekonsulaterne i Henhold til Forskrifterne y<strong>de</strong>t fornö<strong>de</strong>n Bistand <strong>de</strong>els<br />
til Un<strong>de</strong>rhold og <strong>de</strong>els til Bortforhyring eller Hjemsen<strong>de</strong>lse af Besætningerne<br />
paa <strong>de</strong> forulykke<strong>de</strong> norske Skibe »Aldora» af Christiania, »Alice» af Drammen,<br />
»Loyal» og »Melbourne» af Fredrikstad, »Chrysolite» og »Laura» af Tönsberg,<br />
»Thor» af San<strong>de</strong>fjord, »Nordcap» af Laurvig, »Presi<strong>de</strong>nt» af Mandal, »Mazeppa»<br />
af Stavanger og Dampskibet »Libertas» af Bergen; og en<strong>de</strong>lig til 12 Sömænd<br />
efterladte s<strong>om</strong> syge og un<strong>de</strong>r Lægebehandling.<br />
Bömningson<strong>de</strong>t har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t forlöbne Aar saavel ved Vicekonsulaterne<br />
s<strong>om</strong> ved Hovedstationen ätter vist et stærkt Tilsprang og stiller sig for <strong>de</strong> forlöbne<br />
6 Aar s<strong>om</strong> ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tabel vil udvise:<br />
Det viser sig saale<strong>de</strong>s frem<strong>de</strong>les at <strong>de</strong>t ved Hovedstationen etablere<strong>de</strong><br />
Flodpoliti intet udretter til Forebyggelse eller Indskrænkuing af <strong>de</strong>tte On<strong>de</strong>.<br />
Imidlertid viser <strong>de</strong>tte On<strong>de</strong> sig at være tilste<strong>de</strong> i en endnu större Udstrakning<br />
ved flere af Vicekonsulsstationerne s<strong>om</strong> i Miramichi, Halifax og Campbellton,<br />
hvor Römningernes Antal andrager til henholdsvis c:a 13, 12 og 11 1 /, Mand<br />
paa 100 af Besætningernes samle<strong>de</strong> Antal, mod ved Hovedstationen blott 6'9.<br />
Paa Distriktets Kyster og i nærliggen<strong>de</strong> Farvan<strong>de</strong> ere fölgen<strong>de</strong> Söulykker<br />
af Strandinger og <strong>de</strong>rved foranledige<strong>de</strong> totale Förlis og andre Söulykker af<br />
större Bety<strong>de</strong>nhet indtrufne blandt <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers Skibe.<br />
Bark »Aldora» af Christiania stran<strong>de</strong>t paa Öen S:t Pierre, con<strong>de</strong>mneret<br />
og solgt s<strong>om</strong> Vrag; Besætningen red<strong>de</strong>t og landsat i Sydney.<br />
Bark »Presi<strong>de</strong>nt» af Mandal ligesaa stran<strong>de</strong>t paa Öen S:t Pierre, con<strong>de</strong>mneret<br />
og solgt s<strong>om</strong> Vrag; Besætningen red<strong>de</strong>t og lan<strong>de</strong>t i Sydney.<br />
Skib »Loyal» af Fredrikstad lidt Ska<strong>de</strong> ved Is i Belle Isle Stræ<strong>de</strong>t, landsat<br />
paa Kysten af Labrador, con<strong>de</strong>mneret og solgt s<strong>om</strong> Vrag; Besætningen landsat<br />
i Gaspé.
229<br />
Bark tLuurtn af Tönsberg, grundstödt i Miramichiflo<strong>de</strong>n, indbragt til Chatham,<br />
con<strong>de</strong>mneret og solgt s<strong>om</strong> Vrag.<br />
Bark »Nordcap» af Laurvig, stran<strong>de</strong>t ved Cap Escouminac, indbragt til Chatham,<br />
con<strong>de</strong>mneret og solgt s<strong>om</strong> Vrag.<br />
Bark vMazeppa» af Stavanger, stran<strong>de</strong>t paa <strong>de</strong>n sydlige Kyst af Nova<br />
Scotia, con<strong>de</strong>mneret og solgt s<strong>om</strong> Vrag; Besætningen indbragt til Yarmouth.<br />
Dampskibet vLibertas» af Bergen og Bark vTkon af San<strong>de</strong>fjord, stran<strong>de</strong>t<br />
paa Östkysten af Nova Scotia; Besætningen indbragt til Halifax.<br />
Bark tChrysolite» af Tönsberg, ank<strong>om</strong>met hertil efter paa Reisen at have<br />
colli<strong>de</strong>ret med et an<strong>de</strong>t Skib og <strong>de</strong>els grundstött, con<strong>de</strong>mneret og solgt s<strong>om</strong><br />
Vrag.<br />
Tilsammen 9 Skibe, hvis Besætninger, tilsammen 135 Mand, ved <strong>de</strong> forskjellige<br />
Konsulatbetjente, saavidt fornödige<strong>de</strong>s, bleve un<strong>de</strong>rholdte, <strong>de</strong>els forsyne<strong>de</strong><br />
med Beklædningsgjenstan<strong>de</strong> og <strong>de</strong>els bortforhyre<strong>de</strong> med andre Skibe eller<br />
hjemsendte, alt paa vanlig og forskri ftsmæssig Maa<strong>de</strong>.<br />
Vi<strong>de</strong>re er Besætningerne paa <strong>de</strong> i Atlanterhavet i synken<strong>de</strong> Tilstand forladte<br />
Skibe, vAlicei af Drammen og »Melbourne» af Fredrikstad, tilsammen 27<br />
Mand, landsatte i Distriktets Havne og ved <strong>de</strong> respektive Konsulatbetjente blevne<br />
forsyne<strong>de</strong> med <strong>de</strong> fornödne Klædningstykker, un<strong>de</strong>rholdte og hjemsendte eller<br />
bortforhyre<strong>de</strong> med andre Skibe.<br />
Af Söulykker af större Omfång indtraf Stranding af Dampskibet »Bratsberg»<br />
af Porsgrund, Skipper Nielsen, i Nærhe<strong>de</strong>n af Matane i August Maaned<br />
sistle<strong>de</strong>n og hvorun<strong>de</strong>r ulykkeligvis 15 Mand af Besætningen drukne<strong>de</strong><br />
ved ubesindingen at förla<strong>de</strong> Fartöiet un<strong>de</strong>r Förerens Fraværelse iland for telegrafisk<br />
Baadförsel med Assurandörer og Agent. De forulykke<strong>de</strong> Lig bleve alle<br />
gjenfundne og un<strong>de</strong>r stor Deeltagelse af Befolkningen jordfæste<strong>de</strong> paa Matanes<br />
Begravelsesplads. Fartöiet blev senere med store Omkostninger bragt flöt og<br />
indbragt hertil, hvor <strong>de</strong>t overvintrer og un<strong>de</strong>rgaar en Reparation af stort Omfång,<br />
hvis Kosten<strong>de</strong> tillagt Bjergningsudgifterne vil andrage til og maaske endog<br />
overstige <strong>de</strong>ts Værdi i repareret Tilstand.<br />
Det i min forrige Aarsberetning <strong>om</strong>handle<strong>de</strong>, paa Grund af Söska<strong>de</strong> overvintren<strong>de</strong><br />
Skib »Loyab af Fredrikstad, Skipper Friis, afgik efter endt midlertidig<br />
Udbedring i Begyn<strong>de</strong>isen af Juni Maaned. Un<strong>de</strong>r Reisen valgte Föreren<br />
at fortsætte <strong>de</strong>nne gjennem Belle Isle Stræ<strong>de</strong>t, hvor Skibet, s<strong>om</strong> ovenfor led Ska<strong>de</strong><br />
af Is, blev landsat, med <strong>de</strong>n eneste rimelige Fölge, Skibets og Ladningens totale<br />
Tab. Det kan ikke nog tilhol<strong>de</strong>s <strong>de</strong> Söfaren<strong>de</strong> og <strong>de</strong> i Farten interessere<strong>de</strong><br />
Assurandörer at Belle Isle Stræ<strong>de</strong>t paa <strong>de</strong>n Aarstid, og i Almin<strong>de</strong>lighed til<br />
långt senere, er et navnlig for Seilskibe s<strong>om</strong> ufarbart anseet Farvand, s<strong>om</strong> bur<strong>de</strong><br />
undgaaes og un<strong>de</strong>r Assuranceregler ei tilla<strong>de</strong>s att befares.<br />
Af ofvenanförte s<strong>om</strong> con<strong>de</strong>mneret <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Fartöi er Barkskibet »Chrysolite»<br />
ätter indkjöbt, repareret og sat i Fart for norsk Regning.<br />
Ved herværen<strong>de</strong> Marine-Hospital har fra svenskt Skib været indlagt 1 svensk<br />
Sümand <strong>de</strong>r igjen er blevet udskrevet s<strong>om</strong> helbre<strong>de</strong>t, og fra norske Skibe 68<br />
norske og 14 svenske Sömænd, af hvilke 80 ere udskrevne s<strong>om</strong> helbre<strong>de</strong><strong>de</strong>, 1 (norsk)<br />
afgaaet ved Dö<strong>de</strong>n og 1 (ligele<strong>de</strong>s norsk) frem<strong>de</strong>les henliggen<strong>de</strong> og forventes<br />
un<strong>de</strong>r Nedskrivning heraf daglig at afgaa ved Dö<strong>de</strong>n. Fra fremme<strong>de</strong> Skibe og<br />
s<strong>om</strong> tjenstgjören<strong>de</strong> <strong>om</strong>bord i saadanne har været indlagt 6 Sömænd af svensk<br />
og 8 af norsk Nationalitet, hvoraf 13 udskrevne s<strong>om</strong> helbre<strong>de</strong><strong>de</strong> og 1 (norsk)<br />
afgaaet ved Dö<strong>de</strong>n.<br />
I Arbei<strong>de</strong>rforhol<strong>de</strong>ne ved Hovedstationen er foregaaet <strong>de</strong>n ovenfor anty<strong>de</strong><strong>de</strong><br />
for Seilskibene uheldsvangre Förändring at Dampskibe tilla<strong>de</strong>s Benyttelse af<br />
sine Steamwinches un<strong>de</strong>r Indladning af Tömmer, hvilken For<strong>de</strong>el ei tilstaaes
230<br />
Seilskibe, og s<strong>om</strong> maa forudsættes at vil<strong>de</strong> öve en meget uheldig Indfly<strong>de</strong>lse paa<br />
disses fremtidige Deeltagelse i Farten.<br />
Betræffen<strong>de</strong> Distriktets Han<strong>de</strong>l og Söfart i <strong>de</strong>t forlöbne Kalen<strong>de</strong>raar foreligger<br />
ikke officielle Opgaver an<strong>de</strong>rle<strong>de</strong>s end Værdiansettelser af Export s<strong>om</strong><br />
for<strong>de</strong>elt över <strong>de</strong> forskjellige Industrigrene samt af Importværdierne, til hvilke<br />
jeg ne<strong>de</strong>nfor skal k<strong>om</strong>me tilbage. Saale<strong>de</strong>s angiver et Han<strong>de</strong>lscirculære, <strong>om</strong>fatten<strong>de</strong><br />
Trælastforretningen ved Hovedstationen en Export af Tömmer af alle<br />
Slags af 8,551,840 Kubikfod mod 7,334,500 d:o i Aaret 1887. Plankeexporten<br />
viser <strong>de</strong>rimod en Tilbagegang fra 3,764,999 Quebec-Standards i Aaret<br />
1887 til 3,637,646 d:o i <strong>de</strong>t forlöbne Aar. Og et Han<strong>de</strong>lscirculære, <strong>om</strong>fatten<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>n oversöiske Export fra Provindserne New Brunswick og Nova Scotia,<br />
angiver en samlet Export af 362,397,686 superficielle Fod Skaurlast i sistforlöbne<br />
mod 333,245,867 d:o i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar, altsaa en Forögelse af<br />
c:a 29 Millioner superficielle Fod, ekvivalent med c:a 14,500 S:t Petersburg-<br />
Standards Hd., s<strong>om</strong> igjen ekvivalerer c:a 33,000 Tons Skibsrum. Saa meget<br />
beklageligere er <strong>de</strong>t naar <strong>de</strong>suagtet <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers Flag, saalangtfra at have<br />
optaget nogen An<strong>de</strong>el i <strong>de</strong>nne foröge<strong>de</strong> Fart, er trængt tilbage med c:a 11,000<br />
Tons Skibsrum, eller fra 172,139 Tons i Aaret 1887 til 161,166 d:o i sistforlöbne<br />
Aar. Naar saa er Tilfæl<strong>de</strong>t, kan ikke öines nogen an<strong>de</strong>n Aarsag til<br />
<strong>de</strong>tte beklagelige Forhold end <strong>de</strong>n i flere tidligere Beretninger paaklage<strong>de</strong> Indskri<strong>de</strong>n<br />
af en<strong>de</strong>el norske Assuranceforeninger i Skibenes Forretninger i indtræffen<strong>de</strong><br />
Haveritilfæl<strong>de</strong>, til intet G-avn for <strong>de</strong>m selv og til stor Ska<strong>de</strong> for<br />
vore Skibe, hvis Værdi for Distriktets Trælastexportörer <strong>de</strong>rved forringes.<br />
De for k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Sæson overvintren<strong>de</strong> Beholdninger angives ved oven<strong>om</strong>handle<strong>de</strong><br />
Han<strong>de</strong>lscirculærer for Quebecs Yedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> til kuns 5·6 Millioner<br />
Kubikfod for Tömmer og henved 2 Millioner Quebec-Standards Planker, mod<br />
henholdsvis 8'7 Millioner Kub.-fod Tömmer og 1'7 Millioner Quebec-Standards<br />
Planker i foregaaen<strong>de</strong> Aar. Imidlertid angives större Beboldninger af begge<br />
Slags at henligge <strong>de</strong>els i Vanddragene tilgjængelige for Yaarafskibning og <strong>de</strong>els<br />
ved Sagmöllene ved Ottavaflo<strong>de</strong>n og an<strong>de</strong>tsteds.<br />
For <strong>de</strong> fornemste Exportartikler stille<strong>de</strong> Priserne sig for Quebecs Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
ved Aarets Udgang s<strong>om</strong> fölger:<br />
White Pine Tömmer fra 22 til 42 Cts pr Fod<br />
Waney » » » 37 B 44 » B<br />
Ked » B t 20 > 85 > B<br />
Eeg B B 43 » 52 B B<br />
Alm B B 27 B 35 B »<br />
alt efter Kvalitet og Dimensioner.<br />
Dette giver en Prisstigning fra ved samme Tidspunkt Aaret 1887 for<br />
White, Waney og Red Pine af c:a 6 Cts, Eeg 1 til 3 Cts og Alm 3 til 8<br />
Cts, alt pr Fod.<br />
og for Planker: l:ste Sort 2:<strong>de</strong>n Sort 3:dieSort<br />
Doll. Doll. Doll.<br />
Pine, torre pr Pet.-Std Hd. ... 115 til 120 78 til 80 38 til 41<br />
» B Michigan » » ... 120 B 130 85 B 90<br />
Spruce B B » ... 42 B 45 25 B 27 22 til 23<br />
s<strong>om</strong> kunne vise en Stigning af Doll. 2 til Doll. 3 pr Pet.-Std Hd. for Spruceplankers<br />
Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, me<strong>de</strong>ns Pineplanker har holdt sig ved samme Notering<br />
s<strong>om</strong> i Aaret 1887.
231<br />
I Fragtmarke<strong>de</strong>t gjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n samme Flauhed s<strong>om</strong> i tidligere Aar sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
ved Saisonens Begyn<strong>de</strong>lse og s<strong>om</strong> vedvare<strong>de</strong> indtil över Mids<strong>om</strong>mers, da<br />
en Vending indtraadte og hvorun<strong>de</strong>r Fragterne, <strong>de</strong>r ved Skibsfartens Aabning<br />
for Quebecs Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> notere<strong>de</strong>s 18 til 20 Sh. pr Load Tömmer og 42 sh.<br />
6 D. til 45 Sh. pr Pet.-Std Hd. Planker, efterhaan<strong>de</strong>n steg og opnaae<strong>de</strong> ved<br />
Skibsfartens Ophör 25 til 30 Sh. pr Load Tömmer og 80 Sh. pr Pet.-Std<br />
Hd. Planker, og hvilken forholdsvise Stigning ogsaa fandt Sted i Exporten fra<br />
samtlige andre Havne i Distriktet.<br />
S<strong>om</strong> for Trælastexporten saale<strong>de</strong>s gjæl<strong>de</strong>r ogsaa for Fiskeriernes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
at ingen an<strong>de</strong>n Oplysning foreligger end Værdiopgaver af <strong>de</strong>n hele Export.<br />
Betræffen<strong>de</strong> Newfoundlands Fiskerier indberetter Viceconsulen i S:t John<br />
at Fångsten overhove<strong>de</strong>t har været tilfredsstillen<strong>de</strong>, men at ved ufornuftig Concnrrance<br />
blandt <strong>de</strong> exporteren<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>lshuse et Prisfald fandt Sted paa Consumtionsmarke<strong>de</strong>rne,<br />
saale<strong>de</strong>s at flere af Exportörerne ville li<strong>de</strong> store Tab.<br />
Confe<strong>de</strong>rationen Canadas Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sætning i Kalen<strong>de</strong>raaret <strong>1888</strong> angives<br />
ifölge officielle Kil<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> fölger:<br />
Export:<br />
Produkter af Bjergværksdrift Doll. 4,231,018 mod i 1887 Doll. 3,985,549<br />
» » Fiskeri » 7,214,146 B » 7,331,761<br />
B B Skovbrug » 22,456,943 B » 19,976,729<br />
» » Dyreriget B 23,939,482 B B 25,370,672<br />
» B Agerbrug B 13,961,684 » B 17^649,999<br />
Mannfacturvarer B 3,857,706 B B 3,769,120<br />
Andre Artikler B 880,772 B B 719,155<br />
Tilsammen egne Produkter Doll. 76,541,751 mod i 1887 Doll. 78,802,985<br />
Transitvarer B 6,134,469 B B 9,566,857<br />
Total Export Doll. 82,676,220 mod i 1887 Doll. 88,369,842<br />
Import B 101,983,675 B » 100,904,558<br />
Total Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sætning Doll. 184,659,895 mod i 1887 Doll. 189,274,400<br />
og viser saale<strong>de</strong>s en Tilbagegang af c:a 4" 6 Millioner Dollars, s<strong>om</strong> opstaar ved<br />
en Tilbagegang i Exportværdien af c:a 5'7 Millioner Dollars me<strong>de</strong>ns Importværdierne<br />
ere foröget ved hen ved l"l Millioner Dollars. Af Tilbagegangen<br />
i Exportværdier fal<strong>de</strong>r c:a 2'3 Millioner Dollars paa Artikler af egen Produktion,<br />
<strong>de</strong>r opstaar ved Tilbagegang i Exportværdie af Produkter af Dyreriget af<br />
c:a 1·4 Millioner Dollars og af Produkter af Agerbrug med c:a 3'7 Millioner<br />
d:o, me<strong>de</strong>ns Exportværdien af Produkter af Skovbrug er foröget med e:a 2 1/ä<br />
Millioner Dollars, af Bjergværksdrift med c:a 0'2 Millioner Dollars og af Mannfacturvarer<br />
og andre Artikler med c:a 0·2 Millioner d:o. Exportværdien af<br />
Transitvarer er forringet med c:a 3'4 Millioner Dollars, hvoraf henved 3 Millioner<br />
fal<strong>de</strong>r paa Produkter af Agerbrug.<br />
Toldintra<strong>de</strong>rne androg Doll. 21,840,783'63 eller henved 21 1 /, % af <strong>de</strong>n<br />
hele Importværdi.<br />
Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tabel vil give en Oversigt över Aktiemarke<strong>de</strong>ts Stilling og<br />
Fluktuationer for en<strong>de</strong>el af <strong>de</strong> væsentligste Bankinstitutioner og andre Værdipapirer.
232<br />
Naar blandt Bankaktier samtlige disse, alene fraseet en mindre Tilbagegang<br />
i Aktieværdie for Peoples Bank, viser en til<strong>de</strong>els bety<strong>de</strong>lig Værdiforögelse,<br />
skul<strong>de</strong> <strong>de</strong>raf kunne sluttes til en forbedret Tilstand i Distriktets k<strong>om</strong>mercielle<br />
Forhol<strong>de</strong>. I Modsætning til i Aaret 1887 har Canada Pacific Aktier<br />
<strong>de</strong>rimod un<strong>de</strong>rgaaet en bety<strong>de</strong>lig Værdiforringelse, hvad rimeligvis vil söge<br />
sin Grand i <strong>de</strong>els en iværksat Bygning af en af <strong>de</strong>nne uafhængig Porbin<strong>de</strong>lseslinie<br />
med <strong>de</strong>t amerikanske Jernbanenet fra Winnipeg og <strong>de</strong>els en mindre god<br />
Höst i <strong>de</strong> vestlige Distrikter.<br />
Fyr- og Mcerkevæsen.<br />
Fölgen<strong>de</strong> Forandringer af nogen Bety<strong>de</strong>nhed for <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart<br />
ere foregaae<strong>de</strong> i Aarets Löb:
233<br />
1. Det ydre Ledfyr ved Malpeque Havn paa Prince Edwards öe paa 45°<br />
34' 55" NB og 63° 42' 17" W Læng<strong>de</strong> er blevet flyttet 25 Fod og<br />
vil, naar holdt över eet med Fyret i Hovedtaarnet, le<strong>de</strong> til Böien in<strong>de</strong>nfor<br />
Barren i 15 Fod Vand ved ordinært Lavvand. Det ydre Fyr<br />
er nu 1,200 Fod fra <strong>de</strong>t Indre i Betningen SO til O '/, O.<br />
2. Havnefyr anbragt paa <strong>de</strong>n östlige Havnedæmning ved Port S:t George<br />
ved Fundy-Bugten paa 45° 0' 25" NB, 65° 9' 25" W Læng<strong>de</strong>. Fyret<br />
er fast grönt, anbragt i et li<strong>de</strong>t hvidmalet Hus, 27 Fod över<br />
Höivan<strong>de</strong> og synlig paa en Distance af 7 Quartmile.<br />
3. Fyr»kibet ved <strong>de</strong>n nedre En<strong>de</strong> af Traverset, og s<strong>om</strong> er anbragt tværs af<br />
S:t Rock <strong>de</strong>s Aulnairs, er blevet maalet rödt med Or<strong>de</strong>ne »Lower Traverse»<br />
med livi<strong>de</strong> Bogstaver paa hver Si<strong>de</strong> og viser 2 fäste hvi<strong>de</strong> Fyre,<br />
et fra hver Mast, samt et rödt Fyr anbragt 6 Fod över <strong>de</strong>t hvi<strong>de</strong><br />
paa Stormasten.<br />
4. Fyrskibet ved <strong>de</strong>n övre En<strong>de</strong> af Traverset er blevet målet rödt, med Or<strong>de</strong>ne<br />
»Upper Traverse» i hvi<strong>de</strong> Bogstaver paa hver Si<strong>de</strong>, og vil vise<br />
2 fäste hvi<strong>de</strong> Fyre, et paa hver Mast.<br />
5. Det ydre Ledfyr ved Tabusintac Gully, S:t Lawrencebugten, er blevet<br />
nedlagt, hvorhnod <strong>de</strong>t indre paa Crab Öe vedligehol<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> et fast<br />
rödt Fyr.<br />
6. Fyrtaarnet ved Advocate Havn, Fundy-Bugten, Nova Seotia, paa 45° 19'<br />
22" N Bred<strong>de</strong> og 64° 47' 40" W Læng<strong>de</strong>, er blevet flyttet en Distance<br />
af 400 Fod, fra <strong>de</strong>n nordvestlige til <strong>de</strong>n sydlige Si<strong>de</strong> af Farvan<strong>de</strong>t<br />
ved Indlöbet til Havnen. Det viser s<strong>om</strong> forhen et fast rödt<br />
Fyr, synlig rundt hele Horisonten. Det maa höi<strong>de</strong>s paa venstre Si<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r Indseilingen i Havnen.<br />
7. Det ydre eller forreste Ledfyr ved Indlöbet til Big Shippigan Gully ved<br />
S:t Lawrencebugten er blevet nedlagt paa Grund af Förändring i Farvan<strong>de</strong>t<br />
över Barren, hvorimod <strong>de</strong>t indre Fyr vil blive opretholdt.<br />
8. Mærkefyr anbragt paa <strong>de</strong>n söndre Pynt af Campbells Öe ved Fundy-<br />
Bugten paa 45° 5' 30" N Bred<strong>de</strong> og 66° 27' 0" W Læng<strong>de</strong> for at<br />
veile<strong>de</strong> Fartöier ind til Dippcr Havn. Det er fast hvidt, synlig paa<br />
6 Quartmils Distance fra S til W til SO.<br />
9. Fyrtaarn anbragt paa West Head, Cap Sable Öe, Nova Seotia, paa 43°<br />
27' 17" N Bred<strong>de</strong> og 65° 39' 10" W Læng<strong>de</strong>. Det viser et fast<br />
hvidt Fyr, 42 Fod över Höivan<strong>de</strong>, synlig söværts fra alle C<strong>om</strong>passtreger<br />
paa 11 Quartmiles Distance.<br />
10. Fyr anbragt paa <strong>de</strong>n nordvestligste af <strong>de</strong> 4 Öer, bekjendte un<strong>de</strong>r Navnet<br />
Perroquet-Gruppen, <strong>de</strong>n vestligste Udstraskning af Mingan-Gruppen,<br />
ved <strong>de</strong>n nordligste Kyst af S:t Lawrencebugten paa 50° 13' 35" NB<br />
og 64° 12' 30" W Læng<strong>de</strong>. Det er <strong>om</strong>dreien<strong>de</strong> hvidt med störste<br />
Lysestyrke hver 30". Det er anbragt 47 Fod över Höivan<strong>de</strong>, med<br />
Synsvid<strong>de</strong> 15 Quartmile fra alle Dele af C<strong>om</strong>passet, undtagen hvad<br />
daskket af Mingan-Gruppen mellem NW til W V, W og NW 7, N.<br />
Det er anbragt i et firkantet hvidmalet Taarn 55 Fod höit över Fyrvogterbolig.<br />
11. Fyrtaarnene paa S:t Pauls Öe i S:t Lawrencebugten har i Aarets Löb<br />
un<strong>de</strong>rgaaet Reparation, hvorefter Fyrerne vil vise s<strong>om</strong> forhen, <strong>de</strong>t paa<br />
<strong>de</strong>n sydvestlige Pynt <strong>om</strong>dreien<strong>de</strong> hvidt af l:ste Or<strong>de</strong>n, og s<strong>om</strong> opnaar<br />
sin störste Lysstyrke hver Minut, og <strong>de</strong>t paa <strong>de</strong>n nordostlige Station<br />
fast hvidt af 1:ste Or<strong>de</strong>n.
234<br />
12. Fyrtaarnet paa <strong>de</strong>n vestlige En<strong>de</strong> af Sable Öe paa 43° 50' 20" NB og<br />
60° 6' 0" W Læng<strong>de</strong> er blevet flyttet l 1 /, Quartmil fra <strong>de</strong>ta tidligere<br />
Pläds. Der vil s<strong>om</strong> tidligere blive vist et <strong>om</strong>dr4en<strong>de</strong> hvidt Fyr<br />
med 3 Bins med Mellemrnm af en halv Minut, fnlgt af Förmörkelse<br />
af I 1 /, Minut.<br />
Sömænd advares mod at <strong>de</strong>r vil rimeligvis blive mere farefuldt at<br />
beseile <strong>de</strong>n vestlige Kyst af Öen, ved Udskylning af Strandbred<strong>de</strong>n,<br />
hvilket har nödvendiggjort Fyrets Flytning.<br />
13. Gasböien ved <strong>de</strong>n vestlige En<strong>de</strong> af Margarets Öe i S:t Lawrenceflo<strong>de</strong>n<br />
er bleven opankret paa en 20 Föds Banke, <strong>de</strong>r nylig er blevet opdaget<br />
paa 47° 0' 45" N Bred<strong>de</strong> og 70° 39' 20" W Læng<strong>de</strong>.<br />
14. Böien ved <strong>de</strong>n ydre En<strong>de</strong> af Skibslöbet ved Indlöbet til Miramichiflo<strong>de</strong>n,<br />
og s<strong>om</strong> tidligere var målet röd- og sortrn<strong>de</strong>t, er blevet <strong>om</strong>malet til<br />
hvid- og sortstribet. Beliggenhed 47° 6' 4" NB og 64° 56' 28" W<br />
Læng<strong>de</strong>.<br />
15. En sort Kan<strong>de</strong>böie er blevet anbragt ved Mundingen af Matanflo<strong>de</strong>n paa<br />
48° 52' 20" NB og 67° 32' W Læng<strong>de</strong>. Den er opankret i 7 Favne<br />
Vand '/« Quartmil fra Kystlinien, med Fyrtaarnet i SW 7, S og En<strong>de</strong>n<br />
af Havnebryggen i S 1 /t W.<br />
16. Taagepiben ved Gap Fourchu Fyrstation, ved Indlöbet til Yarmouth Havn<br />
i Nova Scotia, er efter un<strong>de</strong>rgaaet Reparation ätter i Virks<strong>om</strong>hed og<br />
vil s<strong>om</strong> tidligere give et Stöd af 10" Varighed hvert Minut.<br />
17. Miscou Öe Taagehorn ved S:t Lawrencebugten er midlcrtidig sat ud af<br />
Virks<strong>om</strong>hed for nödvendige Reparationer.<br />
18. Fölgen<strong>de</strong> Forandringer ere foregaae<strong>de</strong> ved Opmærkningen af Indseilingen<br />
til Shediac Havn i New Brunswick:<br />
a Böierne paa Me<strong>de</strong>a- og Zephyr-Klipperne er blevet målet rö<strong>de</strong> og<br />
sorte i horizontale Baand og kan passeres paa begge Si<strong>de</strong>r.<br />
b En nye Böie er blevet anbragt ved <strong>de</strong>n nordlige En<strong>de</strong> af en<br />
grund Banke syd af Zephyr-Klippen. Den er sortmalet og maa<br />
la<strong>de</strong>s tilvenstre un<strong>de</strong>r Indseilingen.<br />
c Den förste rö<strong>de</strong> Jern-Kan<strong>de</strong>böie sydvestlig fra Zephyr-Klippen er<br />
opankret nordlig af Linien for Fyrene paa Shediac Öe og danner<br />
et Böiepunkt for Skibe un<strong>de</strong>r Indseiling til Shediac Havn<br />
gjennem <strong>de</strong>t nordlige Löb og vestlig af Zephyr-Klippen.<br />
d Den rö<strong>de</strong> Kan<strong>de</strong>böie ved Krydsningspunktet af Fyrlinien fra Shediac<br />
Öen og Fyrlinien fra Jernbanebryggen er nu opankret nordlig<br />
af förstnævnte og vestlig af sistnævnte Linie.<br />
19. En sortmalet Kan<strong>de</strong>böie er blevet anbragt paa Wye-Klippen i <strong>de</strong>t sydlige<br />
Skibslöb i S:t Lawrenceflo<strong>de</strong>n ne<strong>de</strong>nfor Quebec paa 46° 59' 46" NB<br />
og 70° 37' 56" W Læng<strong>de</strong>. Fra Böien peiles <strong>de</strong>t vestligste Y<strong>de</strong>rpunkt<br />
af <strong>de</strong>n lille Öe vestlig af Grosse Öe i NW til N og Grane<br />
Öe Fyrtaarn ONO.<br />
20. Förändring ved Quaco Böier i Fundybugten:<br />
a Klokkeböien opankret ved Quaco-Rev er forsvun<strong>de</strong>t og temporært<br />
remplaceret med rödmalet Kan<strong>de</strong>böie af Jern.<br />
b Klokkeböie opankret ved Pynten af Fyrtaarn-Revet ved West<br />
Quaco Head, ved Indlöbet til Quaco Havn, er nu paa sin Pläds.<br />
c Böien opankret ved <strong>de</strong>n sydlige En<strong>de</strong> af Quaco Banke i Quaco<br />
Havn er blevet remplaceret med Jern-Kan<strong>de</strong>böie.<br />
21. Aut<strong>om</strong>atisk Pibeböie er blevet anbragt ved Indlöbet til Ragged Öe Havn<br />
paa 43° 37' 28" NB og 65° 1' 44" WL. Fra Böien peiles Carter
235<br />
Öe Fyrtaarn i N til W 1/, W 5 5 /8 Quartmile og Gull Rock Fyrtaarn<br />
i NW 74 W 3'/8 Quartmile af.<br />
22. Signalstationen paa Sambro öe ved Indlöbet til Halifax er blevet nedlagt.<br />
23. En Klokkeböie målet röd, med »SW Breaker» i sorte Bogstaver, er blevet<br />
opankret en Fjer<strong>de</strong><strong>de</strong>els Quartmil sydvestlig Soutb West Breaker<br />
ved Indlöbet til Port Medway paa 44° 5' NB og 64° 31' 15" W<br />
Læng<strong>de</strong>. Den er af Trinity House Mo<strong>de</strong>l og Klokken ringer aut<strong>om</strong>atisk<br />
ved Böiens Bevægelser.<br />
24. Ved Skibsfartens Aabning i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar, vil <strong>de</strong>n tidligere Taagekanon,<br />
s<strong>om</strong> har været benyttet ved Bicquette Öe Fyrstation, blive opgivet<br />
og <strong>om</strong>byttet med et Taagehorn, s<strong>om</strong> vil give et Stöd af 10"<br />
Varighed, med ett Mellemrum af 50" mellem hvert Stöd. Den Bygning<br />
hvor Taagehornet anbringes er 100 Fod östenfor Fyrtaarnet, og<br />
er hvidmalet med rödt Tag.<br />
25. En aut<strong>om</strong>atisk Pibeböie er blevet anbragt en Fjer<strong>de</strong><strong>de</strong>els Quartmil sydvestlig<br />
af Bantam-Klipperne ved Indlöbet til Barrington-Bugten, Nova<br />
Scotia paa 43° 25' 38" NB og 65° 29' 8" W Læng<strong>de</strong>. Böien er af<br />
Courtenay Mo<strong>de</strong>l, med en 10 Torns Pibe, s<strong>om</strong> giver Lyd aut<strong>om</strong>atisk<br />
ved Böiens Bevægelse.<br />
I Förbin<strong>de</strong>lse hermed maa anföres at <strong>de</strong>r efter Beretning fra Newfoundlandske<br />
Fiskere i en tidlig Deel af Aaret var opdaget 2 Banker u<strong>de</strong>nfor <strong>de</strong>n<br />
sydlige Kyst af Öen, <strong>de</strong>n ene med 6 l /a til 7 Favne Vand beliggen<strong>de</strong> paa 20<br />
Quartmiles Afstand i Syd 12° 8' Ost fra Cap S:t Mary; og <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n med<br />
med 4 1 /, Favne Vand paa 22 Quartmiles Afstand og i Retning Syd 23° 23'<br />
Ost fra samme Sted, hvilken Beretning har givet Anledning til officielle Un<strong>de</strong>rsögelser<br />
af Lokaliteten, men hvorved <strong>de</strong>nne ei er bekræftet, og synes saale<strong>de</strong>s<br />
at være usand.<br />
I Lods- og Havnevæsen er ingen Förändring foregaaet af Bety<strong>de</strong>nhed for<br />
<strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger.<br />
Den i min Beretning for Aaret 1887 <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> stærke Bevægelse in<strong>de</strong>n<br />
Provindsen Manitoba, foranlediget ved Sanktionsnægtelse af en i Provindsens<br />
legislative Forsamling fattet Beslutning <strong>om</strong> Anlæg af en egen og uafhængig<br />
Forbin<strong>de</strong>lsesvei gjennem Red River Dalföret, <strong>de</strong>n saakaldte Red River Valley Railway,<br />
er blevet beroliget ved at Regjeringen, efteråt have afkjöbt Jernbanek<strong>om</strong>paniet<br />
<strong>de</strong>t ved Canadian Pacific Act erhverve<strong>de</strong> Monopol, har opgivet <strong>de</strong>t ovenfor<br />
<strong>de</strong>n <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Beslutning indtagne Ståndpunkt, hvorefter <strong>de</strong>nne Jernbanelinies<br />
Bygning er paabegyndt og <strong>de</strong>ns Tilen<strong>de</strong>bringelse kun et Tidspörgsmaal<br />
<strong>de</strong>r vil blive löst i en nær Fremtid.<br />
Partistillingen in<strong>de</strong>n Distriktet, <strong>de</strong>els for fnld og uindskrænket Reciprocitet<br />
i Vareudbytte med <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Stater, <strong>de</strong>els ogsaa for Toldforbund med disse,<br />
er frem<strong>de</strong>les uforandret og har neppe vun<strong>de</strong>t i Styrke.<br />
Det ligele<strong>de</strong>s i min Beretning for Aaret 1887 <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Udkast til<br />
Traktat, affattet af en i Washington indsat C<strong>om</strong>mission af Delegere<strong>de</strong> fra <strong>de</strong>n<br />
britiske og amerikanske Regjering og hvoraf Aftryk vedlaa nævnte Beretning,<br />
vedtoges fra britisk Si<strong>de</strong> saavel af <strong>de</strong>t engelske s<strong>om</strong> kanadiske Parlament, s<strong>om</strong><br />
af <strong>de</strong>n newfoundlandske legislative Forsamling, men forkaste<strong>de</strong>s af <strong>de</strong>t amerikanske<br />
Senat. Aaret hengik imidlertid roligt u<strong>de</strong>n at væsentlige Forviklinger<br />
opstod. Hvorvidt nyt Forsög vil blive optaget i Öiemed at bilægge disBe Stridighe<strong>de</strong>r,<br />
er endnu kuns en Fremtidstanke.<br />
Den af Newfoundlands lovgiven<strong>de</strong> Forsamling vedtagne og af <strong>de</strong>n britiske<br />
Regjering sanctionere<strong>de</strong> Bestemmelse <strong>om</strong> Forbud af Opkjöb eller Indsamling af<br />
Agn paa eller ved Öens Kyster blev ei an<strong>de</strong>rle<strong>de</strong>s gjennemfört end at Opkjöb
236<br />
tillo<strong>de</strong>s amerikanske Fiskere, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rmed drev en indbringen<strong>de</strong> Forretning paa<br />
<strong>de</strong>n franske öe S:t Pierre, og hvorved Bestemmelsens öiemed at vanskeliggjöre<br />
<strong>de</strong>n <strong>de</strong>rfra foregaaen<strong>de</strong> franske Fiskeribedrift ei opnaae<strong>de</strong>s.<br />
De mellem Newfoundland og Conft<strong>de</strong>rationen Canada foregaaen<strong>de</strong> Forhandlinger,<br />
<strong>om</strong> öena Tilslutning til Confe<strong>de</strong>rationen, har ei le<strong>de</strong>t til noget Resultat<br />
og synes forti<strong>de</strong>n ganske at være henlagte.<br />
Hvad en<strong>de</strong>lig angaar Udsigterne for in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Åars Fragtfart, vedligehol<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>n i <strong>de</strong>n senere Deel af forrige Aar indtrufne Forbedring i Fragterne<br />
sig frem<strong>de</strong>les, og flere Befragtninger vi<strong>de</strong>s afslutte<strong>de</strong> til meget lönnen<strong>de</strong> Noteringer.<br />
Efter <strong>de</strong> foreliggen<strong>de</strong> Beretninger har Tömmerhugsten i Skoven været<br />
af sædvanlig Omfång og Lastens Fremdrift til Vanddragene nydt god Fremgang,<br />
saale<strong>de</strong>s at, <strong>om</strong> end Beholdningerne fra forrige Aar er noget mindre end sædvanlig,<br />
<strong>de</strong>r dog tör forventes tilstrekkelig Tilförsel, til en mid<strong>de</strong>ls <strong>om</strong> end ei<br />
i væsentlig Mon foröget Export.<br />
Monrovia <strong>de</strong>n 15 februari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
W. A. Schwartz.<br />
Ingen <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lse, direkt eller indirekt, har un<strong>de</strong>r aret egt rum<br />
mellan v<strong>år</strong> republik <strong>och</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena; men efter hvad <strong>de</strong>t förspörjes<br />
lär till nästa <strong>år</strong> en sådan k<strong>om</strong>ma till stånd åtminstone med Norge. För öfrigt<br />
har <strong>de</strong>t gångna <strong>år</strong>et verkat upplifvan<strong>de</strong> gen<strong>om</strong> högre pris på <strong>de</strong>n europeiska<br />
markna<strong>de</strong>n för Ycstafrikas produkter, så att till <strong>och</strong> med amerikanarne <strong>de</strong>lvis<br />
måste afstå <strong>från</strong> köp. Likale<strong>de</strong>s var efterfrågan härstä<strong>de</strong>s på hvarjehanda<br />
födoämnen, kött, fläsk, fisk <strong>och</strong> ris m. m. mycket stor <strong>och</strong> medför<strong>de</strong> i<br />
flere fall en icke ringa prisstegring. Främman<strong>de</strong> exportörer böra särskildt vid<br />
packningen af sina artiklar iakttaga <strong>de</strong>n största noggranhet, då infödingarne<br />
mången gång på högst svaga skal kon<strong>de</strong>mnera en vara, <strong>om</strong> än af bästa qvalitet.<br />
I fråga <strong>om</strong> v<strong>år</strong>t kaffe f<strong>år</strong> ihågk<strong>om</strong>mas att sådant alltid, då <strong>de</strong>t g<strong>år</strong> direkt till<br />
hamn in<strong>om</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, bör vara åtföljdt af ursprungsbevis, utstäldt<br />
af konsul härstä<strong>de</strong>s, för att förebygga införsel af un<strong>de</strong>rlägsna sorter annorstä<strong>de</strong>s<br />
i<strong>från</strong> un<strong>de</strong>r namn af Liberiakaffe.<br />
H. A. Aenmeij.
237<br />
Gibraltar <strong>de</strong>n 20 februari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Till G-ibraltar ank<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et för att lossa 6 svenska fartyg drägtiga<br />
2,331 tons, hvaraf 5 segelfartyg <strong>om</strong> 1,593 tons <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> 1 ångfartyg<br />
<strong>om</strong> 738 tons <strong>från</strong> England med kol för en sammanlagd bruttofrakt frcs<br />
56,702.<br />
Dessut<strong>om</strong> köpte ett segelfartyg <strong>om</strong> 226 tons för egen räkning en laddning<br />
Trapanisalt <strong>från</strong> ett härvaran<strong>de</strong> österrikiskt fartyg i haveri.<br />
Af svenska ångare ank<strong>om</strong>mo 40 för att intaga kol. För att reparera li<strong>de</strong>n<br />
skada ink<strong>om</strong> 1 svenskt segelfartyg; för att söka or<strong>de</strong>r 2; för motvind <strong>och</strong> för<br />
att proviantera 6. Gibraltar besöktes alltså af 54 svenska fartyg eller 22 mindre<br />
än 1887.<br />
Intet främman<strong>de</strong> fartyg ank<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>från</strong> Sverige.<br />
Trälast. De <strong>från</strong> Sverige ank<strong>om</strong>na 5 segelfartygen lossa<strong>de</strong> 500 standards<br />
utaf flera dimensioner, hvilka sål<strong>de</strong>s à frcs 56 till 60 pr dussin för 3"X9"<br />
X14' furu; af gran sål<strong>de</strong>s endast ett litet parti à frcs 47 till 50 pr dussin.<br />
Platsförbrukningen var mindre än <strong>år</strong>et förut. Utaf svenska produkter inför<strong>de</strong>s<br />
vidare ett litet parti tändstickor <strong>och</strong> punsch.<br />
Konsulatet har försökt att introducera Jönköpings tändstickorj hvilkas utmärkta<br />
egenskaper också erkännas här, men <strong>de</strong> äro för dyra i jemförelse med<br />
<strong>de</strong> många belgiska <strong>och</strong> tyska fabrikat s<strong>om</strong> här gå un<strong>de</strong>r svenska etiketter <strong>och</strong><br />
säljas för frcs 1'60 pr gross <strong>och</strong> frcs 2 en détail.<br />
Af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo hit 13 <strong>om</strong> 3,656 tons för att lossa, nämligen<br />
8 ångare <strong>om</strong> 2,525 tons, (hvaraf <strong>de</strong>n ena i månadsfrakt med 3 laddningar kol<br />
<strong>från</strong> England för en bruttofrakt frcs 10,000 pr månad <strong>och</strong> 5 med fisk <strong>från</strong><br />
Norge, af hvilka 4 lossa<strong>de</strong> här endast en <strong>de</strong>l utaf laddningen) samt 5 segelfartyg<br />
<strong>om</strong> 1,131 tons, hvaraf 4 med kol <strong>från</strong> England för en bruttofrakt frcs<br />
11,855, <strong>och</strong> 1 <strong>om</strong> 467 tons <strong>från</strong> New-York med tobak <strong>och</strong> petroleum för frcs<br />
15,000 i bruttofrakt.<br />
För att intaga kol ank<strong>om</strong>mo 196 norska ångare. För att reparera li<strong>de</strong>n skada<br />
1 segelfartyg; för or<strong>de</strong>r 18 ångare <strong>och</strong> 2 segelfartyg; för motvind <strong>och</strong> proviant<br />
16 segelfartyg. Alltså besöktes Gibraltar af 220 norska fartyg eller 20<br />
mindre än <strong>år</strong> 1887.<br />
Af klipp- <strong>och</strong> stockfisk <strong>från</strong> Norge äro på konsulatet anmälda 1,155 balar<br />
& 50 kg. <strong>och</strong> 750 balar à 50 kg. via England, hvilket alltså företer en differens<br />
af c:a 945 balar emot 1887. Den allmänna meningen är emellertid, att<br />
<strong>om</strong>sättningen af norsk klipp- <strong>och</strong> stockfisk varit större ifjor än <strong>år</strong>et förut. Prisen<br />
variera<strong>de</strong> <strong>från</strong> frcs 27 till 35 pr bal <strong>och</strong> <strong>från</strong> frcs 32 till 40 en détail.<br />
Ingen isländsk fisk inför<strong>de</strong>s hit ifjor. Från Newfoundland ank<strong>om</strong> ett<br />
litet parti.<br />
Några statistiska uppgifter röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n allmänna skeppsfarten på Gibraltar<br />
<strong>1888</strong> tor<strong>de</strong> i sammanhang härmed vara af intresse.
238<br />
Ångfartyg.<br />
Nationalitet Antal Tons Besättning<br />
Engelska 4,561 4,980,635 130,468<br />
D:o kolonierna... 371 47,155 3,362<br />
Spanska 320 196,450 6,401<br />
Franska 261 220,725 9,546<br />
Svenska <strong>och</strong> norska... 236 126,211 3,738<br />
Tyska 71 52,105 1,399<br />
Grekiska 67 63,185 1,413<br />
Österrikiska 62 53,218 1,663<br />
Italienska 52 62,588 2,008<br />
Holländska 45 39,617 1,327<br />
Danska 43 34,341 894<br />
Kyska 14 9,048 297<br />
Belgiska 12 12,118 268<br />
Turkiska 8 4,974 207<br />
Portugisiska 5 2,782 93<br />
Egyptiska 1 160 14<br />
Summa 6,129 5,905,312 163,098<br />
Segelfartyg.<br />
Nationalitet Antal Tons Besättning<br />
Spanska 325 8,081 1,922<br />
Engelska 117 19,699 780<br />
D:o kolonierna 86 11,239 494<br />
Portugisiska 78 3,870 691<br />
Svenska <strong>och</strong> norska 38 11,734 329<br />
Italienska 29 11,735 302<br />
Franska 18 3,023 153<br />
Kyska 14 5J70 157<br />
Österrikiska 8 3,785 88<br />
Nordamerikanska 6 3.525 66<br />
Holländska 6 1J46 43<br />
Danska 6 915 40<br />
Tyska 4 902 31<br />
Egyptiska 1 513 13<br />
Summa 736 85,937 5,109<br />
Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sättniDgen är i ständigt aftagan<strong>de</strong>, hvartill orsaken närmast f<strong>år</strong><br />
sökas i <strong>de</strong> oerhördt höga prisen å såväl kol s<strong>om</strong> proviant.<br />
Priset för Newcastlekol variera<strong>de</strong> <strong>från</strong> 17 till 21 sh. <strong>och</strong> för Cardiffkol<br />
<strong>från</strong> 18 till 22 sh. pr ton. Kol<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n är i tilltagan<strong>de</strong>, då här sål<strong>de</strong>s ifjor<br />
513,000 tons emot c:a 480,000 tons <strong>år</strong> 1887. Det oaktadt var antalet svenska<br />
<strong>och</strong> norska ångfartyg, hvilka intogo kol, 24 mindre än <strong>år</strong> 1887. Orsaken<br />
härtill är <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>t mindre tillfredsställan<strong>de</strong> sätt hvarpå vägning försigg<strong>år</strong>, <strong>de</strong>ls<br />
andra obehag, för hvilka v<strong>år</strong>a kaptener ofta utsättas <strong>och</strong> hvaröfver många klag<strong>om</strong>ål<br />
ink<strong>om</strong>ma till konsulatet.<br />
Frakterna hafva ständigt varit i stigan<strong>de</strong>.
239<br />
Någon rymning har icke inträffat.<br />
Hospitalet begagnas ofta af v<strong>år</strong>a sjömän.<br />
Konsulatet vill fästa uppmärksamheten på att hamnafgiften här är mycket<br />
låg, nämligen för skepp <strong>från</strong> 11 till 600 tons 10 centimes pr ton, <strong>från</strong> 600<br />
till 700 tons 65 pesetas; för hvarje öfverstigan<strong>de</strong> hundra<strong>de</strong> tons tilläggas 5<br />
pesetas intill 1,800 tons; skepp på öfver 1,800 tons betala endast 125 pesetas.<br />
Tull betalas endast för spirituösa, vin <strong>och</strong> öl.<br />
Ett sundhetsbetyg kostar 5 pesetas.<br />
Hamnlotspenningar 25 pesetas.<br />
I konsulatafgifter betai<strong>de</strong>s kr. 348'72, hvaraf kr. 148'07 för svenska <strong>och</strong><br />
kr. 200 6 5 för norska.<br />
Sundhetstillstån<strong>de</strong>t har varit godt. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et påbjöds karantän för skepp,<br />
hvilka k<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> <strong>de</strong> Kanariska öarna, <strong>de</strong>r gula febern härjat, dock är <strong>de</strong>t<br />
sannolikt att <strong>de</strong>nna bestämmelse snart k<strong>om</strong>mer att bortfalla.<br />
Till konsulatet adressera<strong>de</strong>s många bref <strong>och</strong> telegram till v<strong>år</strong>a sjömän.<br />
Konsulatet tillåter sig att göra v<strong>år</strong>a affärsmän uppmärksamma på följan<strong>de</strong><br />
med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n <strong>från</strong> »The Algeciras-Gibraltar Railway C<strong>om</strong>pany», i anledning af<br />
konsulatets förfrågan hos samma <strong>om</strong> möjlig leverans af jernvägsmateriel:<br />
Der behöfvas ännu c:a 180,000 sleepers af följan<strong>de</strong> dimensioner:<br />
Half round 9'X10"X5"<br />
Rectangular 9'Xll"X5'/2"<br />
samt c:a 5,000 telegrafstolpar.<br />
Logs, red pine 30'X12"X12"<br />
25'X11"XH"<br />
24'X10"X10"<br />
24'X 9" X9"<br />
Så vidt man vet har ännu intet köp afslutats <strong>om</strong> lok<strong>om</strong>otiv etc, hvarför,<br />
ifall någon vill insända illustrera<strong>de</strong> kataloger <strong>och</strong> specifikationer, konsulatet skall<br />
göra sitt bästa för en god utgång.<br />
Konsulatets adress är: Church Lane.<br />
A. S. B. Dietrichson.
Havana <strong>de</strong>n 30 mars 1889.<br />
240<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>).<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo med last 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 797 tons<br />
B » » i barlast 2 B » B 754 »<br />
Till B afgingo med last 5 B » B 2,022 B<br />
Frän s> ank<strong>om</strong>mo » 28 norska » B 15,150 »<br />
B » B i barlast 207 B » B 62,261 »<br />
Till B afgingo med last 221 B B » 69,634 B<br />
B B » i barlast 16 B B B 9,361 »<br />
Affärsförhållan<strong>de</strong>na på ön förbättras mer <strong>och</strong> mer. Sockerskör<strong>de</strong>n för<br />
fjol<strong>år</strong>et blir betydligt mindre än hvad man väntat, <strong>de</strong>tta på grund af en förhärjan<strong>de</strong><br />
orkan sistlidne höst; dock erhålla odlarne en icke obetydlig godtgörelse<br />
gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> nu gällan<strong>de</strong> högre prisen. Tobaksskör<strong>de</strong>n säges vara en af<br />
<strong>de</strong> rikaste vi någonsin haft <strong>och</strong> qvaliteten är i hög grad tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
Ingen införsel har egt rum <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, hvaremot till Göteborg<br />
direkt utför<strong>de</strong>s tvänne sockerlaster. Efterfrågan på fartygsrum har varit<br />
liflig, i synnerhet till Förenta staterna, <strong>och</strong> frakterna hafva till följd <strong>de</strong>raf<br />
gått upp.<br />
Edward Francke.<br />
Willemstad (Curaçao) <strong>de</strong>n 14 februari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Ett norskt fartyg <strong>om</strong> 172 tons ank<strong>om</strong> hit lastadt med kol. Eljest är<br />
ingenting af vigt att nämna. Helsotillstån<strong>de</strong>t har varit mycket tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
Léon V. Leyba.<br />
Innehåll: Djeddah (sid. 223), Gibraltar (sid. 237), Havana (sid. 240), Helsingfors<br />
(sid. 161), Leith (sid. 214), Monrovia (sid. 236), Quebec (sid. 224), Villemstad (sid. 240).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1889. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1889. N:o 6.<br />
Düsseldorf <strong>de</strong>n 29 mars 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Jern- <strong>och</strong> stålmarkna<strong>de</strong>n ha<strong>de</strong> vid <strong>år</strong>sskiftet ett tillfredsställan<strong>de</strong> <strong>och</strong> för<br />
<strong>de</strong>n närmaste framti<strong>de</strong>n tillika förhoppningsfullt utseen<strong>de</strong>. I följd af <strong>de</strong>n sjelfhjelp,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n skaffat sig gen<strong>om</strong> åtskilliga konventioner <strong>och</strong> sammanslutningar,<br />
förblef markna<strong>de</strong>n fast, <strong>och</strong> <strong>de</strong> olika verken voro mera sysselsatta än un<strong>de</strong>r<br />
någon <strong>de</strong>l af 1887. Vid <strong>år</strong>ets midt visa<strong>de</strong> sig likväl en brist i uppdrag <strong>från</strong><br />
utlan<strong>de</strong>t, i synnerhet <strong>från</strong> Amerika, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t på ganska känbart sätt. Verken<br />
ha<strong>de</strong> dock ganska mycket arbete, <strong>och</strong> ingen återgång förmärktes i prisen. Mot<br />
<strong>år</strong>ets slut inträd<strong>de</strong> s<strong>om</strong> vanligt en märkbar stillhet in<strong>om</strong> flera grenar af jern<strong>och</strong><br />
stålmarkna<strong>de</strong>n, dock voro utsigterna för <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>år</strong>et ingalunda ogynsamma,<br />
all<strong>de</strong>nstund åtminstone <strong>de</strong> större verken ha<strong>de</strong> en tillräcklig mängd arbete<br />
för <strong>de</strong>t första half<strong>år</strong>et af 1889.<br />
Hvad <strong>de</strong> särskilda grenarne af jern- <strong>och</strong> stålindustrien beträffar, stäl<strong>de</strong> sig<br />
förhållan<strong>de</strong>na in<strong>om</strong> <strong>de</strong>samma på följan<strong>de</strong> sätt:<br />
För jernmalm, såväl inhemsk s<strong>om</strong> utländsk, var markna<strong>de</strong>n vid <strong>år</strong>ets början<br />
mycket liflig, förrå<strong>de</strong>n voro nära slut <strong>och</strong> prisen stego betydligt. I följd<br />
<strong>de</strong>raf arbeta<strong>de</strong> man oekså vid flera grufvor på att öka produktionen, <strong>och</strong> i<br />
Siegerlan<strong>de</strong>t återupptogos gamla öfvergifna grufvor. Un<strong>de</strong>r midten af <strong>år</strong>et fortfor<br />
<strong>de</strong>tta gynsamma tillstånd; produktion <strong>och</strong> <strong>om</strong>sättning voro ytterst lifliga <strong>och</strong><br />
prisen höllo sig uppe, hvilket äfven var fallet vid <strong>år</strong>ets slut, då efterfrågan visa<strong>de</strong><br />
en stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns.<br />
I alla råjernssorter voro affärerna un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första måna<strong>de</strong>rna goda. Då<br />
ett stigan<strong>de</strong> af prisen var att förvänta, sökte alla konsumenter att så mycket<br />
s<strong>om</strong> möjligt täcka sina behof, <strong>och</strong> masugnarne ha väl icke på flere <strong>år</strong> haft så<br />
många uppdrag s<strong>om</strong> då. I följd af <strong>de</strong>nna efterfrågan blefvo prisen fastare, <strong>och</strong><br />
betydan<strong>de</strong> affärsslut ingingos. Mot <strong>år</strong>ets midt blef <strong>de</strong>t lugnare på råjemsmarkna<strong>de</strong>n,<br />
dock fanns alltjemt tillräcklig afsättning med undantag för spegeljern,<br />
för hvilket endast få or<strong>de</strong>r ingingo <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t. En prisförändring eg<strong>de</strong> dock<br />
icke rum. Såväl köpare s<strong>om</strong> säljare intogo en afvaktan<strong>de</strong> ställning. Un<strong>de</strong>r<br />
september öka<strong>de</strong>s efterfrågan för gjutjern un<strong>de</strong>r inflytan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n skotska markna<strong>de</strong>ns<br />
läge, <strong>och</strong> prisen kun<strong>de</strong> höjas 2 mk. Äfven spegeljern blef begärligare<br />
efterfrågadt <strong>från</strong> Amerika. För pud<strong>de</strong>ljern blef stämningen in<strong>om</strong> Siegerlan<strong>de</strong>t,<br />
s<strong>om</strong> då var tongifvan<strong>de</strong> för <strong>de</strong>tsamma, fastare. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets sista måna<strong>de</strong>r blef<br />
markna<strong>de</strong>n betydligt lifligare, <strong>och</strong> köparne eftersträfva<strong>de</strong> längre gåen<strong>de</strong> affärsslut,<br />
än s<strong>om</strong> i allmänhet bevilja<strong>de</strong>s. Prisen stego också <strong>och</strong> erhöllos utan sv<strong>år</strong>ighet.<br />
Trots <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r vintern eljest vanliga ogynsamma stämningen på markna<strong>de</strong>n,<br />
gingo dock affärerna i stångjern mycket bra vid <strong>år</strong>ets början; verken<br />
ha<strong>de</strong> fullt upp att göra, <strong>och</strong> förbandsprisen bevilja<strong>de</strong>s utan minsta sv<strong>år</strong>ighet.<br />
I mars steg priset med 2 1 /, mk i följd af <strong>de</strong>n med byggnadsverksamheten<br />
städse inträdan<strong>de</strong> efterfrågan. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> närmast följan<strong>de</strong> måna<strong>de</strong>rna bibehöll<br />
markna<strong>de</strong>n sin fasthet, väsentligen un<strong>de</strong>rstödd af <strong>de</strong>t tillväxan<strong>de</strong> behofvet för<br />
Ber. <strong>om</strong> Ban<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 16
242<br />
byggna<strong>de</strong>r, maskin- <strong>och</strong> andra verkstä<strong>de</strong>r. Un<strong>de</strong>r juli '<strong>och</strong> augusti mottogo verken<br />
ganska betydliga or<strong>de</strong>r med kort leveranstid. Oktober medför<strong>de</strong> ett ökadt<br />
antal or<strong>de</strong>r <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t. Mot <strong>år</strong>ets slut, då eljest <strong>de</strong>cemberstillheten framträ<strong>de</strong>r<br />
<strong>och</strong> gör sig gällan<strong>de</strong> i synnerhet på stångjernsmarkna<strong>de</strong>n, visa<strong>de</strong> uppdragen<br />
ovanligt höga siffror, s<strong>om</strong> beteckna<strong>de</strong> en betydlig tillväxt af <strong>de</strong>n föreliggan<strong>de</strong><br />
arbetsmäng<strong>de</strong>n <strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> bidrogo att göra markna<strong>de</strong>n fast. Året<br />
sluta<strong>de</strong> med många outförda or<strong>de</strong>r, i synnerhet sådana, s<strong>om</strong> ink<strong>om</strong>mit <strong>från</strong><br />
brikerna för jernvägsvagnar.<br />
fa<br />
För plåtsorter inträd<strong>de</strong> i <strong>de</strong>cember 1887 en länge efterlängtad förbättring,<br />
verken fingo mera att göra <strong>och</strong> beställningarna öka<strong>de</strong>s. Den för plåtfabrikerna<br />
beståen<strong>de</strong> föreningen höj<strong>de</strong> prisen med 10 mk för ångpanneplåt <strong>och</strong> 5 mk för<br />
reservoirplåt, allt pr ton. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets första måna<strong>de</strong>r medför<strong>de</strong> <strong>de</strong>n lifliga<br />
efterfrågan öka<strong>de</strong> pris, i synnerhet förbruka<strong>de</strong> skeppsvarfven betydliga qvantiteter.<br />
I juni höj<strong>de</strong>s prisen ytterligare 5 mk, men bevilja<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t oaktadt ganska<br />
villigt af köparne. Produktionen stegra<strong>de</strong>s betydligt un<strong>de</strong>r juli <strong>och</strong> augusti,<br />
<strong>och</strong> ehuru <strong>de</strong>n se<strong>de</strong>rmera blef något mindre, voro dock verken tillräckligt försedda<br />
med arbete. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets båda sista måna<strong>de</strong>r var <strong>de</strong>n vanliga återgången<br />
i beställningar jemförelsevis ganska obetydlig, <strong>och</strong> skeppsplåt var alltjemt föremål<br />
för liflig efterfrågan.<br />
In<strong>om</strong> jernblecksbranchen voro prisen vid <strong>år</strong>sskiftet i stigan<strong>de</strong>. S<strong>om</strong> vanligt<br />
voro <strong>de</strong> första måna<strong>de</strong>rna mycket stilla, <strong>och</strong> i betraktan<strong>de</strong> häraf kun<strong>de</strong><br />
verken sägas vara tillräckligt sysselsatta. Prisen höllo sig uppe, ehuru v<strong>år</strong>affärerna<br />
icke uppfyl<strong>de</strong> <strong>de</strong> förhoppningar man satte till <strong>de</strong>m. Också börja<strong>de</strong><br />
verken i juni att klaga öfver otillräcklig sysselsättning, då beställningar af bleck<br />
för byggnadsändamål icke antogo <strong>de</strong>t vänta<strong>de</strong> <strong>om</strong>fånget. I följd häraf visa<strong>de</strong><br />
sig behofvet af ett syndikat allt oeftergifligare <strong>och</strong> förhandlingarna för åstadk<strong>om</strong>man<strong>de</strong>t<br />
af ett sådant för<strong>de</strong>s med största ifver. I augusti tilltog också efterfrågan,<br />
<strong>och</strong> då <strong>de</strong>n 1 september syndikatets båda försäljningsställen börja<strong>de</strong><br />
sin verksamhet, kun<strong>de</strong> man konstatera en förbättring af affärerna, <strong>och</strong> på syndikatets<br />
<strong>de</strong>cemberförsamling beslöts enhälligt att på grund af <strong>de</strong> höjda kol- <strong>och</strong><br />
tackjernsprisen låta en prisstegring af 5 mk pr ton inträda.<br />
Hvad affärsläget in<strong>om</strong> jernvägsmaterielbranchen ang<strong>år</strong>, var <strong>de</strong>tsamma vid<br />
<strong>år</strong>ets början ganska lugnt, all<strong>de</strong>nstund <strong>de</strong> största entreprenadauktionerna hållits<br />
i slutet af 1887. S<strong>om</strong> vanligt erhöllo fabrikerna i april stora uppdrag af jernvägsdirektionerna;<br />
<strong>de</strong>tta var i synnerhet fallet med waggonfabrikerna, då <strong>från</strong><br />
statens sida stora ansträngningar måste göras för att åtminstone till en <strong>de</strong>l afhjelpa<br />
<strong>de</strong>n rådan<strong>de</strong> vagnsbristen, s<strong>om</strong> i synnerhet in<strong>om</strong> koldistrikten gjor<strong>de</strong> sig<br />
ganska känbar. Denna -waggonfabrikernas goda ställning fortfor till <strong>år</strong>ets slut.<br />
Maskinfabrikernas <strong>och</strong> jerngjuteriernas ställning var un<strong>de</strong>r förra <strong>de</strong>len af<br />
<strong>år</strong>et god, markna<strong>de</strong>n var liflig <strong>och</strong> prisen visa<strong>de</strong> en stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns. Stark<br />
efterfrågan råd<strong>de</strong> hela <strong>år</strong>et efter rör <strong>och</strong> gjutsaker; rörgjuterierna kun<strong>de</strong> betydligt<br />
utvidga sin verksamhet, <strong>och</strong> till maskinfabrikerna ingingo <strong>om</strong>fångsrika<br />
beställningar.<br />
Vid masugnsverken in<strong>om</strong> Rhenlan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> Westphalen excl. Saardistriktet<br />
producera<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong>:
243<br />
I hela tyska riket var produktionen un<strong>de</strong>r samma tid:<br />
Af hela produktionen k<strong>om</strong>mo såle<strong>de</strong>s på Rhenlan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> Westphalen:<br />
Pud<strong>de</strong>l- <strong>och</strong> spegeljern 41"5 %<br />
Gjutjern 37'2 J><br />
Bessemerjern 84'9 s<br />
Thoniasjem 44'8 »<br />
Dessa provinsers hela produktion 46'0 »
244<br />
Prisen på jernmarkna<strong>de</strong>n
stäl<strong>de</strong> sig un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> sålunda:<br />
245
246<br />
Enligt <strong>de</strong>n offiiciella statistiken (obekant för <strong>1888</strong>) producera<strong>de</strong>s i tyska<br />
riket:<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> gestalta<strong>de</strong> sig Sveriges <strong>han<strong>de</strong>l</strong> med tyska riket in<strong>om</strong> jernbranchen<br />
sålunda:<br />
Malmer o. råjern Fabrikater Maskiner Summa<br />
Utförsel 3,584 tons 12,684 tons 1,936 tons 18,204 tons<br />
Införsel 388 » 7,673 » 2,248 B 10,309 »<br />
Den förbättring i v<strong>år</strong>a svenska k<strong>om</strong>munikationer, s<strong>om</strong> skett gen<strong>om</strong> Luleå—<br />
Ofoten-banans byggan<strong>de</strong> <strong>och</strong> s<strong>om</strong> tillåter tillgodogöran<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> mäktiga jernlagreu<br />
i norra Lappmarken, k<strong>om</strong>mer oss att hoppas, att <strong>de</strong>n svenska jernmalmen<br />
skall kunna uppträda s<strong>om</strong> medtäflare till <strong>de</strong>n spanska, hvilken här<br />
på många <strong>de</strong> mest betydan<strong>de</strong> verk smältes <strong>och</strong> förarbetas. Försök med Gellivaramalm<br />
ha gjorts af Fred. Krupp i Essen <strong>och</strong> lemnat <strong>de</strong> bästa resultat. Det<br />
är en högst betydlig afsättning, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> kun<strong>de</strong> vinnas; enligt Kejs. Statistiska<br />
Byråns uppgifter utgjor<strong>de</strong> införseln af spansk malm <strong>1888</strong> 452,731 tons,<br />
hvaraf k<strong>om</strong>mo på <strong>de</strong> Kruppska verken ensamt c:a 140,000 tons.<br />
Hvad fraktkostna<strong>de</strong>rna för svenska <strong>och</strong> spanska malmer hit beträffar, så<br />
är att märka, att båda hafva samma väg <strong>från</strong> Botterdam, alltså <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> betala<br />
samma frakt, <strong>och</strong> att skilna<strong>de</strong>n ligger i kostna<strong>de</strong>n för malmens transport <strong>om</strong><br />
bord i utskeppningshamnarne Luleå resp. Bilbao <strong>och</strong> i fartygsfrakterna Luleå—<br />
Botterdam <strong>och</strong> Bilbao—Botterdam. Skilna<strong>de</strong>n i <strong>de</strong>ssa är åtminstone hittills<br />
till <strong>de</strong> förres nack<strong>de</strong>l <strong>och</strong> kan anslås till 2'50—3 mk pr ton. I Botterdam<br />
är en <strong>om</strong>lastning alltid nödvändig, <strong>och</strong> <strong>om</strong>besörjer <strong>de</strong>r firman William H. Muller<br />
<strong>om</strong>lastningen af <strong>de</strong> spanska malmerna antingen i Bhenfartyg eller i jernvägsvagnar<br />
tillhöriga Nie<strong>de</strong>rländische Bheinbahn, hvars generalagentur för Tyskland<br />
nämnda firma innehar.<br />
Kolmarkna<strong>de</strong>n förblef i januari i <strong>de</strong>n fasta hållning, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n intagit i slutet<br />
af 1887, <strong>och</strong> såväl gas- s<strong>om</strong> fettkol funno lätt <strong>om</strong>sättning. Försäljningsstället<br />
för tegel- <strong>och</strong> kalkkol träd<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 1 januari i verksamhet <strong>och</strong> uppfyl<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> förhoppningar man fäst vid <strong>de</strong>tsamma, i <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>t förmedla<strong>de</strong> en mängd<br />
affärsslut <strong>och</strong> <strong>de</strong>t till pris, s<strong>om</strong> voro väsentligt högre än <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> förut erhållits,<br />
<strong>och</strong> s<strong>om</strong> lemna<strong>de</strong> grufvorna någon <strong>om</strong> också ringa förtjenst. Behofvet<br />
af koks var ganska stort, <strong>och</strong> flere nya koksugnar anla<strong>de</strong>s. Denna gynsamma
247<br />
stämning på markna<strong>de</strong>n fortfor äfven un<strong>de</strong>r v<strong>år</strong>måna<strong>de</strong>rna, <strong>och</strong> ehuru vinterbehofvet<br />
icke längre var för han<strong>de</strong>n, lät dock förbrukningen icke <strong>de</strong>n vanliga<br />
stillheten på v<strong>år</strong>en inträda. Brytningen tilltog med 5 %, <strong>och</strong> härigen<strong>om</strong> tycktes<br />
<strong>de</strong>t normala förhållan<strong>de</strong>t mellan tillgång <strong>och</strong> efterfrågan vara uppnådt. Ytterligare<br />
prisförhöjningar kun<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r sådana förhållan<strong>de</strong>n med lätthet gen<strong>om</strong>föras.<br />
Ofta inverka<strong>de</strong> dock oför<strong>de</strong>laktigt på markna<strong>de</strong>n, att icke tillräckligt<br />
med jernvägsvagnar kun<strong>de</strong> ställas till grufvornas förfogan<strong>de</strong>. Det oaktadt öfverskred<br />
antalet vagnslaster — <strong>och</strong> <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n lugnaste ti<strong>de</strong>n — <strong>de</strong>n förr oerhörda<br />
siffran af i gen<strong>om</strong>skärning 9,000 dubbla vagnslaster (10,000 kg.) dagligen.<br />
I kokskol medför<strong>de</strong> <strong>de</strong> i gång satta nya masugnarna ökadt behof. I<br />
augusti var efterfrågan i högsta grad liflig; i koks slötos affärer med leverans<br />
i <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>år</strong>et. Gas-, flamm- <strong>och</strong> fettkol voro mycket eftersökta, då <strong>de</strong>remot<br />
tillgången i följd af <strong>de</strong>t stundan<strong>de</strong> vinterbehofvet blef knappare. Un<strong>de</strong>r<br />
flere dagar i september var efterfrågan så liflig, att <strong>de</strong>t antal vagnar, s<strong>om</strong> begär<strong>de</strong>s<br />
af grufvorna, öfversteg 10,000 dagligen. En ökning af grufvornas produktion<br />
stötte också på sv<strong>år</strong>igheter, all<strong>de</strong>nstund mångenstä<strong>de</strong>s en brist på arbetskrafter<br />
förspor<strong>de</strong>s, hvilken blef ännu känbarare, då arbetena på Nord-Östersjökanalen<br />
antogo större dimensioner. I november steg i distriktet Dortmund<br />
<strong>de</strong> reqvirera<strong>de</strong> vagnarnes antal till 11,000 i me<strong>de</strong>ltal. De flesta affärssluten i<br />
kol <strong>och</strong> koks för första qvartalet resp. half<strong>år</strong>et 1889 sked<strong>de</strong> redan nu. För<br />
täckan<strong>de</strong> af vinterbehofvet uppstodo här <strong>och</strong> <strong>de</strong>r sv<strong>år</strong>igheter, s<strong>om</strong> till största<br />
<strong>de</strong>len berod<strong>de</strong> <strong>de</strong>rpå, att grufvorna redan då till <strong>de</strong>t yttersta ansträngt sina<br />
krafter <strong>och</strong> icke kun<strong>de</strong> producera mera. Aret sluta<strong>de</strong> med betydligt höjda pris<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> bästa utsigter för <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>man<strong>de</strong>. Enligt <strong>de</strong>n af börsen i Essen utgifna<br />
<strong>år</strong>sberättelsen utgjor<strong>de</strong> ökningen af prisen pr ton: för gas- <strong>och</strong> flammkol<br />
0 É öO—1-30 mk, för fettkol 0 - 60—1'00 mk, för magra kol 0'90—4'25 mk,<br />
för koks 0'30—2'25 mk. för presskol 0'80 mk. Den starkaste stegringen visa<br />
magra nötkol, <strong>från</strong> 12'50 till 18 mk.<br />
B<strong>om</strong>ull. Den häftiga rörelse uppåt, för hvilken <strong>de</strong>nna artikel un<strong>de</strong>r slutet<br />
af 1887 var utsatt, fick icke <strong>de</strong>n fortsättning un<strong>de</strong>r januari s<strong>om</strong> man väntat.<br />
Den blef långsammare <strong>och</strong> prisen blefvo fastare. Spinnerierna ha<strong>de</strong> ovanligt<br />
stort behof att täcka, fastän betydan<strong>de</strong> förråd befunno sig i <strong>de</strong>ras hän<strong>de</strong>r. Un<strong>de</strong>r<br />
s<strong>om</strong>marmåna<strong>de</strong>rna fortfor mot vanligheten <strong>om</strong>sättningen att vara liflig, hvilken<br />
<strong>om</strong>stäudighet, då spinneriernas afsättning gick lika lätt, inverka<strong>de</strong> på garnprisen<br />
för höstförsäljningarna. Med 1 september börja<strong>de</strong> skör<strong>de</strong>n <strong>1888</strong>—89,<br />
<strong>och</strong> b<strong>om</strong>ull antog en uppåtgåen<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns, s<strong>om</strong> först upphör<strong>de</strong> i november. Då<br />
behofvet af b<strong>om</strong>ull icke i någon riktning försvaga<strong>de</strong>s, så kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>n senaste<br />
me<strong>de</strong>lmåttiga skör<strong>de</strong>n endast k<strong>om</strong>plettera <strong>de</strong> uttömda lagren, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta endast<br />
i ganska ringa mån. I allmänhet kan man säga. att un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et<br />
kun<strong>de</strong> ett fortsättan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r 1887 börja<strong>de</strong> förbättringen märkas, <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>nna var mycket kraftigare markerad i förhållan<strong>de</strong> till 1887 än <strong>de</strong>n var 1887<br />
i jemförelse med 1886.<br />
På b<strong>om</strong>ullsgarnsmarkna<strong>de</strong>n fortfor <strong>1888</strong> <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r 1887 framträdda lifligheten;<br />
i jemförelse med <strong>de</strong> tröstlösa förhållan<strong>de</strong>na i början af 1887 visa<strong>de</strong><br />
spinnerirörelsen en öfvergång till något bättre. Med undantag af gröfre mulegarner<br />
tilltog begäret efter garner i allmänhet, så att en hopning af lagren<br />
förhindra<strong>de</strong>s, <strong>och</strong> för han<strong>de</strong>n varan<strong>de</strong> förråd <strong>om</strong>sattes. Garnprisen börja<strong>de</strong> stiga,<br />
i synnerhet watergarner, s<strong>om</strong> på grund af <strong>de</strong> i Manchester rådan<strong>de</strong> högre prisen<br />
icke längre kun<strong>de</strong> med för<strong>de</strong>l importeras. Un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et fortfor <strong>de</strong>n<br />
lifliga <strong>om</strong>sättningen, spinnerierna ha<strong>de</strong> hän<strong>de</strong>rna fulla med arbete <strong>och</strong> leveranser<br />
för flere måna<strong>de</strong>r. Förrå<strong>de</strong>n voro så reducera<strong>de</strong>, att <strong>de</strong> knappast utgjor<strong>de</strong> 3<br />
% af <strong>år</strong>sproduktionen.
248<br />
Lika lifligt s<strong>om</strong> markna<strong>de</strong>n stäl<strong>de</strong> sig för b<strong>om</strong>ullsgarner gestalta<strong>de</strong> <strong>de</strong>n sig<br />
också för t»Mfa/-garner. Den stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>nsen hos b<strong>om</strong>ull inverka<strong>de</strong> äfven<br />
här gynsamt på efterfrågan, <strong>och</strong> då spinnerierna i förhållan<strong>de</strong> till <strong>de</strong> ingångna<br />
or<strong>de</strong>rna ofta icke ha<strong>de</strong> tillräckligt råmaterial, ernåd<strong>de</strong>s högre pris vid affärssluten.<br />
Denna stegring blef un<strong>de</strong>r februari fast, då i synnerhet in<strong>om</strong> <strong>de</strong> gröfre<br />
svarta sorterna in<strong>om</strong> förbrukningen en känbar brist inträdt, <strong>och</strong> härigen<strong>om</strong> gynna<strong>de</strong>s<br />
se<strong>de</strong>rmera inträdan<strong>de</strong> prisförhöjningar. Un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et förblef ställningen<br />
för <strong>de</strong>ssa garner god, <strong>och</strong> prisen blefvo, efter att hafva höjt sig, fasta.<br />
In<strong>om</strong> gröfre nummer var förhöjningen 10 pf.<br />
På samtliga ullmarkna<strong>de</strong>rna råd<strong>de</strong> vid <strong>år</strong>ets början liflig <strong>om</strong>sättning <strong>och</strong><br />
prisen stego med 10 %" mot hvad <strong>de</strong> varit un<strong>de</strong>r november 1887. Efterfrågan<br />
efter ull höll i <strong>och</strong> prisen rör<strong>de</strong> sig stadigt uppåt.<br />
Den gynsamma gestaltningen af ullmarkna<strong>de</strong>n inverka<strong>de</strong> äfven på tstreichDgarner.<br />
Redan i <strong>de</strong>cember 1887 börja<strong>de</strong> prisen stiga, efterfrågan var stor<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> ganska betydliga gamla förrå<strong>de</strong>n upprym<strong>de</strong>s hastigt. Snart inträd<strong>de</strong><br />
dock en ihållan<strong>de</strong> stillhet in<strong>om</strong> streichgarnsaffärerna såväl in<strong>om</strong> hvita s<strong>om</strong> melera<strong>de</strong><br />
garner, <strong>och</strong> då spinnarne i följd af öka<strong>de</strong> ullpris måste höja sina fordringar<br />
för att icke faktiskt arbeta med förlust, så kun<strong>de</strong> endast få <strong>och</strong> obetydliga<br />
affärer uppgöras.<br />
B<strong>om</strong>ullsväfveriemas affärsgång var un<strong>de</strong>r januari i förhållan<strong>de</strong> till <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong><br />
måna<strong>de</strong>rna mycket stilla. Efterfrågan efter starka väfna<strong>de</strong>r för vinterbehof<br />
slappna<strong>de</strong>, något s<strong>om</strong> kan hafva sin grund i <strong>de</strong> föga vinterlika förhållan<strong>de</strong>na<br />
vid <strong>år</strong>sskiftet. I förhållan<strong>de</strong> till <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en var dock <strong>om</strong>sättningen<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna tid i allmänhet tillfredsställan<strong>de</strong> <strong>och</strong> lagren voro mycket<br />
små. Afnämarne, s<strong>om</strong> voro vanda vid <strong>de</strong> förut varan<strong>de</strong> billiga prisen, ville<br />
dock icke sätta sig in i <strong>de</strong> gen<strong>om</strong> råmaterialets stigan<strong>de</strong> förändra<strong>de</strong> förhållanlan<strong>de</strong>na<br />
<strong>och</strong> sträfva<strong>de</strong> af alla krafter emot att bevilja <strong>de</strong> höjda prisen, s<strong>om</strong><br />
väfvarne måste fordra. Äfven un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare måna<strong>de</strong>rna arbeta<strong>de</strong> väfverierna<br />
endast på förut erhållna beställningar; nya sådana ingingo mycket sparsamt <strong>och</strong><br />
icke i tillräcklig mängd för att motsvara produktionen. Då alltjemt icke någon<br />
förbättring ville inträda <strong>och</strong> köparne icke foga<strong>de</strong> sig i <strong>de</strong> högre pris s<strong>om</strong><br />
fordra<strong>de</strong>s, så slöto sig fabrikanterna tillsammans för att skydda sin industri<br />
<strong>och</strong> åter bringa priset på en nivå, s<strong>om</strong> motsvara<strong>de</strong> fabrikationskostna<strong>de</strong>rna. Man<br />
beslöt en höjning af 5 X, dock endast afsedd att förmedla öfvergången till<br />
ytterligare förhöjningar, <strong>och</strong> med sålunda öka<strong>de</strong> pris slöt <strong>1888</strong>.<br />
Den redan <strong>om</strong>nämnda uppåtgåen<strong>de</strong> rörelsen in<strong>om</strong> alla garner, med hvilkas<br />
förarbetning halfylleväfveriet befattar sig, medför<strong>de</strong> en förökad efterfrågan efter<br />
<strong>de</strong>nna affärsgrens produkter, utan att dock tillåta en nu så mycket nödvändigare<br />
förbättring af försäljningsprisen. Fabrikanterna slöto sig äfven här tillsamman<br />
för att med förena<strong>de</strong> krafter gen<strong>om</strong>drifva en <strong>om</strong> också måttlig prisförhöjning,<br />
bvilket lycka<strong>de</strong>s. Emellertid aftog väfveriernas sysselsättning mer<br />
<strong>och</strong> mer, <strong>och</strong> många fabrikanter föredrogo att, då prisen åter börja<strong>de</strong> vika,<br />
inskränka sin produktion hellre än att arbeta med förlust. Icke ens <strong>de</strong> or<strong>de</strong>r,<br />
s<strong>om</strong> på hösten pläga ingå för v<strong>år</strong>behofvet, förmåd<strong>de</strong> bringa något större lif i<br />
branchen, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t tillfälliga behofvet var också obetydligt.<br />
Lika dålig var ställningen för tygtryckerierna vid <strong>år</strong>ets början. Flere<br />
måste inskränka arbetsti<strong>de</strong>n <strong>och</strong> afskeda arbetare. Med s<strong>om</strong>marens början hopa<strong>de</strong><br />
sig visserligen arbetet så, att man måste arbeta äfven nattetid, men <strong>de</strong>t<br />
oaktadt förbättra<strong>de</strong>s icke <strong>de</strong> oproportionerligt låga prisen, <strong>och</strong> fabrikanterna<br />
tycktes icke ha mod att gripa <strong>de</strong>t gynsamma tillfället för att gen<strong>om</strong>drifva en<br />
förhöjning. Mot hösten aftog åter sysselsättningen, <strong>och</strong> till <strong>år</strong>ets slut inträd<strong>de</strong><br />
icke någon förändring.
249<br />
Båsilke. Skör<strong>de</strong>n 1887 ha<strong>de</strong> lemnat ett ovanligt god t resultat, <strong>och</strong> dä<br />
förbrukningen af si<strong>de</strong>n icke tilltog i motsvaran<strong>de</strong> mån, så var naturligt, att så<br />
stora qvantiteter råsilke skulle trycka ner prisen, hvilka i <strong>de</strong>cember 1887<br />
blefvo 10—15 % lägre an vid <strong>år</strong>ets början. Skör<strong>de</strong>n <strong>1888</strong> var också mycket<br />
god <strong>och</strong> blef icke långt efter föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>s. Un<strong>de</strong>r skör<strong>de</strong>ti<strong>de</strong>n drefvos<br />
prisen starkt i höj<strong>de</strong>n af italienska handlare; köparne intogo gent emot <strong>de</strong>nna<br />
stegring en afvaktan<strong>de</strong> hållning. Se<strong>de</strong>rmera blef <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n lugnare <strong>och</strong> prisen<br />
fasta, hvilket med <strong>de</strong>n inträdan<strong>de</strong> vinterstillheten fortfor till <strong>år</strong>ets slut.<br />
Få si<strong>de</strong>nmarkna<strong>de</strong>n var un<strong>de</strong>r förra <strong>de</strong>len af <strong>år</strong>et i allmänhet stilla, sedan<br />
<strong>de</strong> inlöpan<strong>de</strong> or<strong>de</strong>rna för v<strong>år</strong>- <strong>och</strong> s<strong>om</strong>marsäsongen utförts. Den kalla s<strong>om</strong>maren<br />
visa<strong>de</strong> sig inverka på si<strong>de</strong>nfabrikationen, då högst obetydligt af ljusare<br />
si<strong>de</strong>ntyger kun<strong>de</strong> <strong>om</strong>sättas. Man vänta<strong>de</strong> att affärerna på hösten skulle blifva<br />
bättre, men efterfrågan inskränkte sig till Merveilleux i första rummet, till Satin<br />
Boyau <strong>och</strong> Serge rayé. Den s. k. stilla ti<strong>de</strong>n gjor<strong>de</strong> sina rättigheter i<br />
fullaste mån gällan<strong>de</strong>. På hösten blefvo randiga saker mo<strong>de</strong>rna, i synnerhet<br />
Fond merveilleux <strong>och</strong> Surah. Styckfärga<strong>de</strong> satiner begär<strong>de</strong>s icke mycket mera;<br />
sådana tillverka<strong>de</strong>s likväl alltjemt <strong>och</strong> lagren <strong>de</strong>raf hopa<strong>de</strong> sig. Äfven kravatttygsfabrikerna,<br />
s<strong>om</strong> eljest ha fullt upp att göra, fingo inskränka sin tillverkning.<br />
Paraplytygsfabrikerna voro <strong>de</strong> enda, s<strong>om</strong> ha<strong>de</strong> något lifligare <strong>om</strong>sättning,<br />
då vä<strong>de</strong>rleken fordra<strong>de</strong> en större förbrukning.<br />
En förändring till <strong>de</strong>t bättre tycktes vilja inträda i början af <strong>de</strong>cember,<br />
då si<strong>de</strong>n åter börja<strong>de</strong> gynnas af mo<strong>de</strong>t. Beställningar för v<strong>år</strong>en löpte in af<br />
färga<strong>de</strong> Merveilleux uni <strong>och</strong> rayé, Satin à Coyeau, Royal uni <strong>och</strong> rayé samt<br />
Moirée francaise. För styckfärga<strong>de</strong> satiner var efterfrågan mycket stor; talrika<br />
or<strong>de</strong>r på <strong>de</strong>nna artikel gàfvos, all<strong>de</strong>nstund <strong>de</strong>n funnit en ny användning till hattband,<br />
hvilken förbrukning g<strong>år</strong> till ganska betydliga qvantiteter. Kravatt- <strong>och</strong><br />
paraplytygsfabrikerna voro också mycket bra sysselsatta.<br />
Bland si<strong>de</strong>nfabrikanterna i Crefeld framkalla<strong>de</strong>s i början af <strong>de</strong>cember stor<br />
oro, då <strong>de</strong>t blef bekant, att i följd af förbundsrå<strong>de</strong>ts beslut en överensk<strong>om</strong>melse<br />
skulle träffas med Schweiz, gåen<strong>de</strong> ut <strong>de</strong>rpå, att med <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et en nedsättning i tullen på varor af silke <strong>och</strong> florettsilke <strong>från</strong> 800 mk till<br />
600 mk pr 100 kg. för införsel till Tyskland skulle inträda. Detta vore ett<br />
sv<strong>år</strong>t slag i synnerhet för sammetfabrikationen, hvarför många sammetfabrikanter<br />
förena<strong>de</strong> sig <strong>om</strong> att inlemna en skrift till <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammaren <strong>och</strong> till representanten<br />
i riksdagen för att afvärja <strong>de</strong>nna fara.<br />
Sammet- <strong>och</strong> plyschfabrikationen led äfven af <strong>de</strong>t dåliga tillstån<strong>de</strong>t på<br />
markna<strong>de</strong>n; endast långsamt ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong>, obetydliga uppdrag erhöllos. I följd<br />
häraf voro fabrikanterna nödsaka<strong>de</strong> att inskränka sin tillverkning; väfstolar<br />
stanna<strong>de</strong>s <strong>och</strong> arbetsti<strong>de</strong>n förkorta<strong>de</strong>s. Häraf drog mellan<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n nytta, i <strong>de</strong>t<br />
att <strong>de</strong>n, då fabrikanterna voro tvungna att arbeta åtminstone något på lager,<br />
efter godtfinnan<strong>de</strong> kun<strong>de</strong> göra bruk af <strong>de</strong> för han<strong>de</strong>n varan<strong>de</strong> förrå<strong>de</strong>n. Den<br />
enda sammetssort, s<strong>om</strong> ha<strong>de</strong> efterfrågan, var kragsammet; <strong>de</strong>nna artikel är<br />
likväl allt för obetydlig för att kunna inverka på <strong>de</strong>n öfriga industrien.<br />
Hvad klä<strong>de</strong>sfabrikationen beträffar, så var <strong>de</strong>ss läge un<strong>de</strong>r vintern 1887<br />
ganska tryckt, <strong>och</strong> trots <strong>de</strong> högre prisen på råmaterialerna kun<strong>de</strong> icke en förhöjning<br />
i prisen på <strong>de</strong> färdiga fabrikaten åvägabringas. Un<strong>de</strong>r v<strong>år</strong>en <strong>och</strong> s<strong>om</strong>maren<br />
blef <strong>om</strong>sättningen något bättre, men förbrukningen höll sig nästan uteslutan<strong>de</strong><br />
till <strong>de</strong> mörka tygerna, hvarför ljusa fabrikat till stor <strong>de</strong>l blefvo öfver<br />
För höstaffärerna rönte mörka <strong>och</strong> halfdunkla, enfärga<strong>de</strong> eller randiga tyger<br />
efterfrågan, <strong>och</strong> vid <strong>de</strong>n inträdan<strong>de</strong> regnperio<strong>de</strong>n k<strong>om</strong>mo många efterbeställningar.<br />
Utsigterna för <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>år</strong>et gestalta<strong>de</strong> sig vid <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s slut
250<br />
sär<strong>de</strong>les gynsamma, <strong>och</strong> fabrikerna voro öfverhopa<strong>de</strong> med uppdrag för v<strong>år</strong>- <strong>och</strong><br />
s<strong>om</strong>marsäsongen.<br />
På hvita <strong>och</strong> hvitbrokiga spetsar samt linne- <strong>och</strong> b<strong>om</strong>ullsband var efterfrågan<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> ganska stark, <strong>och</strong> fabrikerna ha<strong>de</strong> god sysselsättning.<br />
Yllespetsar <strong>de</strong>remot köptes blott i bättre sorter <strong>och</strong> i små poster. Garneringsartiklar<br />
gingo bra, <strong>och</strong> ha<strong>de</strong> härvaran<strong>de</strong> industri tillfälle att bevisa sin oafhängighet<br />
häri af Paris. Här förfärdiga<strong>de</strong>s uteslutan<strong>de</strong> artiklar med matta<br />
färger, <strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed fortfor man, ehuru parisermo<strong>de</strong>t föreskref artiklar med<br />
metallfärger. De inlöpan<strong>de</strong> talrika utländska or<strong>de</strong>rna visa<strong>de</strong> också huru rätt<br />
<strong>de</strong> tyska fabrikanterna ha<strong>de</strong>. Kordonger <strong>och</strong> snören voro <strong>de</strong> mest begärda<br />
garneringsartiklarne <strong>och</strong> lemna<strong>de</strong> såväl fabrikanter s<strong>om</strong> arbetare ganska god<br />
vinst. På <strong>de</strong>t hela taget kan man säga, att garneringsartikel- <strong>och</strong> bandindustrien<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp gått bra <strong>och</strong> ha goda utsigter. Deremot fanns in<strong>om</strong><br />
knappfabrikationen icke mycket sysselsättning. Metallknappar hafva spelat ut<br />
sin roll <strong>och</strong> efterträdts af knappar, sammansatta af tyg <strong>och</strong> metall, hvilket<br />
möjligen kan betyda en öfvergång till tygmo<strong>de</strong>t. In<strong>om</strong> en sort, celluloidknappar,<br />
gjor<strong>de</strong>s dock betydliga vinstbringan<strong>de</strong> affärer på England <strong>och</strong> Amerika.<br />
Cigarrfabrikerna ha<strong>de</strong> god <strong>och</strong> lönan<strong>de</strong> <strong>om</strong>sättning för me<strong>de</strong>lmåttiga <strong>och</strong><br />
bättre cigarrer i trots af <strong>de</strong> höjda prisen på utländska tobakssorter.<br />
In<strong>om</strong> anilinfärgfabrikationen var ganska god <strong>om</strong>sättning, dock lemna<strong>de</strong><br />
prisen åtskilligt öfrigt att önska.<br />
För garfverierna var <strong>år</strong>et gynsamt, men <strong>de</strong>remot icke för lä<strong>de</strong>r<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n.<br />
Skovaru<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n var bättre än un<strong>de</strong>r 1887.<br />
Sockerfabrikationen <strong>och</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n ha<strong>de</strong> att kämpa med ständigt vikan<strong>de</strong> pris.<br />
Med ikraftträdan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n nya konsumtionsskatten inträd<strong>de</strong> likväl en fastare<br />
stämning på markna<strong>de</strong>n.<br />
Han<strong>de</strong>ln med trä var ganska god, då i följd af <strong>de</strong>n lifliga byggnadsverksamheten<br />
behof <strong>de</strong>raf förefanns <strong>och</strong> vattenstån<strong>de</strong>t i Rhen icke la<strong>de</strong> något hin<strong>de</strong>r<br />
i vägen för transporten. Sågadt virke steg i pris sär<strong>de</strong>les un<strong>de</strong>r senare<br />
hälften af <strong>år</strong>et <strong>och</strong> höll sig uppe till <strong>år</strong>ets slut, <strong>och</strong> samma var förhållan<strong>de</strong>t<br />
med hyfvelverkens produkter, <strong>om</strong> också prisen på <strong>de</strong>ssa icke kun<strong>de</strong> sägas vara<br />
lönan<strong>de</strong>.<br />
I Rhen-Ruhr-hamnen ank<strong>om</strong>mo följan<strong>de</strong> qvantiteter virke:<br />
uppför Rhen nedför Rhen tillsammans<br />
tons tons tons<br />
1878 6,133-70 44,945-05 51,083'7S<br />
1879... 3.261-15 62,300-60 65,561-75<br />
1880 3,688-80 74,19145 77,880-25<br />
1881 6,539-20 73,280-85 79,820'OS<br />
1882 10.421-19 74,930-33 85,351-52<br />
1883 6,933-27 81,671-68 88,604'95<br />
1884 15,186-12 87,789-42 102,975'54<br />
1885 23,473-64 83,379-27 106,852-91<br />
1886 16,160-27 77,911-13 94,071-40<br />
1887.... 24,489-82 90,229'92 114,719-74<br />
Dessut<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> till Rhen-Ruhr-hamnen pr jernväg:<br />
1878 4,077-00 tons<br />
1879 2,166-65 »<br />
1880 47-85 »
251<br />
1881 474'15 tons<br />
1882 858-85 »<br />
1883 .. 952-00 »<br />
1884 1,570-00 »<br />
1885 1,365-00 )-<br />
1886 1,040-00 J><br />
1887 575-00 »<br />
Hela tillförseln till Rhen-Ruhr-hamnen var såle<strong>de</strong>s:<br />
1887 115,294-74 töas<br />
1886<br />
(För <strong>1888</strong> föreligga ännu icke uppgifter).<br />
95,111-40 »<br />
Kruifahrikerna arbeta<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r trycket af en betydlig öfverproduktion,<br />
men ernåd<strong>de</strong> <strong>de</strong>t oaktadt tillfredsställan<strong>de</strong> <strong>om</strong>sättning för <strong>de</strong> bästa sorterna.<br />
Cement. Un<strong>de</strong>r 1886 gjor<strong>de</strong> sig på cementmarkna<strong>de</strong>n i allmänhet en öfverproduktion<br />
gällan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> följ<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>n alltför stora tillgången var en betydlig<br />
tillbakagång af prisen. Då gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> ryska tullarna <strong>de</strong> schlesiska fabrikerna<br />
förlora<strong>de</strong> sitt ryska afsättnings<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>, sökte <strong>de</strong> med all makt <strong>från</strong>rycka<br />
<strong>de</strong> rhenländska fabrikerna <strong>de</strong>ras gen<strong>om</strong> ofantligt billiga anbud till Bayern,<br />
Saehsen, Berlin o. s. v. Så stod markna<strong>de</strong>n vid slutet af 1886, <strong>och</strong> för 1887<br />
vänta<strong>de</strong> man sig en ännu häftigare täflingsstrid <strong>och</strong> förnyadt prisfall. Då inträffa<strong>de</strong><br />
oväntadt en hän<strong>de</strong>lse, s<strong>om</strong> försatte <strong>de</strong>n så sv<strong>år</strong>t hota<strong>de</strong> affärsgrenen i<br />
ett ovanligt förmånligt läge. Midt un<strong>de</strong>r krigsryktena, ordstri<strong>de</strong>rna i riksdagen<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>rpå följan<strong>de</strong> valagitationerna ha<strong>de</strong> allra först gränsfästningarna, i vester<br />
Strassburg <strong>och</strong> Metz, vid flere cementfabriker i stillhet uppköpt <strong>de</strong> för<br />
han<strong>de</strong>n varan<strong>de</strong> stora förrå<strong>de</strong>n <strong>och</strong> ytterligare för sig tagit i anspråk hela produktionen<br />
un<strong>de</strong>r 1887 vid <strong>de</strong> rhenländska fabrikerna. Det gäl<strong>de</strong> att på krigsministeriets<br />
befallning förstärka fästningsvallar, kasematter o. s. v. mot <strong>de</strong> kraftigare<br />
projektilerna gen<strong>om</strong> påläggan<strong>de</strong> af ett 0"6 till 0 - 8 m. tjockt betonlager,<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>tta arbete börja<strong>de</strong>s mot all vana midt i vintern vid 10° kyla med sådan<br />
ihärdighet, att fabrikerna snart sågo sig tvungna att till <strong>de</strong>t yttersta anstränga<br />
sin produktionsförmåga för att kunna uppfylla <strong>de</strong> oförutsedda fordringarna.<br />
Senare drefvos arbetena lugnare, dock börja<strong>de</strong> nu <strong>de</strong> i andra <strong>och</strong> tredje linien<br />
liggan<strong>de</strong> fästningarna att förbruka cement. Naturligtvis blifva <strong>de</strong>ssa arbeten<br />
en gång färdiga, <strong>och</strong> då upphör förbrukningen <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna sida. När <strong>de</strong>tta<br />
k<strong>om</strong>mer att ske, är blott en tidsfråga. Tar man i betraktan<strong>de</strong>, att sedan<br />
förra <strong>år</strong>et cementfabrikerna betydligt utvidgat sin verksamhot, att un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n<br />
många nya verk grundats eller hålla på att grundas, så tor<strong>de</strong> en återgång vara<br />
oundviklig <strong>och</strong> så mycket starkare, när arméförvaltningarna inställa sin förbrukning.<br />
Vid många fästningar fullborda<strong>de</strong>s arbetena un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong>, vid andra<br />
afslutas <strong>de</strong> senast 1889, <strong>och</strong> inträffar icke till <strong>de</strong>ss en lycklig tillfällighet, så<br />
tor<strong>de</strong> cementprisen ha öfverskridit sin höjdpunkt. In<strong>om</strong> byggnadsverksamheten,<br />
vid byggan<strong>de</strong>t af boningshus spelar cement ingen stor roll. På grund häraf<br />
har <strong>de</strong>n privata byggnadsverksamheten, s<strong>om</strong> ju mest faller i ögonen, icke <strong>de</strong>n<br />
bety<strong>de</strong>lse för cementindustrien, att <strong>de</strong>nna gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>nsammas större eller mindre<br />
nflighet kan lida något inflytan<strong>de</strong>. Deremot finner vid andra byggna<strong>de</strong>r, i synnerhet<br />
vid sådana för storindustriella ändamål, cement en väsentligt större användning<br />
än hvad fallet var förr; vid fabriksbyggna<strong>de</strong>r använ<strong>de</strong>s numera beton<br />
mellan jernbalkar t. ex. för golf <strong>och</strong> tak, <strong>och</strong> <strong>de</strong>rför erfordrar en sådan icke<br />
sär<strong>de</strong>les stor byggnad mera cement än ett dussin vanliga boningshus. Gen<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>nna tilltagan<strong>de</strong> användning af cement för <strong>de</strong> mest olika ändamål, s<strong>om</strong> ännu
252<br />
icke pfi långt när uppnatt sin gräns, är förbrukningen i <strong>de</strong>nna riktning ständigt<br />
i tilltagan<strong>de</strong> <strong>och</strong> skall bli ännu större, <strong>om</strong> icke gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> nuvaran<strong>de</strong> höga<br />
prisen en stockning framkallas. Men äfven <strong>de</strong>tta behof väger dock icke si<br />
tungt, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> ut<strong>om</strong>or<strong>de</strong>ntliga anspråken för offentliga byggna<strong>de</strong>r. Jernvägsstationer<br />
i flera stora stä<strong>de</strong>r, <strong>de</strong> nya hamnarne i Hamburg <strong>och</strong> Bremen o. s. v.<br />
fordra jemte fästningarna ofantliga massor cement. Några stora stationer äro<br />
ännu un<strong>de</strong>r byggnad sås<strong>om</strong> i Düsseldorf <strong>och</strong> Köln, andra äro redan fullborda<strong>de</strong>,<br />
i Frankfurt am Main <strong>och</strong> Mainz, hvarest äfven <strong>de</strong> nya hamnarna <strong>och</strong> broarna<br />
öfverlemnats åt <strong>de</strong>n allmänna trafiken. Sås<strong>om</strong> ersättning för <strong>de</strong> hittills<br />
varan<strong>de</strong> stora förbrukarne af cement väntar man Nord-östersjökanalen <strong>och</strong> Rhen-<br />
Emskanalen; <strong>de</strong>t förra arbetet erfordrar dock väl knappast mera cement än<br />
hamnen i Hamburg, då endast vid slussbyggna<strong>de</strong>rna större mäng<strong>de</strong>r <strong>de</strong>raf k<strong>om</strong>ma<br />
till användning, <strong>och</strong> till <strong>och</strong> med <strong>om</strong> förbrukningen vore betydligt större, skulle<br />
<strong>de</strong>tta dock icke kunna utöfva något väsentligt inflytan<strong>de</strong> på cementfabrikationen,<br />
all<strong>de</strong>nstund <strong>de</strong>n för<strong>de</strong>lar sig på flera <strong>år</strong>. Samma är förhållan<strong>de</strong>t med Rhen-<br />
Emskanalen, s<strong>om</strong> väl knappast skall fordra så mycket cement s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r<br />
arbete varan<strong>de</strong> Bremerhamnen. I följd af <strong>de</strong> bättre prisen in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t ha<br />
cementfabrikerna försummat <strong>de</strong>n eljest i godt framåtskridan<strong>de</strong> varan<strong>de</strong> utförseln,<br />
så att <strong>de</strong>nsamma un<strong>de</strong>r 1S88 gått tillbaka, en olycklig <strong>om</strong>ständighet, s<strong>om</strong> nog<br />
se<strong>de</strong>rmera k<strong>om</strong>mer att visa sin verkan.<br />
Skör<strong>de</strong>n. I följd af <strong>de</strong>n ihållan<strong>de</strong> våta vä<strong>de</strong>rleken i slutet af 1887 fördröj<strong>de</strong>s<br />
skötseln af åkrarne länge <strong>och</strong> kun<strong>de</strong> på sina ställen icke or<strong>de</strong>ntligt<br />
utföras. Emellertid gick vintersä<strong>de</strong>n ganska bra upp <strong>och</strong> nåd<strong>de</strong> sådan utveckling<br />
före frostens inbrott, att <strong>de</strong>nna icke ha<strong>de</strong> någon inverkan. Blott planteringar<br />
af vintergrönsaker i landkretsen Bonn ledo skada. Ben långvariga,<br />
kalla vintern <strong>och</strong> <strong>de</strong> ihållan<strong>de</strong> regnen, s<strong>om</strong> på flera ställen åstadk<strong>om</strong>mo öfversvämningar,<br />
inverka<strong>de</strong> icke för<strong>de</strong>laktigt på sä<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> glest upp <strong>och</strong> blef<br />
mycket korthalmig. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första veckorna i juli, s<strong>om</strong> bragte s<strong>om</strong>marvärme,<br />
k<strong>om</strong>mo ganska stora ax, <strong>och</strong> s<strong>om</strong>marsä<strong>de</strong>n arta<strong>de</strong> sig bra. Redan då ha<strong>de</strong> potatisen<br />
tagit skada af <strong>de</strong>n våta vä<strong>de</strong>rleken. De förhoppningar, s<strong>om</strong> man våga<strong>de</strong><br />
hysa <strong>om</strong> en god skörd, förinta<strong>de</strong>s dock gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n tidigt inträdan<strong>de</strong> kalla <strong>och</strong><br />
våta höstvä<strong>de</strong>rleken. Enligt Kejs. Statistiska Byråns uppgifter uppskatta<strong>de</strong>s<br />
skör<strong>de</strong>n <strong>1888</strong>, uttryckt i procent af me<strong>de</strong>lskörd, s<strong>om</strong> följer:<br />
Hvete Råg Korn Hafre<br />
Rhenlan<strong>de</strong>t 85 76 95 102<br />
Westphalen 85 76 92 93<br />
Preussiska staten 91 78 94 96<br />
För vinproduktionen var <strong>1888</strong> ett mycket ogynsamt <strong>år</strong>. Visserligen gick<br />
bl<strong>om</strong>ningen i juli ganska bra för sig, <strong>och</strong> äfvenså bidrogo <strong>de</strong> få vackra dagarna<br />
i september för<strong>de</strong>laktigt, men <strong>de</strong>n goda verkan upphäf<strong>de</strong>s af <strong>de</strong>n dåliga<br />
skör<strong>de</strong>ti<strong>de</strong>n. I oktober visa<strong>de</strong> vinbergen, med undantag af <strong>de</strong>m s<strong>om</strong> lågo sär<strong>de</strong>les<br />
väl till, dåliga utsigter; bla<strong>de</strong>n voro svarta eller affallna i följd af frosten,<br />
på sina ställen ha<strong>de</strong> äfven drufvorna medtagits af <strong>de</strong>nsamma. Vinmäng<strong>de</strong>n<br />
<strong>1888</strong> är nog tillfredsställan<strong>de</strong>, men i afseen<strong>de</strong> på qvaliteten g<strong>år</strong> <strong>1888</strong> icke upp<br />
mot 1887, s<strong>om</strong> dock icke heller var något sär<strong>de</strong>les godt vin<strong>år</strong>. Så erhölls i <strong>de</strong><br />
21 vinproduceran<strong>de</strong> orterna i Rheingau icke i en enda en full, i gen<strong>om</strong>skärning<br />
endast en god half skörd. Undantag bilda<strong>de</strong> Eltville <strong>och</strong> Neudorf med<br />
3/« <strong>och</strong> Rü<strong>de</strong>sheim med 2/8 skörd. Beskaffenheten af <strong>de</strong> hvita vinerna var god<br />
me<strong>de</strong>lmåttig i 3, me<strong>de</strong>lmåttig i 7 <strong>och</strong> ringa i 10 distrikt. På 1,827 har.<br />
vinberg erhöllos här 48,878 hl. hvitt vin <strong>och</strong> 918 hl. rödvin; af <strong>de</strong> senare<br />
k<strong>om</strong>ma på Assmanshausen ensamt 819 hl.
253<br />
Skeppsfarten på Rhen <strong>1888</strong>. Året börja<strong>de</strong> med mycket lågt vattenstånd<br />
(i Rheingau 1°36 m., mellan Caub <strong>och</strong> Bingerl<strong>och</strong> något mindre), <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta<br />
inverka<strong>de</strong> förlaman<strong>de</strong> på skeppsfarten. I februari inträd<strong>de</strong> v<strong>år</strong>flod sås<strong>om</strong> vanligt,<br />
<strong>och</strong> måste trafiken <strong>de</strong>rför afbrytas för att åter upptagas i mars. I följd<br />
af häftiga snöfall inträd<strong>de</strong> åter högt vattenstånd i slutet af <strong>de</strong>nna månad <strong>och</strong><br />
afbröt skeppsfarten. Sedan Rhen i april befriats <strong>från</strong> <strong>de</strong> störan<strong>de</strong> naturhindren<br />
för befaran<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>nsamma, isgång <strong>och</strong> v<strong>år</strong>flod, utveckla<strong>de</strong> sig trafiken<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> följan<strong>de</strong> måna<strong>de</strong>rna jemförelsevis gynsamt. Då skeppsfarten länge<br />
legat nere, så voro förrå<strong>de</strong>n i stapelplatserna vid Rhen helt <strong>och</strong> hållet tömda;<br />
<strong>de</strong>rför börja<strong>de</strong> tillförseln i april med alla till buds ståen<strong>de</strong> me<strong>de</strong>l, gynnad af<br />
utmärkt vattenstånd. Få <strong>år</strong> kunna väl uppvisa så goda förhållan<strong>de</strong>n i <strong>de</strong>tta<br />
afseen<strong>de</strong> s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t förflutna; vattnet sjönk icke un<strong>de</strong>r 2'72 m. vid Caub, <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong> största skepp <strong>och</strong> båtar kun<strong>de</strong> fullt lasta<strong>de</strong> fara uppför flo<strong>de</strong>n. Äfven un<strong>de</strong>r<br />
s<strong>om</strong>marmåna<strong>de</strong>rna var vattenstån<strong>de</strong>t högt. I slutet af november börja<strong>de</strong><br />
flo<strong>de</strong>n att falla <strong>och</strong> <strong>de</strong>t ovanligt fort, så att trafikförhållan<strong>de</strong>na till Coblenz<br />
dag för dag blefvo sämre. Vid Oberlahnstein lågo <strong>de</strong>n 17 <strong>de</strong>cember 20 stora<br />
skepp, s<strong>om</strong> utan att lossa en <strong>de</strong>l af lasten icke kun<strong>de</strong> gå vidare, <strong>och</strong> vid S:t<br />
Goar var förhållan<strong>de</strong>t liknan<strong>de</strong>. Härtill k<strong>om</strong> sv<strong>år</strong>igheten att erhålla pråmar<br />
att lossa uti, hvilket allt gjor<strong>de</strong>, att behofvet af en säkerhetshamn vid mellersta<br />
Rhen blef allt oeftergifligare.<br />
Hvad frakterna vidk<strong>om</strong>mer, så voro <strong>de</strong> vid <strong>år</strong>ets början höga <strong>och</strong> höllo sig<br />
fasta un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren, men börja<strong>de</strong> att i september småning<strong>om</strong> sjunka, emedan<br />
öfverflöd på lastrum fanns. Först i midten af <strong>de</strong>cember börja<strong>de</strong> <strong>de</strong> småning<strong>om</strong><br />
åter stiga. Un<strong>de</strong>r juli stäl<strong>de</strong> sig frakterna <strong>från</strong> Ruhrort till öfriga Rhenhamnar<br />
sålunda:<br />
Till öfre Rhen, Mannheim-Ludvigahafen betala<strong>de</strong>s 3 - 26—3'50 mk för båtar,<br />
2'2B—2 - 50 mk för träfartyg; till Frankfurt, Griesheim <strong>och</strong> <strong>om</strong>nejd 3"30<br />
—3'40 mk; till mellersta Rhen, Coblenz 2'25 mk, allt pr karre <strong>om</strong> 1,700<br />
kg. Till Rotterdam betala<strong>de</strong>s 1'50 fl., till Schiedam 1'60 —1'65 fl., till Harlem<br />
<strong>och</strong> Harlemer-Meer 1"80—1"90 fl., till Amsterdam 2'00—2'10 fl. pr<br />
karre. Till Antwerpen 2'20 fl., till Mecheln 2'50—2-60 fl., till Gent 2 - 70 fl.,<br />
till Brüssel 2 - 7 5 fl. pr karre.<br />
I jemförelse med 1887, un<strong>de</strong>r hvilket <strong>de</strong>t ihållan<strong>de</strong> låga vattenstån<strong>de</strong>t<br />
endast tillät en långsam affärsgång på fraktmarkna<strong>de</strong>n, kan man icke säga annat<br />
än att <strong>1888</strong> var ett ovanligt godt <strong>och</strong> förtjenstbringan<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Hvad Rhenflottan beträffar befinner <strong>de</strong>nsamma sig i stark tillväxt. Huru<br />
betydan<strong>de</strong> <strong>de</strong>nsamma är framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> officiella sifferuppgifter för 1884<br />
<strong>och</strong> <strong>1888</strong>. Antalet tyska träfartyg <strong>och</strong> lastbåtar steg <strong>från</strong> 1,126 (1884) till<br />
1,389 (<strong>1888</strong>); <strong>de</strong>raf lasta<strong>de</strong> 266 resp. 189 öfver 5,000 ctr; hela bärigheten<br />
gick tillbaka <strong>från</strong> 4,172,000 ctr till 3,749,000 ctr, vär<strong>de</strong>t <strong>från</strong> 8,313,000 mk<br />
till 7.490,000 mk; <strong>de</strong>remot steg antalet manskap <strong>från</strong> 3,059 till 3,305.<br />
De utländska, hufvudsakligen belgiska <strong>och</strong> holländska, fartygens antal steg<br />
<strong>från</strong> 1,892 till 3,036, vär<strong>de</strong>t <strong>från</strong> 10,334,000 mk till 16,581,000 mk, manskapet<br />
<strong>från</strong> 5,002 till 7,773.<br />
De fartyg <strong>och</strong> lastbåtar af jern, s<strong>om</strong> befara Rhen, öka<strong>de</strong>s på tyska sidan <strong>från</strong><br />
299 till 574, antalet af <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> buro mera än 15,000 ctr, steg <strong>från</strong> 25 till<br />
132, hela bärigheten <strong>från</strong> 2,903,000 ctr till 6,374,032 ctr <strong>och</strong> vär<strong>de</strong>t <strong>från</strong><br />
7,256,232 mk till 15,935,^78 mk, manskapet <strong>från</strong> 1,006 till 1,906.<br />
De utländska jernfartygens antal steg <strong>från</strong> 243 till 506 <strong>och</strong> vär<strong>de</strong>t <strong>från</strong><br />
4,094,102 mk till 9,079,504 mk.<br />
I sin helhet har alltså lastfartygens antal un<strong>de</strong>r 4 <strong>år</strong> stigit <strong>från</strong> 3,560
254<br />
till 5,505, <strong>de</strong>ras vär<strong>de</strong> <strong>från</strong> c:a 30 millioner till c:a 39 mill. <strong>och</strong> manskapets<br />
antal <strong>från</strong> 9,795 till 14,472.<br />
Antalet tyska hjulbåtar steg <strong>från</strong> 112 till 127, <strong>de</strong>sammas effektiva hästkrafter<br />
<strong>från</strong> 13,435 till 14,172; antalet af blott för godsbefordran bestämda<br />
hjulångare gick tillbaka <strong>från</strong> 53 till 46; manskapet steg <strong>från</strong> 1,277 till 1,361.<br />
De utländska hjulbåtarna minska<strong>de</strong>s <strong>från</strong> 32 till 30.<br />
De tyska skrufångarnes antal steg <strong>från</strong> 74 till 201, <strong>de</strong>ras effektiva hästkrafter<br />
<strong>från</strong> 3,265 till 7,714, antalet af blott till godstrafik använda båtar<br />
frfin 56 till 130 <strong>och</strong> manskapet <strong>från</strong> 450 till 1,157.<br />
De utländska skrufångarnes antal steg <strong>från</strong> 133 till 168, <strong>de</strong>ras effekt,<br />
hästkr. <strong>från</strong> 4,611 till 7.283 <strong>och</strong> bemanningen <strong>från</strong> 691 till 1,246.<br />
till godsbefordran använ<strong>de</strong>s <strong>1888</strong> 199 båtar mot 90 1884.<br />
Endast<br />
Såle<strong>de</strong>s öka<strong>de</strong>s ångbåtarnes antal i sin helhet <strong>från</strong> 351 till 626, <strong>de</strong> effektiva<br />
hästkrafterna <strong>från</strong> 24,202 till 31,296, antalet af blott till godsbefordran<br />
bestämda ångare <strong>från</strong> 217 till 386 <strong>och</strong> manskapet <strong>från</strong> 2,777 till 4,031.<br />
Med <strong>de</strong>nna stora tillväxt af flottan <strong>och</strong> af hela trafiken på Rhen har dock<br />
icke utvidgningen af hamn<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>t hållit jemna steg, <strong>och</strong> förspörjes sedan längre<br />
tid en känbar brist i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong>. Det har numera k<strong>om</strong>mit <strong>de</strong>rhän, att på<br />
flere ställen nya hamnar börjat byggas <strong>och</strong> att andra påtänkts för att snart<br />
utföras. Den närvaran<strong>de</strong> hamnytan utgör, flotthamnen vid Schierstein inberäknad,<br />
157 - 4 1 har. <strong>och</strong> är för<strong>de</strong>lad på följan<strong>de</strong> sätt:<br />
Schierstein 21"70 har.<br />
Rü<strong>de</strong>sheiin .. 4'32 »<br />
Bingerbrück _ 1'60 »<br />
S:t Goar - 1'90 »<br />
Oberlahnstein 4'60 »<br />
Ehrenbreitstein _ 3 P 00 »<br />
Colblenz 2'00 »<br />
Brohl 10-8 »<br />
Oherwinter 7'5 »<br />
Mondorf 9'00 »<br />
Köln 3 - 6 »<br />
Am Thürmchen _ 2's »<br />
Deutz 1" 1 0 »<br />
Erftkanal Neuss 2 - 3 »<br />
Düsseldorf 0'56 »<br />
» Säkerhetshamn 2'85 »<br />
H<strong>och</strong>feld 2'4 »<br />
Johanneshütte 0'4 »<br />
Duisburg 1639 B<br />
Ruhrort 43 - 59 »<br />
Ruhrort-H<strong>om</strong>berg 2·5 »<br />
Emschermynningen 1'0 B<br />
Orsog 0'65 »<br />
Wesel 2'05 »<br />
Emmerich 8'3 »<br />
Cleve 0-8 »<br />
Det är numera bestämdt, att vid mellersta Rhen en ny hamn skall anläggas,<br />
men man är ännu icke på <strong>de</strong>t fullt klara <strong>om</strong> platsen för <strong>de</strong>nsamma.<br />
Antagligen k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>n att förläggas till sta<strong>de</strong>n Oberwesel. Köln har beslutat<br />
att låta bygga en ny stor hamn, <strong>och</strong> föreligga flera förslag till vidlyftiga hamn-
255<br />
anläggningar. I Düsseldorf skri<strong>de</strong>r arbetet på <strong>de</strong>n nya hamnen raskt framåt.<br />
Beslutet <strong>om</strong> <strong>de</strong>nsammas anläggan<strong>de</strong> fatta<strong>de</strong>s i januari 1887. Den anlägges något<br />
sö<strong>de</strong>r <strong>om</strong> sta<strong>de</strong>n längs utmed <strong>de</strong>n till Neuss ledan<strong>de</strong> jernvägen. Den nödiga<br />
platsen erhålles <strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong> fyllning i Rhen, <strong>de</strong>ls på <strong>de</strong>n s. k. Carl Theodor-On.<br />
För <strong>de</strong>nsamma k<strong>om</strong>ma tre bassiner att byggas, en för tulltrafiken, en<br />
för <strong>de</strong>n fria trafiken <strong>och</strong> en, s<strong>om</strong> skall tjena till trä- <strong>och</strong> säkerhetshamn. Dessut<strong>om</strong><br />
skall ännu en fjer<strong>de</strong> mindre bassin anläggas till hamn för med petroleum<br />
lasta<strong>de</strong> båtar.<br />
På <strong>de</strong>n åt sta<strong>de</strong>n till belägna kajen af tullbassinen finnes tillräcklig plats<br />
för anläggan<strong>de</strong>t af ett sta<strong>de</strong>n tillhöran<strong>de</strong> lagerhus sås<strong>om</strong> tullfri ne<strong>de</strong>rlagsplats<br />
<strong>och</strong> byggna<strong>de</strong>r för tullrevisionen. Skeppens lossan<strong>de</strong> k<strong>om</strong>mer att ske me<strong>de</strong>lst<br />
flyttbara ångkranar, s<strong>om</strong> löpa på nära kajen liggan<strong>de</strong> sp<strong>år</strong>, bredvid hvilkà jernrägssp<strong>år</strong><br />
skola sträckas, så att <strong>de</strong> pr fartyg ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> varorna direkt kunna<br />
lastas på j em vägsvagn ar för vidare befordran eller för att föras till tullrevisionen<br />
eller lagerhuset. Hamnen för <strong>de</strong>n fria samfärdseln, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r första<br />
ti<strong>de</strong>n skall begagnas till lagerplats, erbju<strong>de</strong>r godt utrymme för spanmåls- <strong>och</strong><br />
varumagasiner, af hvilka fem 80 m. långa <strong>och</strong> 20 m. breda äro afsedda att byggas.<br />
Den skall också förses med nära intill kajen löpan<strong>de</strong> sp<strong>år</strong> för ångkranar.<br />
Den tredje bassinen, afsedd till trä- <strong>och</strong> säkerhetshamn, erhåller en bredd <strong>och</strong><br />
ett djup, s<strong>om</strong> fullständigt motsvarar alla trafikens fordringar.<br />
De med petroleum lasta<strong>de</strong> fartygen få icke inlöpa i tullbassinen, utan för<br />
<strong>de</strong>ssa bygges en särskild hamn med anslutning till <strong>de</strong>nna <strong>och</strong> försedd med lagerplats<br />
för petroleum. Här lossas skeppen me<strong>de</strong>lst en på fast ställning ståen<strong>de</strong><br />
ångkran. Den nya hamnen erhåller naturligtvis sin egen jernvägsstation<br />
<strong>och</strong> så många sp<strong>år</strong>, att vidare befordran af <strong>de</strong> pr fartyg ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> varorna<br />
kan ske utan dröjsmål.<br />
Vid nedre Rhen anläggas tvenne nya skeppshvarf, <strong>de</strong>t ena i Ruhrort, <strong>de</strong>t<br />
andra vid ne<strong>de</strong>rländska gränsen i Lobith. Båda äro afsedda för byggan<strong>de</strong>t <strong>och</strong><br />
repareran<strong>de</strong>t af jernfartyg. De båda stora varfven i Ruhrort <strong>och</strong> Duisburg befunno<br />
sig un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> i full gång. Man har skäl att antaga, att <strong>de</strong>n till stor<br />
<strong>de</strong>l på kanalisationen af Main beroen<strong>de</strong> förökningen af Rhenflottan skall fortfara<br />
un<strong>de</strong>r 1889 <strong>och</strong> tillföra <strong>de</strong>ssa varf ytterligare arbete. Hittills bygg<strong>de</strong>s<br />
största <strong>de</strong>len af <strong>de</strong> för skeppsfarten på Rhen afsedda fartygen i Holland, <strong>och</strong><br />
tor<strong>de</strong> grun<strong>de</strong>n härtill ha varit <strong>de</strong>n, att flodfartygen tillika med alla <strong>de</strong>rtill höran<strong>de</strong><br />
redskap, ankare, kettingar o. d. tullfritt få inforas, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong><br />
särskilda materialerna, sås<strong>om</strong> plåtar, vinkeljern, balkar, äro uu<strong>de</strong>rkasta<strong>de</strong> en tull<br />
af 2-60—3 mk pr 100 kg., motsvaran<strong>de</strong> 25—30 °0 af vär<strong>de</strong>t. Holländarne<br />
begagna<strong>de</strong> sig <strong>de</strong>rför af <strong>de</strong>t billiga engelska jernet, förarbeta<strong>de</strong> <strong>de</strong>tsamma<br />
eller köpte <strong>de</strong>larne färdiga, bygg<strong>de</strong> fartygen <strong>och</strong> inför<strong>de</strong> <strong>de</strong>m tullfritt till Tyskland.<br />
Un<strong>de</strong>r sådana förhållan<strong>de</strong>n var konkurrensen med holländarne högst sv<strong>år</strong><br />
för <strong>de</strong> tyska varfven att upptaga, men <strong>de</strong> un<strong>de</strong>rstöd<strong>de</strong>s kraftigt <strong>från</strong> redarnes<br />
sida, <strong>och</strong> att döma af <strong>de</strong>ras nuvaran<strong>de</strong> ställning skola <strong>de</strong> gå segran<strong>de</strong> ur<br />
stri<strong>de</strong>n.<br />
Förband <strong>och</strong> ringar in<strong>om</strong> storindustrien. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et har<br />
uppmärksamheten i synnerhet gen<strong>om</strong> tilldragelserna på jernmarkna<strong>de</strong>n ofta fästats<br />
på förbandsväsen<strong>de</strong>t in<strong>om</strong> storindustrien, hvilket kan betraktas sås<strong>om</strong> ett af <strong>de</strong><br />
mest framträdan<strong>de</strong> kännetecknen på tillstån<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n närvaran<strong>de</strong> ti<strong>de</strong>n in<strong>om</strong><br />
affärslifvet. Det finnes knappast någon gren af storindustrien mera, s<strong>om</strong> icke<br />
gen<strong>om</strong> fast sammanslutning af producenterna söker skydda sig mot <strong>de</strong> skadliga<br />
följ<strong>de</strong>rna af <strong>de</strong>n i <strong>de</strong> nuvaran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>na in<strong>om</strong> industristaterna grunda<strong>de</strong><br />
öfverproduktionen. In<strong>om</strong> jern- <strong>och</strong> stålindustrien, in<strong>om</strong> tygfabrikationen, in<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n kemiska industrien o. s. v. ha sådana föreningar upprättats <strong>och</strong> oftast med
256<br />
framgång. I allmänhet utmärka <strong>de</strong> nationella gränserna, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> flesta fall<br />
också äro försedda med tullskrankor, <strong>de</strong>t <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> för föreningar <strong>och</strong> förband,<br />
öfver hvilket <strong>de</strong> icke kunna sträcka sig. Gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>ras verksamhet har mesta<strong>de</strong>ls<br />
ett i någon man tillfredsställan<strong>de</strong> eller godt resultat af ifrågavaran<strong>de</strong> stora<br />
industrigrenar ernåtts, en gång gen<strong>om</strong> fasthållan<strong>de</strong> af skäliga pris, en annan<br />
gång gen<strong>om</strong> förståndig inskränkning af produktionen. Sträfvan<strong>de</strong> efter öfvermåttan<br />
stor vinst, ockran<strong>de</strong> utsugning af konsumenterna kan man icke lägga<br />
förban<strong>de</strong>n till last. Klag<strong>om</strong>ål öfver <strong>de</strong>samma ha blott hörts då <strong>och</strong> då <strong>och</strong> i<br />
enskilda fall <strong>från</strong> <strong>de</strong> industrigrenar, s<strong>om</strong> förarbeta <strong>de</strong> fördyra<strong>de</strong> inhemska produkterna<br />
för att sedan utföra <strong>de</strong>m, sås<strong>om</strong> särskildt är fallet med maskinfabrikationen.<br />
Ben frågan, <strong>om</strong> förban<strong>de</strong>n med sin nuvaran<strong>de</strong> organisation <strong>och</strong> verksamhet<br />
äro berättiga<strong>de</strong> att existera, kan icke besvaras nekan<strong>de</strong>, äfven <strong>om</strong> man<br />
tar hänsyn till utförselsindustrien. Huruvida <strong>de</strong> skola kunna hålla sig uppe<br />
någon längre tid, är vanskligare att säga, all<strong>de</strong>nstund <strong>de</strong>t gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>ras verksamhet<br />
skapa<strong>de</strong> vinstgifvan<strong>de</strong> prisläget ovilkorligen un<strong>de</strong>rlättar uppk<strong>om</strong>sten af<br />
konkurrens. Man ser <strong>de</strong>tta t. ex. in<strong>om</strong> sprängämnesindustrien, in<strong>om</strong> hvilken <strong>de</strong><br />
höga förbandsprisen så att säga utmana<strong>de</strong> till anläggan<strong>de</strong>t af nya dynamitfabriker,<br />
hvarigen<strong>om</strong> en häftig strid utveckla<strong>de</strong> sig mellan förbandsfabrikerna<br />
<strong>och</strong> en ny stor fabrik, s<strong>om</strong> icke tillhör<strong>de</strong> förban<strong>de</strong>t, un<strong>de</strong>r hvilken strid båda<br />
partierna i hög grad ledo, tills <strong>de</strong> slutligen blefvo eniga.<br />
Jemte förbandsverksamheten skulle också gå sträfvan att uppsöka nya afsättnings<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n<br />
<strong>och</strong> användningssätt för <strong>de</strong> industriella produkterna. Detta<br />
har i betraktan<strong>de</strong> af <strong>de</strong> ogynsamma prisen på verldsmarkna<strong>de</strong>n för många af<br />
<strong>de</strong>ssa produkter sina stora sv<strong>år</strong>igheter, hvarför man å ena sidan måste befordra<br />
kolonisationen, å <strong>de</strong>n andra så mycket s<strong>om</strong> möjligt slå sig på tillverkningen af<br />
specialiteter, s<strong>om</strong> äro mindre utsatta för <strong>de</strong>n utländska konkurrensen. För öfrigt<br />
måste förban<strong>de</strong>n, mera än hvad hittills varit fallet, sträfva att inskränka<br />
produktionen till <strong>de</strong>t verkliga behofvet, sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t vissa ti<strong>de</strong>r måste ske in<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong> flesta industrigrenar, till <strong>de</strong>ss jemvigten mellan produktion <strong>och</strong> konsumtion<br />
återstälts.<br />
De förband, s<strong>om</strong> finnas särskildt in<strong>om</strong> Rhenlan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> Westphalen för<br />
jern- <strong>och</strong> stålindustrien voro mot slutet af <strong>1888</strong> följan<strong>de</strong>: Roheisenverband,<br />
Eisen-Walzwerksverband, Draht-Walzwerksverband, Grob- und Feinblech-Walzwerksverband.<br />
Äfven hafva förarbetarne af valsadt jern <strong>och</strong> valsad tråd till<br />
största <strong>de</strong>len sammanslutit sig till förband, så också in<strong>om</strong> olika grenar af smi<strong>de</strong>sindustrien,<br />
s<strong>om</strong> ha till föremål tillverkningen af kedjor, spadar <strong>och</strong> dylika<br />
artiklar.<br />
S. V. Helan<strong>de</strong>r.
Triest.<br />
257<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 4 norska fartyg <strong>om</strong> 1,790 tons<br />
» andra län<strong>de</strong>r » B 10 B » 3,685 B<br />
» » B i barlast 4 B » 1,642 B<br />
Till B afgingo med last 16 B B 6,146 »<br />
B » » i barlast 3 B B 1,294 B<br />
Intet svenskt fartyg ank<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, men ett <strong>från</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> qvarliggan<strong>de</strong><br />
<strong>om</strong> 314 tons afgick häri<strong>från</strong> till utrikes ort.<br />
De med last ank<strong>om</strong>na norska fartygen hitför<strong>de</strong> <strong>från</strong> Norge 628,296 kg.<br />
rundfisk; <strong>från</strong> utrikes hamnar 63,764 lådor apelsiner <strong>och</strong> citroner, 1,345 fat<br />
vin, 508 säckar man<strong>de</strong>l <strong>och</strong> 159 kolly diverse. Med <strong>de</strong> häri<strong>från</strong> afgångna<br />
norska fartygen utför<strong>de</strong>s 434,276 st. stäfver, 72,100 brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor,<br />
52,692 läkten, 3,493 bjelkar, 147,952 halfbrä<strong>de</strong>r till fruktlådor, 39,050<br />
testoni till d:o, 15,825 st. div. trävaror, 3,321 vin- <strong>och</strong> oljefat, 240 lådor<br />
stål, 1,500 t:r mjöl, 400 säckar bönor <strong>och</strong> 535 kolly diverse.<br />
Den totala skeppsfarten nedgick <strong>från</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> med 363 fartyg <strong>om</strong><br />
16,171 tons, hufvudsakligen emedan ångarne erhöllo så goda frakter i Svarta<br />
hafvet, hvilket å andra sidan dref upp frakterna härstä<strong>de</strong>s, dock icke längre<br />
än till <strong>de</strong>ss ishin<strong>de</strong>r börja<strong>de</strong> försv<strong>år</strong>a Svartahafsfarten.<br />
Närmare <strong>de</strong>taljer röran<strong>de</strong> skeppsfarten på härvaran<strong>de</strong> hamn innehållas i<br />
följan<strong>de</strong> öfversigter:<br />
I. Efter nationalitet för<strong>de</strong>las <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na fartygen sålunda:
258<br />
II. Efter ank<strong>om</strong>st <strong>och</strong> <strong>de</strong>stination:<br />
Den österrikisk-ungerska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan hestod <strong>år</strong> <strong>1888</strong> af följan<strong>de</strong> fartyg:<br />
Ångbåtar för längre fart 69, ton 80,286, besättn. 2,270, hästkr. 19,049<br />
» » » kustfart 29, » 11,249, » 528, » 4,355<br />
» » kortare » 65, » 2,836, » 348, » 1,932<br />
Ångbåtar 163, ton 94,371, besättn. 3,146, hästkr. 25,336<br />
mot <strong>år</strong> 1887 » 159, » 95,510, » 3,176, » 26,004<br />
Segelfartyg för längre fart 216, ton 118,916, besättn. 2,193<br />
» » » kustfart 53, » 7,590, » 284<br />
» » kortare ? 1,641, » 23,732, » 4,303<br />
Segelfartyg 1,910, ton 150,238, besättn. 6,780<br />
mot <strong>år</strong> 1887 » 1,993, » 174,153, » 7,357<br />
Fiskarbåtar 2,520, ton 6,202, besättn. 9,612<br />
mot <strong>år</strong> 1887 2,539, » 6,366, » 9,778
259<br />
Enär nödvändiga magasin <strong>och</strong> skjul icke kunna blifva färdiga in<strong>om</strong> faststäld<br />
tid, k<strong>om</strong>mer antagligen regeringen att bevilja <strong>de</strong>n sökta förlängningen af<br />
frihamnsrättighet för Triest <strong>och</strong> Fiume intill <strong>de</strong>n 30 juni 1891.<br />
Petroleumsmagaainen k<strong>om</strong>ma <strong>om</strong> några måna<strong>de</strong>r att förläggas till Santa<br />
Sabba i Muggiaviken, hvarest <strong>de</strong>t arbetas med ifver på kaj byggna<strong>de</strong>r för ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
fartyg, anläggning af stora cisterner <strong>och</strong> jernvBgsförbin<strong>de</strong>lse med<br />
sta<strong>de</strong>n. I närheten skall byggas en fabrik för att raffinera rå petroleum.<br />
Utvandringen häri<strong>från</strong> antog un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et stora dimensioner, i <strong>de</strong>t en mängd<br />
menniskor af båda könen läto engagera sig af en härvaran<strong>de</strong> agent, s<strong>om</strong> ha<strong>de</strong><br />
i uppdrag af plantageegare i Brasilien att ditsända några tusen personer.<br />
Efter första truppens ank<strong>om</strong>st till <strong>de</strong>stinationsorten visa<strong>de</strong> sig snart, att<br />
<strong>de</strong> stora löftena <strong>och</strong> <strong>de</strong>rpå byggda förhoppningar föga motsvara<strong>de</strong>s af verkligheten.<br />
Gen<strong>om</strong> österrikisk-ungerska konsulatet i Rio <strong>de</strong> Janeiro begär<strong>de</strong> också<br />
flertalet af emigranterna att blifva hemskicka<strong>de</strong>, hvilket också blef gjordt. Af<br />
tvänne följan<strong>de</strong> expeditioner hafva också en <strong>de</strong>l, ehuru icke många, återvändt.<br />
Regeringen låter f. n. utarbeta nya bestämmelser för <strong>sjöfart</strong>en <strong>och</strong> samtidigt<br />
<strong>de</strong>rmed en ny konsulattaxa. Till <strong>sjöfart</strong>ens upphjelpan<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ma skeppsredare,<br />
hufvudsakligen af segelfartyg, att befrias <strong>från</strong> åtskilliga pålagor.<br />
Österrikisk-ungerska Lloyd, med sin betydliga ångbåtsflotta, befinner sig, i<br />
följd af <strong>de</strong>n stora konkurrensen med andra sällskap, i en mycket kritisk situation<br />
<strong>och</strong> kan i <strong>år</strong> knappast ut<strong>de</strong>la till aktionärer 2 %, hvarvid reservfon<strong>de</strong>n<br />
måst tagas till hjelp. Bolaget har <strong>de</strong>rföre hos regeringen anhållit <strong>om</strong> en större<br />
subvention samt befrielse <strong>från</strong> en <strong>de</strong>l af sina ingångna förpligtelser.<br />
Den för ett <strong>år</strong> sedan stifta<strong>de</strong> föreningen till befrämjan<strong>de</strong> af fisket ha<strong>de</strong><br />
för kort tid sedan sin <strong>år</strong>sstämma, hvarvid väcktes förslag att hålla en fiskeriutställning<br />
i Triest. Direktionen har lofvat att taga saken i öfvervägan<strong>de</strong>,<br />
men anser <strong>de</strong>t likväl <strong>om</strong>öjligt att föranstalta en sådan förr än <strong>år</strong> 1891.<br />
Un<strong>de</strong>r loppet af <strong>år</strong>et har helsotillstån<strong>de</strong>t i sta<strong>de</strong>n <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss <strong>om</strong>gifningar<br />
varit ganska tillfredsställan<strong>de</strong>; några fall af smittkoppor förek<strong>om</strong>mo visserligen,<br />
men högst få dödsfall.<br />
Konsulatet har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> uppburit följan<strong>de</strong> afgifter:<br />
Konsulatafgift <strong>från</strong> 1 svenskt fartyg kr. 19 - 94<br />
För 1 utklareringsintyg » 2 - » 6 legalisationer af un<strong>de</strong>rskrifter (svenska) »<br />
—<br />
24 - — kr_ 45-94<br />
Konsulatafgift <strong>från</strong> 19 norska fartyg kr. 472"43<br />
För 19 utklareringsintyg » 38' —<br />
J><br />
B<br />
3 påmönstringar<br />
1 sjöförklaring<br />
»<br />
»<br />
3'75<br />
10.—-<br />
» 5 legalisationer af un<strong>de</strong>rskrifter (norska) » 20'— s 544 1.8<br />
Tillsammans kr. 590'12
260<br />
In- <strong>och</strong> utförsel.<br />
Direkt <strong>från</strong> Sverige hitför<strong>de</strong>s inga varor; indirekt, via Hull, hitför<strong>de</strong>s en<br />
<strong>de</strong>l jern <strong>och</strong> stål, tillsammans cirka 170,000 kg., vär<strong>de</strong>ra<strong>de</strong> till kr. 27,000.<br />
Indirekt, via Hull, utför<strong>de</strong>s häri<strong>från</strong> till Sverige:<br />
till Stockholm, kg.: torkad frukt 6,269, lagerbärsblad 9,905, gummi 4,154,<br />
fenkol 3,848, olivolja 2,030, apelsinskal 1,744, lakrits 1,118, mineralvatten<br />
1,102, senna 880, likör 335, svamp 21;<br />
till Göteborg, kg.: torkad frukt 32,481, fenkol 6,622, vin 5,465, olivolja<br />
5,214, gummi 4,291, apelsinskal 2,967, salta<strong>de</strong> hudar 1,828, lagerbärsblad<br />
1,882, mineralvatten 804, kaffe 466, insektpulver 446, diverse 1,531;<br />
till Norrköping, kg.: fenkol 2,181;<br />
till Malmö, kg.: olivolja 177, torkad frukt 150, gummi 133, diverse 315,<br />
eller tillsammans till Sverige kg. 98,359, i vär<strong>de</strong> af kr. 60,400<br />
mot <strong>år</strong> 1887 » 161,887, » » 173,200<br />
Från Norge hitför<strong>de</strong>s rundfisk:<br />
direkt med 4 ångfartyg kg. 628,296<br />
indirekt, via Hull <strong>och</strong> Hamburg, sjöle<strong>de</strong>s » 368,100<br />
» <strong>från</strong> Venedig <strong>och</strong> Genova » » 201,800<br />
» » Hamburg, landvägen » 12,000<br />
tillsammans kg. 1,210,196<br />
samt 47 tunnor trän, <strong>de</strong>t hela i vär<strong>de</strong> af cirka kr. 425,500,<br />
mot 1,040,600 kg. rundfisk <strong>och</strong> 22 t:r trän <strong>år</strong> 1887, vär<strong>de</strong> » 365,000.<br />
Till Norge utför<strong>de</strong>s häri<strong>från</strong>, via Hull, till<br />
Kristiania, diverse varor kg. 48,076<br />
Trondhjem, » » » 17,735<br />
tillsammans till Norge kg. 65,811<br />
i vär<strong>de</strong> af kr. 33,700,<br />
mot 1887 40,234, » » 27,600.<br />
Hufvudinförseln till Triest:
Hufvudutförseln sjöle<strong>de</strong>s var till:<br />
261
262
263
264
265
266<br />
Kursnoteringar un<strong>de</strong>r loppet af <strong>1888</strong>:<br />
högsta lägsta<br />
London pr 10 £ ^ Fl. 128'— Fl. 120-60<br />
Frankrike » 1 Nap.-d'or » 10'08 B 952<br />
Italien B 100 Lire » 50"— B 47·10<br />
Tyskland B 100 Mark B 6266 B 59·—<br />
J. C. Lindman.
267<br />
Montevi<strong>de</strong>o <strong>de</strong>n 13 mars 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo med last 14 svenska fartyg <strong>om</strong> 8,074 tons<br />
B B » i barlast 3 B B » 1,571 B<br />
Till B afgingo med last 10 B B B 4,642 B<br />
B B » i barlast 7 B » B 5,139 B<br />
Från » ank<strong>om</strong>mo med last 140 norska B B 101,654 B<br />
B B B i barlast 17 B B B 6,109 B<br />
Till B afgingo med last 45 J B B 17,101 B<br />
B » B i barlast 102 B B B 81,757 B<br />
Dessut<strong>om</strong> hafva 5 svenska fartyg <strong>om</strong> 2,287 <strong>och</strong> 34 norska <strong>om</strong> 14,542<br />
reg.-tons anlupit <strong>de</strong>nna hamn för or<strong>de</strong>r eller för att här landsätta lots, samt 1<br />
svenskt <strong>om</strong> 208 reg.-tons för att k<strong>om</strong>plettera sin besättning <strong>och</strong> 1 norskt <strong>om</strong><br />
271 reg.-tons för att reparera skada.<br />
Ett norskt fartyg <strong>om</strong> 867 reg.-tons förliste un<strong>de</strong>r storm i <strong>de</strong>nna hamn<br />
<strong>och</strong> ett <strong>om</strong> 456 reg.-tons pä ön Lobos.<br />
Hela antalet af med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 154 <strong>om</strong> 109,728<br />
reg.-tons, hvaraf 14 svenska <strong>om</strong> 8,074 reg.-tons <strong>och</strong> 140 norska <strong>om</strong> 101,654<br />
reg.-tons.<br />
Med last afgingo 55 fartyg <strong>om</strong> 21,743 reg.-tons, hvaraf 10 svenska <strong>om</strong><br />
4,642 reg.-tons <strong>och</strong> 45 norska <strong>om</strong> 17,101 reg.-tons. Af <strong>de</strong>ssa afgingo med<br />
<strong>de</strong>l af hitförd last 2 svenska <strong>om</strong> 1,286 reg.-tons <strong>och</strong> 3 norska <strong>om</strong> 1,103 reg.-tons.<br />
Bruttofrakten har uppgifvits vara:<br />
För ank<strong>om</strong>na svenska fartyg kr. 214,941<br />
» afgångna B B 56,567 ]„.. 271,508<br />
För ank<strong>om</strong>na norska fartyg kr. 2,967,991<br />
B afgångna B B 290,282 , 3,258,273<br />
Summa kr. 3,529,781<br />
Skeppsfarten på distriktets båda stationer, jemförd med <strong>de</strong> begge föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>ens, utvisar s<strong>om</strong> följer:
268<br />
Ben svenska skeppsfarten, jemförd med <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets, utvisar alltså<br />
på med last ank<strong>om</strong>na fartyg en minskning af 1,201 reg.-tons eller cirka 13 .%",<br />
men på med last afgångna en obetydlig ökning af 40 reg.-tons eller cirka 1 %.<br />
Den norska har <strong>de</strong>remot ökats på med last ank<strong>om</strong>na fartyg med 44,154 reg.-tons<br />
eller e:a 77 % <strong>och</strong> på med last afgångna med 4,006 reg.-tons eller c:a 31 %.<br />
Bruttofrakten, jemförd med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets, ställer sig för vid <strong>de</strong> båda<br />
stationerna lossa<strong>de</strong> eller lasta<strong>de</strong><br />
Svenska fartyg: 1887 <strong>1888</strong><br />
Ingåen<strong>de</strong> frakter kr. 193,575 kr. 214,941<br />
Utgåen<strong>de</strong> » » 37,920 » 56,567<br />
k7 231,495 k7 271,508<br />
<strong>och</strong> för Norska fartyg:<br />
Ingåen<strong>de</strong> frakter<br />
1887 <strong>1888</strong><br />
kr. 1,543,221 kr. 2,967,991<br />
Utgåen<strong>de</strong> » » 195,210 > 290,282<br />
kr. 1,738,431 kr. 3,258,273<br />
ökningen på fraktförtjensten utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s för svenska fartyg kr. 40,013<br />
eller <strong>om</strong>kring 17 % <strong>och</strong> för norska fartyg kr. 1,519,842 eller <strong>om</strong>kring 88 %.<br />
Vid koltransport <strong>från</strong> engelska hamnar använ<strong>de</strong>s största <strong>de</strong>len af <strong>de</strong> hit<br />
ank<strong>om</strong>na fartygen. Uti <strong>de</strong>nsamma <strong>de</strong>ltogo 7 svenska <strong>om</strong> 5,468 tons med en
269<br />
me<strong>de</strong>lfrakt af c:a 31'/, sh. pr reg.-ton <strong>och</strong> 77 norska <strong>om</strong> 74,512 reg.-tons<br />
med en me<strong>de</strong>lfrakt af 32 1/, sh. pr reg.-ton, hvilket utvisar en förhöjning af<br />
c:a 6 sh. pr reg.-ton.<br />
5 norska fartyg <strong>om</strong> 3,878 reg.-tons ank<strong>om</strong>mo till stationen med trälaster<br />
<strong>från</strong> Nord-Amerika med en me<strong>de</strong>lfrakt af c:a 36 sh. pr reg.-ton <strong>och</strong> 5 <strong>om</strong><br />
3,921 reg.-tons <strong>från</strong> England med jernvägsmaterialier med en me<strong>de</strong>lfrakt af c:a<br />
32'/, sh. Deremot utgjor<strong>de</strong> 13 norska fartyg <strong>om</strong> 3,967 reg.-tons en me<strong>de</strong>lfrakt<br />
af c:a 47 1 /., sh. för jernvägsmaterialier till Paysandu.<br />
Beturfrakterna voro lika oför<strong>de</strong>laktiga s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et. För<br />
europeiska hamnar lasta<strong>de</strong> här 5 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,833 reg.-tons för en me<strong>de</strong>lfrakt<br />
af 26 sh. <strong>och</strong> 8 norska <strong>om</strong> 3,320 reg.-tons för en af 23 l /4 sh.; <strong>och</strong><br />
för Nordamerikanska hamnar 9 norska <strong>om</strong> 3,923 reg.-tons för c:a 17 sh. allt<br />
pr reg.-ton.<br />
Den öfvervägan<strong>de</strong> största <strong>de</strong>len af lan<strong>de</strong>ts produkter utföres med ångfartyg<br />
till billiga frakter, hvilka un<strong>de</strong>r vintersäsongen nedgingo ända till 8 frcs pr ton<br />
för balar till Antwerpen, Havre, Marseille <strong>och</strong> Genua. En förbin<strong>de</strong>lse, s<strong>om</strong><br />
ingicks emellan alla ångbåtsagenterna här <strong>och</strong> i Buenos Ayres att ej antaga<br />
last annat än till bestämda rater, måste efter en kort tid åter upphäfvas <strong>och</strong><br />
utfrakterna befinna sig redan nu uti raskt nedgåen<strong>de</strong>.<br />
Returfrakterna för ångfartyg notera<strong>de</strong>s:<br />
Torra hudar Salta hudar Talg Ull<br />
England 80 à 40 sh. 40 à 25 sh. 32 à 25 sh. 38 à 8 sh.<br />
Antwerpen ... 100 à 40 frcs 50 à 30 frcs 40 à 25 frcs 40 à 8 frcs<br />
Havre 100 à 50 B 50 à 35 » 40 à 30 » 38 à 8 B<br />
Marseille, Genua 100 à 40 » 50 B 40 à 10 B 38 à 8 »<br />
De högsta noteringarna beteckna <strong>de</strong> fraktpris, un<strong>de</strong>r hvilka förut nämn<strong>de</strong><br />
agenter förbundo sig att ej antaga last.<br />
Besättningarna uppgingo till, befälhafvarne ej inberäkna<strong>de</strong>:<br />
på svenska fartyg 181 man<br />
» norska B 1,813 »<br />
Påmönstringar förrätta<strong>de</strong>s:<br />
å svenska fartyg för 35 man, <strong>de</strong>raf 14 svenskar, 4 norrmän <strong>och</strong> 17 utland.<br />
» norska » B 84 B » 8 B 26 B »50 B<br />
<strong>och</strong> afmönstringar:<br />
a svenska fartyg för 4 man, <strong>de</strong>raf 1 svensk <strong>och</strong> 3 utland.<br />
B norska » B 82 B B 8 B 49 norrmän B 25 »<br />
Rymningar förek<strong>om</strong>mo <strong>från</strong>:<br />
svenska fartyg ... 7 man, <strong>de</strong>raf 4 svenskar <strong>och</strong> 3 utländingar<br />
norska B ... 51 » B 7 B 29 norrmän B 15 B<br />
På härvaran<strong>de</strong> barmhertighetshospital v<strong>år</strong>da<strong>de</strong>s utan ersättning:<br />
5 man <strong>från</strong> svenska fartyg<br />
<strong>och</strong> 52 B B norska B<br />
En ej obetydlig förhöjning uti <strong>de</strong> indirekta hamnutgifterna härstä<strong>de</strong>s har<br />
förorsakats skeppsfarten gen<strong>om</strong> prisstegringen på barlast. Några få skeppshandlare,<br />
efter att hafva uppgjort kontrakt med hamnbugtens stran<strong>de</strong>gare, hafva<br />
sins emellan förbundit sig att ej lemna sandbarlast un<strong>de</strong>r doll. 1'20 pr spansk<br />
ton (kg. 918-86) <strong>och</strong> ansvara ej för vigten, öfver hvilken flera klag<strong>om</strong>ål hafva<br />
ink<strong>om</strong>mit. För få <strong>år</strong> sedan betala<strong>de</strong>s endast 55 a 60 cts pr ton, hvilket pris,
270<br />
i följd af en pålagd afgift till staten af doll. 0l8, förhöj<strong>de</strong>s till doll. 0~9O.<br />
Konsulatet har hittills ej lyckats i sina bemödan<strong>de</strong>n att fä <strong>de</strong>t allt för höga<br />
priset af doll. 1·20 åter nedsatt till doll. 0'90 à doll. 1, men fortfar att <strong>de</strong>r<strong>om</strong><br />
un<strong>de</strong>rhandla.<br />
Antalet af till stationen ank<strong>om</strong>na fartyg (kustfarten inberäknad) utgjor<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong>:<br />
2,215 ångfartyg <strong>om</strong> 2,645,621 reg.-tons<br />
2,682 segelfartyg » 529,084 »<br />
s<strong>om</strong> jemfördt med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets utvisar en ökning af 449 ångfartyg <strong>och</strong><br />
595,134 reg.-tons samt 37 segelfartyg <strong>och</strong> 62,225 reg.-tons.<br />
Af hit ank<strong>om</strong>na fartyg voro:<br />
499 engelska <strong>om</strong> 716,213 reg.-tons<br />
305 italienska - » 379,003 »<br />
230 tyska j> 307,849 »<br />
578 argentinska » 133,214 ><br />
147 spanska » 97,840 i><br />
60 brasilianska » 33,834 »<br />
öfver <strong>de</strong>n betydliga franska skeppsfarten har ännu ej någon officiell uppgift<br />
kunnat erhållas.<br />
De för lan<strong>de</strong>t gynsamma förhållan<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> jag uti förra <strong>år</strong>ets rapport ha<strong>de</strong><br />
äran inberätta, hafva lyckligtvis fortfarit att utveckla sig på alla <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n. Införseln,<br />
oaktadt betungad med alltjemt stigan<strong>de</strong> tullafgifter, har varit sär<strong>de</strong>les<br />
liflig <strong>och</strong> uppnått en högre siffra än un<strong>de</strong>r något föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Utförseln, befriad<br />
<strong>från</strong> all tull, har äfvenle<strong>de</strong>s stigit högst betydligt, ehuru <strong>de</strong> europeiska<br />
marknadsprisen, i synnerhet på hudar, varit sär<strong>de</strong>les låga. Vär<strong>de</strong>t af landtegend<strong>om</strong>ar<br />
i hufvudsta<strong>de</strong>ns närhet samt vid La Platå- <strong>och</strong> Uruguay-flo<strong>de</strong>rnas<br />
strän<strong>de</strong>r har stigit 40 à 50 %. Industrien bryter sig fram, <strong>om</strong> ock något<br />
hämmad af arbetskraftens dyrhet <strong>och</strong> kolprisens stegring. Jernvägsnätet utvidgar<br />
sig numera raskt; 169 km. hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et öppnats för trafiken <strong>och</strong><br />
317 k<strong>om</strong>ma att in<strong>om</strong> kort öfverlemnas åt <strong>de</strong>nsamma. Hufvudsta<strong>de</strong>n har ökats<br />
<strong>och</strong> förskönats med <strong>om</strong>kring 700 nybyggna<strong>de</strong>r. Telegraflinierna, s<strong>om</strong> vid <strong>år</strong>ets<br />
början utsträckte sig till 2,137 km., hafva förökats med 1,522 km. <strong>och</strong> hufvudsta<strong>de</strong>ns<br />
telefonbyrå räknar 1,796 abonnenter med <strong>om</strong>kring 6,000 k<strong>om</strong>munikationer<br />
dagligen.<br />
De båda sista <strong>år</strong>ens gynsamma reaktion, efter nära tvenne lustrers stillaståen<strong>de</strong>,<br />
har, jemte <strong>de</strong>t goda <strong>de</strong>n medfört, dock olyckligtvis framkallat en farlig<br />
spekulationsfeber, s<strong>om</strong> redan nu börjar kräfva sina offer. Un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> bilda<strong>de</strong>s<br />
ej mindre än 71 anonyma aktiebolag, med ett sammanlagdt kapital af öfver 65<br />
millioner pesos, af hvars aktier största <strong>de</strong>len noteras un<strong>de</strong>r pari.<br />
Statsskul<strong>de</strong>n har ökats med <strong>om</strong>kr. fyra millioner pesos, <strong>och</strong> utgör nu <strong>om</strong>kring<br />
88 1 /, millioner, hvilket tor<strong>de</strong> vara anmärkningsvärdt för en folkmängd af<br />
<strong>om</strong>kring 650 tusen invånare.<br />
Sedan 1859 emittera<strong>de</strong>s tillsammans doll. 195,479,342<br />
Härutaf amortera<strong>de</strong>s » > 112,089,398<br />
Återstå alltså doll. 83,389,944<br />
hvartill k<strong>om</strong>mer hufvudsta<strong>de</strong>ns<br />
municipalitets lån v 5,000,000<br />
eller tillsammans doll. 88,389,944
271<br />
Badgeten utvisar, att direkta <strong>och</strong> indirekta skatter inbringa c:a 14 millioner<br />
pesos <strong>om</strong> <strong>år</strong>et eller doll. 21 (c:a kr. 80) pr invånare; <strong>och</strong> <strong>de</strong>t oaktadt<br />
medför hvarje <strong>år</strong> ett betydligt <strong>de</strong>ficit, s<strong>om</strong> måste betäckas med nya lån. Misshushållningen<br />
med statens me<strong>de</strong>l är här en kronisk sjukd<strong>om</strong>, s<strong>om</strong> starkt hämmar<br />
lan<strong>de</strong>ts utveckling.<br />
Med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena har lan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et ej haft<br />
några direkta transaktioner. Norsk klipp- <strong>och</strong> stockfisk har s<strong>om</strong> vanligt införts<br />
öfver tyska hamnar (un<strong>de</strong>r 1887: 260,589 kg. klippfisk <strong>och</strong> 10,760 kg. stockfisk),<br />
för hvilken betalats <strong>från</strong> 9 till 12 doll. pr qq.<br />
Så snart <strong>de</strong>n reguliera direkta ångbåtsförbin<strong>de</strong>lsen med <strong>de</strong> skandinaviska<br />
län<strong>de</strong>rna, s<strong>om</strong> nu lär', vara kontraherad med ett Köpenhamnsbolag, påbörjas,<br />
hoppas jag att flera af v<strong>år</strong>a af mig i föregåen<strong>de</strong> rapporter antydda iodustrialster<br />
så småning<strong>om</strong> skola finna en för<strong>de</strong>laktig marknad härstä<strong>de</strong>s.<br />
Från nordamerikanska hamnar inför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 2,473,844 kbm.<br />
furu af alla slag. Priserna un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> voro:<br />
för White pine 30 à 72 doll. pr 1,000 löpan<strong>de</strong> fot<br />
B Pitch pine 30 à 50 » B B » B<br />
B spruce 24 à 40 B » B B »<br />
allt efter qvalitet<br />
<strong>och</strong> dimensioner.<br />
Stenkol <strong>från</strong> Cardiff (double screened) sål<strong>de</strong>s <strong>från</strong> 7V, üU N>7» d°H.<br />
<strong>om</strong> bord.<br />
Cadiz salt att lossa i Uruguayflo<strong>de</strong>n <strong>från</strong> 9 till 13 reales fuertes (doll. 1"08<br />
a 1"66) pr fanega <strong>om</strong> bord.<br />
Importtullen har åter un<strong>de</strong>rgått en förhöjning på några artiklar, af hvilka<br />
följan<strong>de</strong> möjligtvis kunna intressera <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> exportörer.<br />
Smör betalas numera doll. 0'35 pr kg. med förpackning.<br />
Fisk i saltlake i kistor eller för fat... » 0"O7 B » bruttovigt.<br />
Torrsaltad fisk B » » B B ... B 0'05 B B B<br />
Fisk i saltlake i blecklådor eller burkar B 0 - 10 B B med burk eller låda.<br />
Torrsaltad fisk » » B B B 0"O8 B B B » B B<br />
Ost B 0'2B B B bruttovigt.<br />
Tågverk af alla slag B 0"06 B B B<br />
Jern, stång-, plåt-, bjelkar, skenor ... B 0'01 B B B<br />
D:o galvaniserad plåt B 0"015 B B »<br />
öfver varu<strong>om</strong>sättningen finnas <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> ej några säkra uppgifter.<br />
Införseln antages öfverstiga <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets med öfver 2 millioner<br />
<strong>och</strong> utförseln uppg<strong>år</strong> till <strong>om</strong>kring 28 millioner, hvilket skulle uppnå ett gemensamt<br />
belopp af e:a 53 millioner pesos, allt efter <strong>de</strong>n statistiska byråns med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n.<br />
Prisen på republikens exportartiklar voro:<br />
Salta ox- <strong>och</strong> kohudar pr 75 ffi doll. 4 - 30 à 6 - —<br />
Torra » B » B 40 B B 5'— B 6'—<br />
Mestizo ull » 25 B B 2'80 B 3'80<br />
Talg B 25 B B 1-20 » 1'68<br />
Hvete B 110 B B 3— B 6 - —<br />
Vid slagterierna döda<strong>de</strong>s 773,449 stycken hornboskap för export emot<br />
499,544 un<strong>de</strong>r 1887. Endast för hufvudsta<strong>de</strong>ns behof nedslagta<strong>de</strong>s 111,974<br />
st. hornboskap.
272<br />
Invandringen öfversteg utvandringen med 8,980 personer.<br />
Statens tullar inbragte<br />
1886 doll. 6,803,761<br />
1887 » 8,671,243<br />
<strong>1888</strong> » 8,845,776<br />
Om man tager i beräkning att <strong>de</strong> upphäfda ntförseltullarne un<strong>de</strong>r 1887 inbragte<br />
öfver doll. 500,000, finner man att ink<strong>om</strong>sten pà införseln stigit <strong>om</strong>kring 10 %.<br />
Åkerbruket har haft <strong>de</strong>t sv<strong>år</strong>aste <strong>år</strong>et sedan <strong>de</strong>ss början. Det fortfaran<strong>de</strong><br />
regnvädret ha<strong>de</strong> redan betydligt skadat hvetet un<strong>de</strong>r vältperio<strong>de</strong>n. Men <strong>de</strong>n<br />
största skadan tillfoga<strong>de</strong>s <strong>de</strong>tsamma efter slåttern, då <strong>de</strong>t till följd af <strong>de</strong>n oafbrutna<br />
vätan till största <strong>de</strong>len ruttna<strong>de</strong> på åkrarna. Man antager att endast<br />
50 % <strong>de</strong>raf har räddats <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta af dålig qvalitet. Lador eller logar finnas<br />
ej, utan tröskas sä<strong>de</strong>n (förr gen<strong>om</strong> hästtrampning, numera till största <strong>de</strong>len med<br />
maskiner) i fria luften. Många landtbrukare hafva tyvärr ej ens kunnat rädda<br />
hvad <strong>de</strong> behöfva till utsä<strong>de</strong>.<br />
Ett nytt fält för jor<strong>de</strong>ns gynsamma användan<strong>de</strong> har öppnats gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n i stor<br />
skala påbörja<strong>de</strong> vinodlingen, s<strong>om</strong> tyckes lofva en stor afkastning. Det hittills<br />
i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n utk<strong>om</strong>na inhemska vinet är väl ej af någon synnerlig fin qvalitet, men<br />
man hoppas att efter hand kunna förbättra <strong>de</strong>nsamma. Det oafbrutna regnvädret<br />
har dock varit oför<strong>de</strong>laktigt äfven för <strong>de</strong>nna odling, <strong>och</strong> <strong>de</strong>n enda växt,<br />
s<strong>om</strong> ej synes hafva lidit <strong>de</strong>raf är majsen, hvaraf skör<strong>de</strong>n lofvar blifva synnerligen<br />
god.<br />
Kursen variera<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong>:<br />
London 50'/, à 51 3/, d. pr doll.<br />
Paris 5'35 J> 5·42 frcs. »<br />
Antwerpen 5·35 » 5'43 » »<br />
Hamburg 4'32 » 4"36 m. »<br />
Sam. Blixén.<br />
Innehåll: Düsseldorf (sid. 241), Montevi<strong>de</strong>o (sid. 267), Triest (sid. 257).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1889. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1889. N:o 7.<br />
London (Generalkonsulatet) <strong>de</strong>n 13 april 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Summarisk uppgift öfver <strong>de</strong>n svenska skeppsfarten på Londons<br />
generalkonsulatsdistrikt <strong>år</strong> <strong>1888</strong>.
274<br />
Summarisk uppgift öfver <strong>de</strong>n norska skeppsfarten på Londons<br />
generalkonsulatsdistrikt <strong>år</strong> <strong>1888</strong>.
275<br />
Följan<strong>de</strong> siffror utvisa <strong>om</strong>fattningen af Sveriges skeppsfart på Londons<br />
generalkonsnlatsdistrikt un<strong>de</strong>r nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> i jemförelse med är 1887.<br />
Motsvaran<strong>de</strong> uppgifter röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n norska skeppsfarten visa:
276<br />
Båda län<strong>de</strong>rnas skeppsfart tillsammans:<br />
Af föregåen<strong>de</strong> uppgifter inhemtas, att <strong>de</strong>n svenska skeppsfarten på Londons<br />
generalkonsulatsdistrikt un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> i jemförelse med <strong>de</strong>t näst föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et minskats med 58 fartyg eller 1'4 3 %', men att samtidigt en tillökning i<br />
drägtigbeten af 35,769 tons eller 2'0 3 %' egt rum. Förminskningen i antalet<br />
utgöres af 8 med last <strong>och</strong> 2 i barlast ank<strong>om</strong>na samt 74 med last afgångna fartyg,<br />
hvaremot <strong>de</strong> i barlast utklarera<strong>de</strong> fartygen ökats med 26. Tillökningen i<br />
tonnagen belöper sig på <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na fartygen med 23,151 tons, hvaraf 14,588<br />
tons med last <strong>och</strong> 8,563 tons i barlast, samt på <strong>de</strong> afgångna fartygen med<br />
12,618 tons, i <strong>de</strong>t <strong>de</strong> i barlast utklarera<strong>de</strong>s tontal ökats med 27,423 tons i<br />
jemnbredd med en minskning af 14,805 tons i drägtigbeten af <strong>de</strong> med last<br />
afgångna.<br />
Norges skeppsfart utvisar i sin hela <strong>om</strong>fattning en ökning i såväl antalet<br />
fartyg s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>ssas tontal: 18 flera fartyg <strong>om</strong> 191,933 tons eller resp. 0'18 %<br />
<strong>och</strong> 5'20 %, <strong>och</strong> utgöres <strong>de</strong>nna tillväxt af 261 i barlast ank<strong>om</strong>na fartyg,<br />
mätan<strong>de</strong> 148,896 tons, samt 99 med last afgångna af 114,515 tons drägtighet,<br />
då <strong>de</strong>remot samtidigt såväl <strong>de</strong> med last ank<strong>om</strong>na fartygen minskats med 215<br />
<strong>om</strong> 34,730 tons, s<strong>om</strong> ock <strong>de</strong> i barlast afgångna med 127, drägtiga 36,748 tons.<br />
Båda län<strong>de</strong>rnas sammanlagda skeppsfart på distriktet företer en nedgång<br />
i antalet fartyg af 40 eller 0'29 %, men en tillväxt i drägtigheten af 227,702<br />
tons eller 4'19 %. De ank<strong>om</strong>na fartygen voro nämligen 36 flera än näst<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> med en större tonnage af 137,317 tons, hvaremot en minskning<br />
inträffa<strong>de</strong> i <strong>de</strong> af gångnas antal med 76 liktidigt med en ökning äfven i <strong>de</strong>ssas<br />
tontal af 90,385 tons. In<strong>om</strong> <strong>de</strong>t förstnämnda slaget minska<strong>de</strong>s <strong>de</strong> med last<br />
ank<strong>om</strong>na fartygen med 223 <strong>om</strong> 20,142 tons, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t <strong>de</strong> i barlast ank<strong>om</strong>na<br />
öka<strong>de</strong>s med 259, drägtiga 157,459 tons. Bland afgångna fartyg iakttages en<br />
tillväxt af <strong>de</strong> med last afgångna af 25 <strong>om</strong> 99,710 tons, men en minskning af<br />
<strong>de</strong> i barlast afgångna med 101 <strong>om</strong> 9,325 tons.<br />
Med afseen<strong>de</strong> på <strong>de</strong> svenska fartygens fraktförtjenst un<strong>de</strong>r nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> i<br />
jemförelse med 1887 visar sig, att <strong>de</strong>nsamma stigit med £ 83,362 eller
277<br />
14'62 %, hvaraf £ 68,355 falla på <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> fartygens lott samt<br />
£ 15,007 på <strong>de</strong> afgångna. För fartygen <strong>från</strong> Sverige utgjor<strong>de</strong> bruttofrakternaa<br />
tillväxt £ 60,138 <strong>och</strong> för fartygen till Sverige £ 947.<br />
De norska fartygens fraktfbrtjenst företer en liknan<strong>de</strong> märklig förändring<br />
till <strong>de</strong>t bättre, i <strong>de</strong>t en stegring försports af £ 468,638 eller 26 - 59 %•> <strong>och</strong><br />
tillk<strong>om</strong>ma häraf £ 90,296 <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na samt £ 378,342 <strong>de</strong> afgångna fartygen.<br />
Bruttofrakterna <strong>från</strong> Norge öka<strong>de</strong>s med £ 41,222, till Norge med £ 13,808.<br />
Skeppsfarten på London stäl<strong>de</strong> sig sålunda (barlasta<strong>de</strong> fartyg oberäkna<strong>de</strong>):<br />
Enligt af »The Board of Tra<strong>de</strong>» offentliggjorda statistiska tabeller <strong>de</strong>ltogo<br />
svenska <strong>och</strong> norska fartyg i varuförseln mellan Storbritannien <strong>och</strong> Irland samt<br />
främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r <strong>och</strong> britiska kolonier med nedan angifna tonnage:
278<br />
Sammanlagda drägtigheten af <strong>från</strong> hamnar in<strong>om</strong> Londons generalkonsulatsdistrikt<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> utklarera<strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska fartyg jemte summan<br />
af erlagda konsulatafgifter har utgjort:
279<br />
Af erlagda afgifter tillföllo konsulskassan £ 6,635. 9. 7<br />
mot ar 1887 » 6,377. 18. 11<br />
<strong>och</strong> » 1886 » 6,568. 7. 2<br />
utvisan<strong>de</strong> en tillökning <strong>år</strong> <strong>1888</strong> i jemförelse med <strong>de</strong>t näst föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et af<br />
£ 257. 10. 8.<br />
Uppgift å sammanlagda beloppet af <strong>de</strong> in<strong>om</strong> Londons generalkonsulatsdistrikt<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> uppburna afgifter.
280<br />
Till föregåen<strong>de</strong> framställning röran<strong>de</strong> skeppsfartsförhållan<strong>de</strong>na i allmänhet<br />
in<strong>om</strong> distriktet må följan<strong>de</strong> uppgifter läggas:<br />
De för svenska fartyg till un<strong>de</strong>rhåll af Ulrika Eleonora kyrka i London,<br />
jemlikt föreskrift erlagda afgifter hafva uppgått till:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
för Londons distrikt £ 305. 11. 4 £ 302. 14. 11 £ 327. 12. 2<br />
3> Leiths » » 34. 2. 11 » 33. 14. 5 » 31. 0. 6<br />
Summa £ 339. 16. 3 £ 336. 9. 4 £ 358. 12. 8<br />
Af befälhafvare å norska fartyg erla<strong>de</strong>s vid generalkonsulatet frivilliga<br />
bidrag till norska sjömanskyrkan i London till ett sammanlagdt belopp af:<br />
£ 67. 13. 9 <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
mot » 53. 10. 1 » 1887<br />
<strong>och</strong> B 63. 12. 4 » 1886<br />
De likale<strong>de</strong>s frivilliga, <strong>från</strong> såväl svenska s<strong>om</strong> norska fartygsbefälhafvare<br />
gen<strong>om</strong> generalkonsulatet insamla<strong>de</strong> bidragen till Seamens' Hospital i Greenwich<br />
utgjor<strong>de</strong> tillsammans:<br />
£ 47. 18. 0 <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
mot s> 41. 8. 11 j> 1887<br />
<strong>och</strong> » 50. 0. 1 » 1886<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t gångna <strong>år</strong>et hafva 138 svenske <strong>och</strong> 118 norske sjömän kostnadsfritt<br />
v<strong>år</strong>dats i förenämnda sjukhus, hvarförut<strong>om</strong> ett ej ringa antal åtnjutit<br />
fri läkarev<strong>år</strong>d <strong>och</strong> medicin sås<strong>om</strong> »outpatients». Sjukhusets verksamhet k<strong>om</strong>mer,<br />
för tillmötesgåen<strong>de</strong>t af ett länge kändt behof, att in<strong>om</strong> kort ytterligare<br />
utvidgas gen<strong>om</strong> upprättan<strong>de</strong>t af en filialaf<strong>de</strong>lning i närheten af Albert <strong>och</strong><br />
Victoria Docks.<br />
Antalet skeppsbrutne <strong>och</strong> nödstäl<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> hemsändts gen<strong>om</strong> eller åtnjutit<br />
annat un<strong>de</strong>rstöd <strong>från</strong> generalkonsulatet eller un<strong>de</strong>rlydan<strong>de</strong> vicekonsulat, <strong>och</strong> för<br />
hvilka <strong>om</strong>kostnadsräkningar insändts till ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> svensk <strong>och</strong> norsk myndighet,<br />
har utgjort:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
svenske un<strong>de</strong>rsåtar 123 197<br />
norske » 792 588<br />
främman<strong>de</strong> » 22 24<br />
tillsammans 937 809<br />
Vid härvaran<strong>de</strong> engehka sjömanshem eller »Sailors H<strong>om</strong>e» hafva un<strong>de</strong>rloppet<br />
af <strong>1888</strong> emottagits 320 svenske samt 360 norske sjömän.<br />
Efter inflyttningen i <strong>de</strong>n nya, rymliga lokalen vid »West India Docksl><br />
har skandinaviska sjömanshemmets — »Scandinavian Sailors' Temperance H<strong>om</strong>e»<br />
— verksamhet allt jemnt utvidgats. Antalet sig <strong>de</strong>r uppehållan<strong>de</strong> sjömän utgjor<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> 2,105 mot 1,300 un<strong>de</strong>r 1887, <strong>och</strong> af <strong>de</strong>ssa voro<br />
1,603 svenskar <strong>och</strong> norrmän. På grund af <strong>de</strong>t nära granskapet till dockorna<br />
hafva hyror åt sjömännen i allmänhet utan dröjsmål eller sv<strong>år</strong>ighet kunnat anskaffas,<br />
<strong>och</strong> har <strong>de</strong>tta <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> un<strong>de</strong>rlättats gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n hemmet af »Board of<br />
Tra<strong>de</strong>» tillerkända rättigheten att direkt förse britiska fartyg med besättningar,<br />
en rättighet s<strong>om</strong> endast undantagsvis åt <strong>de</strong> större engelska sjömanshemmen<br />
förut beviljats. Den sedan längre tid pågåen<strong>de</strong> agitationen mot mönstring af
281<br />
utländingar för tjenst i lan<strong>de</strong>ts <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflotta synes ej heller hafva menligt berört<br />
v<strong>år</strong>t sjöfolk, s<strong>om</strong> alltjemt bibehåller ett godt namn bland britiske skeppsredare<br />
<strong>och</strong> befälhafvare. Gen<strong>om</strong> hemmets föreståndares försorg hafva af sjömännens<br />
besparingar un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> till Sverige <strong>och</strong> Norge för anhörigas räkning försändts<br />
£ 5,210. 5. 2 i vexlar samt ungefär £ 500 i postanvisningar eller banknoter.<br />
Totalsumman af hemsända hyresme<strong>de</strong>l — andra län<strong>de</strong>r inberäkna<strong>de</strong> -— uppgick<br />
till £ 7,678. 17. 2 mot £ 6,303. 16. 0 <strong>år</strong> 1887 <strong>och</strong> £ 4,286 <strong>år</strong> 1886.<br />
Omkring 50 emigranter hafva un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et vistats i hemmet; vid<br />
afresan blefvo <strong>de</strong>ssa såväl s<strong>om</strong> sjömännen i allmänhet försedda med god lektyr<br />
på mo<strong>de</strong>rsmålet <strong>från</strong> hemmets bibliotek, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> rikliga gåfvor vunnit betydlig<br />
tillökning. Hemmets ekon<strong>om</strong>iska ställning är icke ännu så tillfredsställan<strong>de</strong><br />
s<strong>om</strong> önskligt vore; bokslutet utvisar en balans af £ 46. 5. 7. »The<br />
<strong>de</strong>stitute Seamens' fund», s<strong>om</strong> i generalkonsulatets senaste <strong>år</strong>sberättelse <strong>om</strong>nämnts,<br />
är fortfaran<strong>de</strong> af jemförelsevis ringa <strong>om</strong>fång; emellertid försågos un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>ets lopp 137 sjömän med klä<strong>de</strong>spersedlar af större eller mindre vär<strong>de</strong>. En<br />
balans af £ 39. 13. 9 förefinnes för närvaran<strong>de</strong>.<br />
Från »The Scandinavian Benevolext Societyh hafva 160 personer erhållit<br />
kontant un<strong>de</strong>rstöd till ett sammanlagdt belopp af £ 254. 1. 8, samt <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong><br />
1,102 mat- <strong>och</strong> logisbiljetter, värda £ 31. 15. 7, ut<strong>de</strong>lats. 33 nödstäl<strong>de</strong><br />
skandinaver återförhjelptes gen<strong>om</strong> föreningens bemedling till <strong>de</strong>ras respektiva<br />
hemland.<br />
På- <strong>och</strong> afmönstringar <strong>år</strong> <strong>1888</strong>:<br />
Antalet anmälda rymningar un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp utgjor<strong>de</strong>:
282<br />
Me<strong>de</strong>lst sjämansinvisningar hafva <strong>år</strong> <strong>1888</strong> sjömäns hyresme<strong>de</strong>l hemsändts<br />
till följan<strong>de</strong> belopp:<br />
Generalkonsulatet har emottagit <strong>och</strong> till ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> myndigheter hemsändt<br />
qvarlåtenskap efter hufvudsakligen un<strong>de</strong>r engelsk sjötjenst aflidne svenske <strong>och</strong><br />
norske sjömän till följan<strong>de</strong> belopp:<br />
Dessut<strong>om</strong> har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> gen<strong>om</strong> generalkonsulatet <strong>och</strong> un<strong>de</strong>rlydan<strong>de</strong><br />
vicekonsulat hemsändts qvarlåtenskap beståen<strong>de</strong> allenast af effekter efter 10<br />
svenske <strong>och</strong> 16 norske sjömän.<br />
Antalet skrifvelser, s<strong>om</strong> a/låtits <strong>från</strong> generalkonsulatet (cirkulär till vicekonsulerna<br />
oberäkna<strong>de</strong>) utgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
till kongl. utrikes<strong>de</strong>partementet 180 144 112<br />
» B k<strong>om</strong>merskollegium 379 480 549<br />
» B indre<strong>de</strong>partementet 905 842 869<br />
B vicekonsuler, andra myndigheter <strong>och</strong> enskilda<br />
personer 4,422 4,458 4,280<br />
Summa 5,886 5,924 5,810<br />
Antalet ingångna skrifvelser uppgick till:<br />
År <strong>1888</strong> 5,023<br />
B 1887 4,576<br />
» 1886 4,643
283<br />
Af generalkonsulatet har emottagits samt <strong>om</strong>besörjts följan<strong>de</strong> antal bref,<br />
adressera<strong>de</strong> till befälhafvare <strong>och</strong> besättningar å svenska <strong>och</strong> norska fartyg äfvens<strong>om</strong><br />
andra för tillfället sig i London uppehållan<strong>de</strong> svenske <strong>och</strong> norske un<strong>de</strong>rsåtar:<br />
År <strong>1888</strong> 17,227<br />
» 1887 18,793<br />
» 1886 _ 19,688<br />
Allmänna k<strong>om</strong>mersiella <strong>och</strong> ekon<strong>om</strong>iska förhållan<strong>de</strong>n.<br />
Det <strong>år</strong>, <strong>de</strong>nna redogörelse <strong>om</strong>fattar, företer in<strong>om</strong> nära nog alla grenar af<br />
Storbritanniens <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> industri en, <strong>om</strong> äfven ej, med undantag för några<br />
få fall, hastig, dock stadigt fortgåen<strong>de</strong> ökad verksamhet, till hvilken just till<br />
följd af <strong>de</strong>nna stadga anledningen synes vara att söka i en ökad förbrukning<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>raf beroen<strong>de</strong> köplust, med endast långsamt stegra<strong>de</strong> pris, <strong>och</strong> ej i tillfällig<br />
spekulation eller gen<strong>om</strong> konstla<strong>de</strong> me<strong>de</strong>l åvägabragt efterfrågan. En förhoppningsfull<br />
stämning gör sig ock med anledning häraf gällan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta<br />
äfven in<strong>om</strong> sådana verksamhetsfält, hvilka hittills ännu egt anledning att klaga<br />
öfver fortfaran<strong>de</strong> betryck, t. ex. landtbruket. Ej minst bidragan<strong>de</strong> till nu anförda<br />
förhållan<strong>de</strong> tor<strong>de</strong> ock vara, att man i allt vidsträcktare mån lärt sig inse,<br />
hurus<strong>om</strong> energiskt uppsökan<strong>de</strong> af nya markna<strong>de</strong>r eller källor för behöfliga råvaror,<br />
i stället för <strong>de</strong>m <strong>från</strong> hvilka <strong>de</strong>n britiska producenten afstängts gen<strong>om</strong><br />
prohibitiva tulltariffer eller andra orsaker, af förhållan<strong>de</strong>na påkalla<strong>de</strong> förändringar<br />
i häfdvunna hushållningssätt, arbetsmeto<strong>de</strong>r eller tillverkningar, med ett<br />
ord utvecklan<strong>de</strong>t af en oaflåtlig uppmärksamhet i kampen <strong>om</strong> tillvaron, utgöra<br />
säkraste vägen till undgåen<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n onda ti<strong>de</strong>ns inverkan, <strong>och</strong> ej att tåligt<br />
utan annan än passiv ansträngning afbida, ofta måhända fruktlöst, återinträ<strong>de</strong>t<br />
af gynsammare förhållan<strong>de</strong>n.<br />
I hvad mån hittills offentliggjorda statistiska data röran<strong>de</strong> affärsverksamheten<br />
<strong>och</strong> <strong>om</strong>sättningen un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong>, jemförda med <strong>de</strong>m un<strong>de</strong>r närmast<br />
föregåen<strong>de</strong>, berättiga till nu anförda stämning framst<strong>år</strong> af här nedan angifna<br />
sifferuppgifter.<br />
Vär<strong>de</strong>t af Storbritanniens <strong>och</strong> Irlands varu-utbyte un<strong>de</strong>r hvart<strong>de</strong>ra <strong>år</strong>et af<br />
senaste fem<strong>år</strong>speriod har utgjort:<br />
År Införsel<br />
Utförsel af<br />
britiska alster<br />
Utförsel af<br />
främman<strong>de</strong> <strong>och</strong><br />
koloniala alster<br />
Summa införsel<br />
<strong>och</strong> utförsel<br />
£ £ £ £<br />
1884 390,018,569 233,025,242 62,942,341 685,986,152<br />
1885 370,967,955 213,044,500 57,359,194 641,371,649<br />
1886 349,863,472 212,432,754 56,234,263 618,530,489<br />
1887 362,227,564 221,414,186 59,348,975 642,990,725<br />
<strong>1888</strong> 386,582,026 233,733,937 64,613,447 684,929,410<br />
Sås<strong>om</strong> häraf synes, har en tillökning egt rum i <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s import, utöfver<br />
nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>s, till ett vär<strong>de</strong> af £ 24,355,000, motsvaran<strong>de</strong> 6'4 % , samt<br />
' exporten af britiska alster £ 12,320,000, eller 5'3 %. Motsvaran<strong>de</strong> siffror<br />
för 1887 utgjor<strong>de</strong> 3'4 % <strong>och</strong> 4"2 %•, hvadan följaktligen ej obetydlig stegring<br />
1 båda hänseen<strong>de</strong>na förek<strong>om</strong>mit, <strong>och</strong> är summan af varuutbytet vida öfverstigan<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>n för hvarje af närmast föregåen<strong>de</strong> trenne <strong>år</strong>.
284<br />
Tages åter mäng<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>nna <strong>om</strong>sättning i betraktan<strong>de</strong>, blir förhållan<strong>de</strong>t<br />
ej fullt så gynsamt. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att nämligen importen, utöfver hvad s<strong>om</strong> reexporterats,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 öfversteg nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>s med 5'07 % samt<br />
exporten med 4'8 %\ eller sammanlagda mäng<strong>de</strong>n af import <strong>och</strong> export med<br />
4"9 3 %", uppgick motsvaran<strong>de</strong> tillökning un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> blott för importen till<br />
3 - 42 X, exporten till 4'64 % <strong>och</strong> för båda till 3'94 %, utvisan<strong>de</strong> att <strong>de</strong>t<br />
högre vär<strong>de</strong>t af <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s varu<strong>om</strong>sättning blott till '/, berott af ökad varumängd,<br />
mot 1 /i af stegring i pris.<br />
För<strong>de</strong>las åter ofvan angifna vär<strong>de</strong>n af in- <strong>och</strong> utförsel på antalet af befolkningen<br />
un<strong>de</strong>r ofvan anförda <strong>år</strong>, visar sig äfven härvid en stegring i så väl<br />
konsumtions- s<strong>om</strong> produktionsförmåga i större proportion än folkökningen, sås<strong>om</strong><br />
här nedan visas:<br />
År Införsel<br />
£<br />
Utförsel af<br />
britiska alster<br />
£<br />
Summan af<br />
in- <strong>och</strong> utförsel<br />
£<br />
1884.... 10. 16. 11 6. 9. 7 19. 1. 6<br />
1885 10. 4. 3 5. 17. 3 17. 13. 7<br />
1886 9. 10. 4 5. 15. 8 16. 16. 8<br />
1887..... 9. 15. 2 5. 19. 4 17. 6. 4<br />
<strong>1888</strong> 10. 6. 5 6. 4. 9 18. 5. 7<br />
Att <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> <strong>om</strong>sättningen med utlan<strong>de</strong>t äfven åtföljts af en motsvaran<strong>de</strong><br />
tillväxt i <strong>de</strong>n inhemska trafiken framst<strong>år</strong> vid en jemförelse mellan ink<strong>om</strong>sterna<br />
un<strong>de</strong>r senaste trenne <strong>år</strong> <strong>från</strong> 15 <strong>de</strong> vigtigaste af Englands jernvägslinier.<br />
År Personer o. paketgods Han<strong>de</strong>lsvaror Mineralier<br />
£ £ £<br />
1886 23,904,300 15,984,100 11,510,300<br />
1887 24,189,200 16,245,500 11,926,500<br />
<strong>1888</strong> 24,386,400 16,922,000 12,261,900<br />
<strong>och</strong> motsvarar stegringen i ink<strong>om</strong>ster un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong>, jemförd med <strong>de</strong>n för 1887,<br />
en tillökning för<br />
befordran af personer <strong>och</strong> paketgods af 0'4 %<br />
» » <strong>han<strong>de</strong>l</strong>svaror » 4 - l »<br />
» » mineralier B 2'8 »<br />
Sammanföras båda sistanförda kategorier af fraktgods, utgjor<strong>de</strong> tillökningen<br />
un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> 3'/2 % mot 2 1 /, % un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong>, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta<br />
oaktadt nedsättning i fraktsatserna i åtskilliga hänseen<strong>de</strong>n egt rum.<br />
Liktidigt visar kustskeppsfarten, s<strong>om</strong> bildar en synnerligen vigtig förmedling<br />
vid varutransporter in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta land, en tillökning <strong>från</strong> 52 /s millioner till 54 /t<br />
millioner tons eller 4 %.<br />
Den institution, me<strong>de</strong>lst hvilken härvaran<strong>de</strong> penninge<strong>om</strong>sättning till ojemförligt<br />
största <strong>de</strong>l förmedlas — bankernas »Clearirtg-housesD, in<strong>om</strong> hvilka utbytet<br />
af i liqvi<strong>de</strong>r begagna<strong>de</strong> vexlar <strong>och</strong> anvisningar försigg<strong>år</strong> —, lemnar likale<strong>de</strong>s en<br />
vigtig gradmätare af <strong>om</strong>sättningens liflighet. Det belopp, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et passerat<br />
Londons »Clearing-house» uppgick till <strong>de</strong>n ofantliga summan af £ 6,942,172,000<br />
— <strong>de</strong>t största belopp s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r hittills någonsin förek<strong>om</strong>mit <strong>och</strong> med nära 14 %<br />
öfverstigan<strong>de</strong> <strong>om</strong>sättningen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887.<br />
Bevis <strong>de</strong>r<strong>om</strong> att nu anförda lifligare <strong>om</strong>sättning äfven åtföljts af höjning<br />
i varuvär<strong>de</strong>na erhålles gen<strong>om</strong> en i <strong>de</strong>n väl ansedda tidskriften »The Econ<strong>om</strong>ist»
285<br />
med<strong>de</strong>lad utredning, åskådliggöran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n stegring eller <strong>de</strong>t fallan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r<br />
hvart<strong>de</strong>ra af senast förflutna 5 <strong>år</strong> försiggått i nämnda vär<strong>de</strong>n, vare sig med<br />
hänseen<strong>de</strong> till importen för förbrukning in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t, till exporten eller till<br />
båda <strong>de</strong>ssa gemensamt, städse i jemförelse med motsvaran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r<br />
närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Häraf framst<strong>år</strong> att<br />
År<br />
Import för lan<strong>de</strong>ts<br />
egen förbrukning<br />
Elport Import <strong>och</strong> eiport<br />
1884 *— 6-44 — 3-96 — 5-42<br />
1885 — 5-G3 — 4-89 — 5-44<br />
1886 — 5-67 — 5-25 — 5'53<br />
1887 — 1-72 — 0-52 — 1-22<br />
<strong>1888</strong> + 2-89 + 0.90 + 2.04<br />
<strong>och</strong> har följaktligen <strong>de</strong>t allmänna prisfall, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> 4 <strong>år</strong><br />
oafbrutet fortgått, mot slutet af 1887 nått sin lägsta nivå, hvarefter en stigan<strong>de</strong><br />
ten<strong>de</strong>ns inträdt, s<strong>om</strong> dag för dag synes ernå allt större <strong>om</strong>fattning.<br />
Minst hafva dock sådana födoämnen, hvilka främst ingå i befolkningens<br />
förbrukning, berörts af nu anförda prisstegring. Öka<strong>de</strong> tillfällen till stadigvaran<strong>de</strong><br />
sysselsättning un<strong>de</strong>r fortfaran<strong>de</strong> låga pris å lifsme<strong>de</strong>l hafva ock, sås<strong>om</strong><br />
en naturlig följd, medfört en förbättring i arbetsklassens ställning, <strong>och</strong> enligt<br />
till »The Board of Tra<strong>de</strong>» afgifna rapporter voro af 249,000 medlemmar tillhöran<strong>de</strong><br />
21 yrkesföreningar endast 8,200 i saknad af sysselsättning vid sistli<strong>de</strong>t<br />
<strong>år</strong>s utgång, i stället för att vid samma tid un<strong>de</strong>r 1887 af 197,000 medlemmar<br />
i 20 föreningar 13,700 befunnos arbetslösa, hvadan följaktligen <strong>de</strong>n relativa<br />
mäng<strong>de</strong>n af sådana nedgått <strong>från</strong> 10 % un<strong>de</strong>r början af 1887 <strong>och</strong> 7 % vid<br />
slutet af samma <strong>år</strong> till 3 % vid <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s utgång. Då <strong>de</strong>rjemte ihågk<strong>om</strong>mes<br />
att nu anförda siffror beröra förhållan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cember <strong>och</strong> januari måna<strong>de</strong>r,<br />
då till följd af vä<strong>de</strong>rleksförhållan<strong>de</strong>na yttre arbeten måste afbrytas eller åtminstone<br />
inskränkas, kan med fog <strong>de</strong>n slutsats <strong>de</strong>raf dragas, att <strong>de</strong>n duglige<br />
yrkesarbetaren endast undantagsvis f. n. behöfver vara arbetslös. Härtill k<strong>om</strong>mer<br />
att gränsen mellan yrkes- <strong>och</strong> grofarbetaren ingalunda är konstant, utan<br />
röner väsentligt inflytan<strong>de</strong> af konjunkturerna. Vid brist på arbete finner sig<br />
sålunda mången af <strong>de</strong> förre nödsakad att konkurrera med <strong>de</strong> sist anförda, liks<strong>om</strong><br />
ett motsatt förhållan<strong>de</strong> inträ<strong>de</strong>r då efterfrågan å arbetskraft öfverstiger<br />
tillgången. In<strong>om</strong> flcre grenar af industrien förete arbetslönerna ej obetydlig<br />
stegring, <strong>och</strong> nu anförda orsaker i förening hafva ock haft till följd, att enligt<br />
senast tillgängliga uppgift — för slutet af november <strong>1888</strong> — antalet af un<strong>de</strong>rstödstagare<br />
in<strong>om</strong> England <strong>och</strong> Wales, jemfördt med summan af folkmäng<strong>de</strong>n,<br />
företer en ej obetydlig minskning, sås<strong>om</strong> af nedanståen<strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>tion<strong>de</strong> <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong><br />
tabell synes:<br />
o Antal un<strong>de</strong>rstödstagare Antal för hvarje tusental<br />
<strong>de</strong>n 30 november af folkmäng<strong>de</strong>n<br />
1879 740,237 personer 29'4 per tusen<br />
1880 731,056 » 28'4 »<br />
1881 722,777 » 27'7 »<br />
1882 721,699 » 27'3 »<br />
1883 703,530 > 26"3 t<br />
1884 707.455 i> 26'l i><br />
— — föll med %.<br />
+ = steg med %.
286<br />
1885 720,482 personer 26"2 per tusen<br />
1886 726,021 » 26-0 »<br />
1887 740,165 » 26"2 »<br />
<strong>1888</strong> 728,483 » 25"4 »<br />
Härvid är <strong>de</strong>rjemte att ihågk<strong>om</strong>ma, <strong>de</strong>t nu anförda minskning i antalet af<br />
nödlidan<strong>de</strong> försiggått un<strong>de</strong>r en tid då <strong>de</strong>ls en betydlig inflyttning af utfattiga<br />
arbetare <strong>från</strong> kontinenten hittills ohejdadt försiggått, <strong>de</strong>ls socialistiska agitatorer<br />
gjort hvad <strong>de</strong> förmått att framställa nö<strong>de</strong>n i möjligast bjert dager.<br />
Med <strong>de</strong>n förbättring i lefnadsvilkoren för <strong>de</strong>n arbetan<strong>de</strong> befolkningen, s<strong>om</strong><br />
sålunda onekligen inträdt, bor<strong>de</strong> en motsvaran<strong>de</strong> tillökning i beloppet af <strong>de</strong>nnas<br />
besparingar kunna förutsättas. För så vidt <strong>de</strong>ssa representeras af i sparbanker<br />
<strong>och</strong> postsparkassor <strong>de</strong>ponera<strong>de</strong> me<strong>de</strong>l, synes dock så icke hafva varit hän<strong>de</strong>lsen,<br />
sås<strong>om</strong> af nedan angifna sifferuppgifter framst<strong>år</strong>:<br />
Behållning i '/, 1886 '/, 1887 1/, <strong>1888</strong> '/, 1889<br />
ÜL IXLI cL ÖL/<br />
Sparbanker 46,133,869 46,653,154 47,156,131 45,959,856<br />
Postsparkassor 47,694,167 50,882,383 53,904,127 58,614,600<br />
Summa 93,828,036<br />
Tillökning öfver näst<br />
97,535,537 101,060,258 104,574,456<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> 3,387,052 3,707,501 3,524,721 3,514,198<br />
Orsaken till <strong>de</strong>n jemförelsevis betydliga minskningen af <strong>de</strong>t i enskilda<br />
sparbanker insatta kapital tor<strong>de</strong> vara att söka i misstro mot <strong>de</strong>ssa inrättningar,<br />
föranledd <strong>de</strong>raf att en i Cardiff befintlig dylik bank svikit sina kun<strong>de</strong>rs förtroen<strong>de</strong>.<br />
Ett annat slag af sparkassor utgöra onekligen <strong>de</strong> kooperativa föreningarna.<br />
Ur senaste för <strong>de</strong>ssa offentliggjorda redogörelse inhemtas, att vid 1887 <strong>år</strong>s utgång<br />
förefunnos 1,432 dylika föreningar med 945,619 familjer sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>legare,<br />
mot resp. 1,399 <strong>och</strong> 833,127 un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Deras aktiekapital<br />
uppgick till £ 10,012,048, upplånadt kapital £ 2,134,890, reservfon<strong>de</strong>r<br />
£ 475,922 samt vär<strong>de</strong>t af realiserbar varubehållning £ 4,165,389. Egend<strong>om</strong><br />
i hus <strong>och</strong> jord motsvara<strong>de</strong> ett vär<strong>de</strong> af £ 4,669,550 samt säkerhetshandlingar<br />
£ 4,269,014. Årets <strong>om</strong>sättning ha<strong>de</strong> uppgått till £ 34,189,715 — mot c:a<br />
32 millioner un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1886 — samt nettovinsten utgjort £ 3,193,178. Häraf<br />
använ<strong>de</strong>s £ 23,029 till un<strong>de</strong>rvisnings- samt £ 8,158 till välgöran<strong>de</strong> ändamål.<br />
Uti ofvan anförda antal ingå 78 produktions- (66 un<strong>de</strong>r 1886) <strong>och</strong> 2 engrosförsäljningsföreningar,<br />
hvilka sistanförda idka<strong>de</strong> äfven betydlig utrikes<strong>han<strong>de</strong>l</strong><br />
<strong>och</strong> eg<strong>de</strong> talrika ångare.<br />
Granskas åter <strong>de</strong> siffror, s<strong>om</strong> angifva antalet af un<strong>de</strong>r senaste <strong>de</strong>cennium för<br />
brott åtala<strong>de</strong> <strong>och</strong> fälda, gifva äfven <strong>de</strong>ssa berättigad anledning <strong>de</strong>rtill att en förbättring<br />
i existensvilkoren fortfaran<strong>de</strong> egt rum. Så utgjor<strong>de</strong> in<strong>om</strong> England un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> folkmängd för brott anklaga<strong>de</strong> för brott fäl<strong>de</strong><br />
1878 24,854,397 16,372 12,473<br />
1879 25,165,336 16,388 12,525<br />
1880 25,480.161 14,770 11,214<br />
1881 26,055.406 14,786 11,353<br />
1882 26,406^820 15,260 11,609<br />
1883 26,770,744 14,659 11,347<br />
1884 - 27,132,449 14,407 11,134<br />
1885 27,499.041 13,586 10,500<br />
1886 27,870,586 13,974 10,686<br />
1887 28,247,151 13,292 10,333
287<br />
Emigrationen — <strong>de</strong>nna för Storbritannien så vigtiga afledare för oroliga<br />
sinnen <strong>och</strong> öfverflödig arbetskraft — uppgick un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> till 398,747 personer,<br />
med 2,253 öfverstigan<strong>de</strong> <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Häraf voro<br />
280,068 britiska rikets un<strong>de</strong>rsåtar. Köran<strong>de</strong> antalet af liktidigt till hemlan<strong>de</strong>t<br />
återvända emigranter saknas ännu uppgift.<br />
Penningemarkna<strong>de</strong>n företed<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets första måna<strong>de</strong>r föga anmärkningsvärdt.<br />
Det vid <strong>år</strong>ets ingång gällan<strong>de</strong> bankdiskontot, 4 %^ nedsattes redan<br />
in<strong>om</strong> 14 dagar, först till 3 1 /, <strong>och</strong> sedan till 3 %, hvarvid <strong>de</strong>t förblef gällan<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r <strong>om</strong>kring en månad, då ytterligare nedsättning till 2'/a % <strong>och</strong> slutligen,<br />
få veckor <strong>de</strong>refter, till 2 % eg<strong>de</strong> rum. Härvid förblef räntefoten stadig intill<br />
andra veckan af maj, då <strong>de</strong>n till följd af gulduttagningar till utlan<strong>de</strong>t höj<strong>de</strong>s<br />
till 3 %. Härigen<strong>om</strong> åsyftad förstärkning af bankens reserv ernåd<strong>de</strong>s dock<br />
blott <strong>de</strong>lvis, <strong>och</strong> då räntan i <strong>de</strong>n öppna markna<strong>de</strong>n hastigt föll, fann sig bankens<br />
styrelse föranlåten att redan un<strong>de</strong>r juni återgå till 2 1 /, %", hvilken räntefot<br />
bibehölls till början af augusti, då <strong>de</strong>n åter höj<strong>de</strong>s till 3 % samt vid<br />
medlet af september till 4 % <strong>och</strong> slutligen un<strong>de</strong>r början af oktober till 5 % ,<br />
allt till skydd för bankens gen<strong>om</strong> starka gulduttagningar, hufvudsakligen för<br />
Sydamerika, försvaga<strong>de</strong> förråd af nämnda metall. Den öppna markna<strong>de</strong>n influera<strong>de</strong>s<br />
dock ej häraf, så att <strong>de</strong>ss räntefot för l:ma tre måna<strong>de</strong>rs vexlar vid<br />
ett tillfälle notera<strong>de</strong>s ej mindre än 2 % lägre än <strong>de</strong>n af banken fordra<strong>de</strong>.<br />
Guldförrå<strong>de</strong>t fortfor med anledning häraf att fortfaran<strong>de</strong> aftyna <strong>och</strong> vid medlet<br />
af november ha<strong>de</strong> bankens behållning af mynt <strong>och</strong> plantsar nedgått till mindre än<br />
18'/2 millioner £ st., ett belopp, lägre än någon gång un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong><br />
20 <strong>år</strong>. Un<strong>de</strong>r sådant förhållan<strong>de</strong> fann sig banken föranlåten att uppträda i stor<br />
skala sås<strong>om</strong> låntagare, för att <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> minska markna<strong>de</strong>ns låneförmåga <strong>och</strong><br />
söka uppskrufva <strong>de</strong>ss räntefot till närmare öfverensstämmelse med sin egen;<br />
men allt <strong>de</strong>tta oaktadt förblef räntefoten i öppna markna<strong>de</strong>n fortfaran<strong>de</strong> lägre<br />
än bankens. Un<strong>de</strong>r större <strong>de</strong>len af <strong>år</strong>ets sista måna<strong>de</strong>r fortgick <strong>de</strong>rföre <strong>de</strong>nna<br />
konflikt, ytterligare bidragan<strong>de</strong> att bestyrka <strong>de</strong>t redan i närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelse<br />
med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> yttran<strong>de</strong> af »The Econ<strong>om</strong>ists» finansielle medarbetare,<br />
att nämligen »<strong>de</strong>n tid ej tor<strong>de</strong> vara aflägsen, då Englands bank, till undvikan<strong>de</strong><br />
af finansiella sv<strong>år</strong>igheter, finner sig nödsakad att medgifva ränta å <strong>de</strong>positioner,<br />
för att <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> draga till sig <strong>de</strong> kapital, hvilka för närvaran<strong>de</strong> finna användning<br />
i konkurrensen med <strong>de</strong>nsamma».<br />
Vexlingarna af räntefoten in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna penningemarknad un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong>tion<strong>de</strong><br />
åskådliggöras af nedanståen<strong>de</strong> tabell: *<br />
Förändringar 1879 1880 1881 1882 1883 1884 1885 1886 1887 <strong>1888</strong><br />
i bankens ränta: Ggr 5 2 6 6 6 7 7 7 7 9<br />
Högsta bankränta % 5 3 5 6 6 5 5 5 5 5<br />
lägsta d:o % 2 2'/, 2'/, 3 3 2 2 2 2 2<br />
«e<strong>de</strong>l d:o pr £ 100 2. 10. 3 2, 15. 3 3. 9. 6 4. 2. 8 3. 11. 6 2. 19. 2 2.16.9 3. 0. 4 3. 6. 0 3. 6. 3<br />
Me<strong>de</strong>lränta i öppna markna<strong>de</strong>n<br />
för l:ma tremåna<strong>de</strong>rB vexlar 1.15.0 2.6.6 2.18.6 3.7.3 3.0.8 2.8.1 2.0.9 2.1.02.7.32.7.0<br />
Markna<strong>de</strong>ns ränta nn<strong>de</strong>rsteg<br />
bankens med... pr £ 100 15.3 8.9 11.6 15.5 10.10 11.1 16.0 19.4 18.9 19.3<br />
* I sammanhang härmed kan jag ej nn<strong>de</strong>rlåta att, med anledning af till generalkonsulatet<br />
ej säilan ingåen<strong>de</strong> framställningar <strong>från</strong> hemlan<strong>de</strong>n <strong>om</strong> anskaffan<strong>de</strong>t af lån till <strong>de</strong>r inhemska<br />
företag »mot i London gällan<strong>de</strong> låga ränta», fästa uppmärksamheten <strong>de</strong>ra, <strong>de</strong>ls att generalkonsulatet<br />
icke anser <strong>de</strong>t ligga in<strong>om</strong> <strong>de</strong>ss befogenhet eller pligt att uppträda sås<strong>om</strong> förmedlare<br />
af dylika transaktioner, <strong>de</strong>ls ock att här notera<strong>de</strong> ränta städse afser l:ma affärspapper med<br />
kortare betalningstid — ej lån mot inteckningar — äfvens<strong>om</strong> att <strong>de</strong>n ränta s<strong>om</strong> här fordras<br />
vid lån mot in<strong>om</strong> främman<strong>de</strong> land befintlig realsäkerhet i <strong>de</strong> flesta fall tor<strong>de</strong> vara fullt lika<br />
hög, <strong>om</strong> ej högre, än <strong>de</strong>n i hemlan<strong>de</strong>n gällan<strong>de</strong>, hvarförntan giltig obenägenhet mot dylika<br />
lån förefinnes.
288<br />
A fondbörsen har i <strong>de</strong>t hela en god stämning un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et varit rådan<strong>de</strong>.<br />
Liflig <strong>om</strong>sättning framkalla<strong>de</strong>s till en början gen<strong>om</strong> riklig penningetillgång un<strong>de</strong>r<br />
ökad affärsverksamhet oeh förhoppning <strong>om</strong> fortfaran<strong>de</strong> fred. Härtill k<strong>om</strong> senare<br />
ytterligare ryktet <strong>om</strong> en tillernad räntekonvertering af lan<strong>de</strong>ts statsskuld,<br />
<strong>och</strong> ehuru <strong>de</strong>n stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>nsen för någon tid hämma<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n åldrige<br />
tyske kejsarens <strong>från</strong>fälle <strong>och</strong> berättelserna <strong>om</strong> ryska truppers anmarsch mot<br />
österrikiska gränsen, föranled<strong>de</strong> dock förverkligan<strong>de</strong>t af ofvan antydda finansoperation<br />
stark begärlighet efter alla solida vär<strong>de</strong>papper. En viss reaktion<br />
häremot inträd<strong>de</strong> visserligen vid <strong>de</strong>t efter så kort mellantid förnya<strong>de</strong> regent<strong>om</strong>bytet<br />
å Tysklands tron, men <strong>de</strong> optimistiska åsigterna fingo förnyadt lif gen<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>t af nämnda lands unge kejsare aflagda besöket i S:t Petersburg. För<br />
skör<strong>de</strong>n synnerligen ogynsam vä<strong>de</strong>rlek un<strong>de</strong>r hösten i förening med fortgåen<strong>de</strong><br />
stark guldutförsel <strong>och</strong> <strong>de</strong>raf stegradt pris å penningar blefvo visserligen ej utan<br />
allt inflytan<strong>de</strong>, men i <strong>de</strong>t stora hela kan en fast ten<strong>de</strong>ns sägas fortfaran<strong>de</strong> hafva<br />
gjort sig gällan<strong>de</strong>.<br />
Arets märkligaste finansiella företag bildar obestridligen ofvan anförda<br />
räntekonvertering, me<strong>de</strong>lst hvilken ej mindre än £ 514,314,000 <strong>om</strong>sattes <strong>från</strong><br />
3 till 2 3/t %, eller, efter 1903, till 2 1 /, X, samt då medföran<strong>de</strong> en <strong>år</strong>lig<br />
räntebesparing af £ 2,800,000. Sås<strong>om</strong> ofvan antydts, framkalla<strong>de</strong>s härigen<strong>om</strong>,<br />
samt gen<strong>om</strong> i allmänhet ökadt förtroen<strong>de</strong> in<strong>om</strong> affärsverl<strong>de</strong>n, en lifligare begärlighet<br />
för högre ink<strong>om</strong>st gifvan<strong>de</strong> eller lofvan<strong>de</strong> vär<strong>de</strong>papper, <strong>och</strong> då <strong>de</strong>rtill<br />
k<strong>om</strong> att man ha<strong>de</strong> att motse en snar förändring in<strong>om</strong> lagstiftningen röran<strong>de</strong><br />
bildan<strong>de</strong>t af aktiebolag, försv<strong>år</strong>an<strong>de</strong> <strong>och</strong> fördyran<strong>de</strong> sådana, föranled<strong>de</strong>s <strong>de</strong>raf<br />
ifrigt bemödan<strong>de</strong> att så hastigt s<strong>om</strong> möjligt bringa nya företag i markna<strong>de</strong>n.<br />
Nu anförda förhållan<strong>de</strong>n hafva ock haft till följd att un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> nya<br />
aktiebolag <strong>och</strong> fon<strong>de</strong>ra<strong>de</strong> lån utsläppts, motsvaran<strong>de</strong> ett n<strong>om</strong>inelt belopp af<br />
£ 160,255,000 — mot £ 111,209,000 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 — hvaraf £ 137,252,000<br />
infordradt kapital. Denna kapitaltillökning är <strong>de</strong>n största s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r något <strong>år</strong><br />
egt rum, med undantag för 1881, då åtskilliga utländska lån till stora belopp<br />
utbjödoa. Brorslotten i sålunda un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong> till aktieteckning utbjudna<br />
företag intaga grufbolagen, hvilka i högre grad än alla andra utgjort föremål<br />
för spekulation, <strong>och</strong> <strong>de</strong>rnäst sådana s<strong>om</strong> afsedt bearbetning af Chilis salpeterlager.<br />
Den ofantliga <strong>om</strong>fattningen af först anförda bolag framg<strong>år</strong> af nedanståen<strong>de</strong><br />
uppgift röran<strong>de</strong> antal <strong>och</strong> n<strong>om</strong>inelt kapital af sådana, s<strong>om</strong> här inregistrerats<br />
sedan <strong>år</strong> 1876.<br />
År Antal bolag N<strong>om</strong>inelt aktiekapital<br />
1876 122 £ 6,012,400<br />
1877 96 » 5,167,460<br />
1878 93 » 5,223,000<br />
1879 83 » 3,576,200<br />
1880 157 » 11,940,270<br />
1881 217 »20,848,450<br />
1882 169 » 12,500,800<br />
1883 151 j> 14,712,398<br />
1884 148 » 14,952,207<br />
1885.. 138 »24,448,951<br />
1886 237 »29,439,728<br />
1887 269 » 34,002,041<br />
<strong>1888</strong> 365 » 52,663,400<br />
Af sist anförda antal afsågo 77 bolag bearbetan<strong>de</strong>t af malm- <strong>och</strong> kolfyndigheter<br />
in<strong>om</strong> Storbritannien, med ett aktiekapital af £ 5,836,325; 21 åter
289<br />
grufegend<strong>om</strong>ar in<strong>om</strong> Spanien <strong>och</strong> Portugal, 8 in<strong>om</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge, 7 in<strong>om</strong><br />
Österrike-Ungern <strong>och</strong> 3 in<strong>om</strong> Frankrike. Väl kändt är att en stor <strong>de</strong>l af<br />
Ink<strong>om</strong>sterna utgjor<strong>de</strong>:<br />
290<br />
Af tullme<strong>de</strong>l* £ 19,630,000<br />
» accis** i) 25,620,000<br />
» stämpelafgifter » 13,000,000<br />
» fastighets- <strong>och</strong> ink<strong>om</strong>stskatt B 17,410,000 £ 75,660 00O<br />
» postme<strong>de</strong>l ... £ 8,650,000<br />
» telegrafme<strong>de</strong>l B 1,950,000<br />
» d<strong>om</strong>äner B 390,000<br />
B diverse » 3,152,254 B 14,142,254<br />
Summa ink<strong>om</strong>ster £ 89,802,254<br />
Utgifterna för<strong>de</strong>la sig åter sålunda:<br />
Af riksgäldskontorets me<strong>de</strong>l — Consolidated Funds — utgå till:<br />
Kantor <strong>och</strong> <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r å statsskul<strong>de</strong>n £ 26,213,911<br />
Civillistan » 410,470<br />
Pensioner <strong>och</strong> annuiteter » 336,648<br />
Löner <strong>och</strong> arvo<strong>de</strong>n B 89,178<br />
Öfverd<strong>om</strong>stolar B 494,882<br />
Diverse » 426,906 £ 27,971,995<br />
Af statskontoret till:<br />
Armén £ 18,167,196<br />
Flottan B 12,325,357<br />
Civile tjenstemän m. m. d » 18,210,000<br />
Tull- <strong>och</strong> skatteuppbör<strong>de</strong>n » 2,707,746<br />
Postverket » 5,403,348<br />
Telegrafverket » 1,940,012<br />
Paketposten ;> 697,990 » 59,451,649<br />
Summa utgifter £ 87,423,644<br />
Lemnan<strong>de</strong> ett öfverskott af B 2,378,610<br />
Bland lagstiftningsåtgär<strong>de</strong>r, tillk<strong>om</strong>na un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, beröres lan<strong>de</strong>ts <strong>han<strong>de</strong>l</strong><br />
<strong>och</strong> industri främst af <strong>de</strong>n s. k. jernvägstaxeakten. I nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelser<br />
— se sidan 223 i <strong>de</strong>n för <strong>år</strong> 1886 — har redan <strong>om</strong>nämnts <strong>de</strong> berättiga<strong>de</strong><br />
klag<strong>om</strong>ål s<strong>om</strong> af trafikanter framstälts mot af härvaran<strong>de</strong> järnvägsstyrelser<br />
stipulera<strong>de</strong> fraktsatser, <strong>och</strong> <strong>de</strong>rvid i främsta rummet mot <strong>de</strong>n fraktlindring,<br />
s<strong>om</strong>, till men för <strong>de</strong>n inhemska industrien, medgifves vid transport af direkt<br />
<strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> varor, <strong>de</strong>stinera<strong>de</strong> till i <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t belägen<br />
ort.*** I <strong>och</strong> för ordnan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>nna vigtiga angelägenhet har un<strong>de</strong>r senaste<br />
parlamentssession en k<strong>om</strong>ité tillförordnats, åt hvilken anförtrotts att utöfva<br />
* Hufvndsakligaat af tobak, té <strong>och</strong>. spritvaror.<br />
** Hufvudsakligast tillverknings- <strong>och</strong> ntskänkningsafgifter för spirituösa, öl m. m. d.<br />
*** Sås<strong>om</strong> ytterligare bevis härå anföres hnrns<strong>om</strong> vid transport af trävaror <strong>från</strong> Newcastle<br />
frakten å jernvägen ntgör<br />
sh. d. sh. d.<br />
till Startford för inhemsk vara 25. 10 för utländsk 15. —<br />
» Tamworth » » 20. O » » 14. 10<br />
» Leicester » » 20. 0 » •> 1 1 . 0<br />
» Nottingham » » 18. O » » 10. 0 o. s. v.;<br />
<strong>de</strong>tta beroen<strong>de</strong> <strong>de</strong>raf att North Eastern Railway vid koncessions erhållan<strong>de</strong> förbundit sig att<br />
för gods, landadt i Newcastle, påföra lika frakt t<strong>om</strong> <strong>de</strong>n i Hnll <strong>de</strong>bitera<strong>de</strong>.
291<br />
kontroll i nämnda hänseen<strong>de</strong> <strong>och</strong> in<strong>om</strong> vissa gränser bestämma <strong>de</strong> frakter m. m.<br />
jernvägsbolagen ega rätt att uppbära. Lagens verkningar hafva ännu icke gjort<br />
sig märkbara, <strong>och</strong> temligen allmänt uttalas farhågan att <strong>de</strong> här så mäktiga <strong>och</strong><br />
inflytelserika jernvägsintressena skola förmå att inskränka härvid åsyfta<strong>de</strong> lindringar<br />
till <strong>de</strong>t minsta möjliga, till förmån för jernvägarnes rentabilitet. Denna<br />
sist anförda påverkas ock i allmänhet in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta land ej blott af kostna<strong>de</strong>rna<br />
för anläggning, un<strong>de</strong>rhäll <strong>och</strong> trafikering, utan ock <strong>de</strong>rjcmte, i talrika fall, af<br />
s. k. parlamentariska <strong>och</strong> rättsutgifter — »Parliamentary and Legal Costs» —,<br />
hvilka äro <strong>de</strong>ls förena<strong>de</strong> med ernåen<strong>de</strong>t af parlamentets medgifyan<strong>de</strong> till jernvägens<br />
anläggning, <strong>de</strong>ls ock orsaka<strong>de</strong> af tvister med konkurreran<strong>de</strong> banor, <strong>och</strong><br />
för att gifva ett begrepp <strong>om</strong> storleken af härvid rent af bortkasta<strong>de</strong> belopp,<br />
tillåter jag mig anföra, hurus<strong>om</strong> ett dylikt bolag utbetalt i först anförda kostna<strong>de</strong>r<br />
nära en million £ innan ännu ett enda spadtag tagits till jernvägens<br />
byggan<strong>de</strong>. I en rättstvist anhängiggjord af South-Eastern Railway uppnåd<strong>de</strong><br />
advokaternas räkning ett <strong>om</strong>fång af 10,000 foliosidor, med en slutsumma af<br />
£ 240,000; likas<strong>om</strong> ock London—Brighton-jernvägsbolaget i en likartad tvist<br />
fick utbetala till advokater <strong>och</strong> vittnen <strong>om</strong>kring £ 1,000 <strong>om</strong> dagen un<strong>de</strong>r en<br />
tid af mer än 50 dagar.<br />
Den med sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>s ingång tillämpa<strong>de</strong> nya lagen <strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>smärken —<br />
»Tra<strong>de</strong>-marks» — har för importörer <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena i talrika fall<br />
medfört sv<strong>år</strong>igheter <strong>och</strong> föranledt påkallan<strong>de</strong>t af generalkonsulatets bemedling.<br />
Tack vare oförtruten beredvillighet <strong>från</strong> v<strong>år</strong> härvaran<strong>de</strong> beskickning, har <strong>de</strong>t<br />
dock i <strong>de</strong> allra flesta fall lyckats att hos ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> myndigheter utverka påkalla<strong>de</strong><br />
eftergifter <strong>och</strong> beslaglagda varors restitution. Af synnerlig vigt är dock<br />
ett minutiöst iakttagan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>nna författnings föreskrifter, helst olika åsigter<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong>ras rätta tolkning gjort sig gällan<strong>de</strong> i olika hamnar <strong>och</strong> ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong><br />
tulltjenstemän ofta nog visat föga urskilning vid <strong>de</strong>ras tillämpning. In<strong>om</strong> pressen<br />
hafva ock talrika anmärkningar förek<strong>om</strong>mit mot författningens ändamålsenlighet,<br />
hvarvid man uttryckt farhåga att <strong>de</strong>ss främsta resultat skulle blifva<br />
att beröfva Englands köpmän <strong>de</strong>n betydliga ink<strong>om</strong>st <strong>de</strong> hittills åtnjutit sås<strong>om</strong><br />
förmedlare af exporten af kontinentala industrialster till transatlantiska hamnar,<br />
sedan <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> konsumenter, vägledda af <strong>de</strong> nya varumärkena, lärt sig att<br />
finna vägen till <strong>de</strong> verkliga produktionsorterna. Dessa farhågor tor<strong>de</strong> dock numera<br />
hafva väsentligen aftagit <strong>och</strong> äfven härvid erfarenheten visat att »ärlighet<br />
varar längst».*<br />
Jernvägarnes sammanlagda längd öka<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r 1887 — <strong>de</strong>t senaste för<br />
hvilket officiella uppgifter äro tillgängliga — med 250 eng. mil <strong>och</strong> uppgick <strong>de</strong>n<br />
1 januari <strong>1888</strong> till 19,578 eng. mil med en anläggningskostnad af £ 845,971,654.<br />
A <strong>de</strong>samma befordra<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et — oberäknadt innehafvare af säsongbiljetter<br />
— 733,678,531 passagerare, med en totalink<strong>om</strong>st af £ 70,943,376, hvaraf<br />
52 % åtgingo i driftkostna<strong>de</strong>r.<br />
Sp<strong>år</strong>vägar förefunnos <strong>de</strong>n 30 juni <strong>1888</strong> till en längd af 904 eng. mil,<br />
hvilka med en anläggningskostnad af £ 13,735,685 un<strong>de</strong>r räkenskaps<strong>år</strong>et lemnat<br />
en ink<strong>om</strong>st af £ 2,796,299, hvaraf £ 2,175,434 åtgått i driftkostna<strong>de</strong>r.<br />
Antalet af vid <strong>de</strong>samma begagna<strong>de</strong> hästar utgjor<strong>de</strong> 25,832, lok<strong>om</strong>otiv 514 <strong>och</strong><br />
vagnar 3,501. Passagerare ha<strong>de</strong> befordrats till ett antal af 428,996,045.<br />
Post <strong>och</strong> telegraf. Vid utgången af senaste finans<strong>år</strong> funnos in<strong>om</strong> Storbritannien<br />
<strong>och</strong> Irland 17,587 postmottagningsställen, förut<strong>om</strong> 19,163 postlådor.<br />
* Sedan ofvanståen<strong>de</strong> nedskrifvits har i »The Board of Tra<strong>de</strong> Journal» — häftet för<br />
mars manad — offentliggjorts en artikel röran<strong>de</strong> tillämpningen af lagen <strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>smärken,<br />
hvilken artikel jag tillåter mig bifoga i öfversättning vid slntet af <strong>de</strong>nna berättelse.
292<br />
In<strong>om</strong> nämnda institution sysselsatta personal utgjor<strong>de</strong> 56,460 fast anstälda —<br />
hvaribland 3,872 qvinnor — samt 48,900 tillfälliga biträ<strong>de</strong>n. Un<strong>de</strong>r redovisnings<strong>år</strong>et<br />
ha<strong>de</strong> befordrats 1,512 millioner bref — motsvaran<strong>de</strong> 40 bref för<br />
hvarje invånare —, 189 millioner brefkort, 390 millioner bokpaket, 152 millioner<br />
tidningar samt 37 millioner postpaket. Af postanvisningar utfärda<strong>de</strong>s s. k.<br />
»Money-or<strong>de</strong>rs» — hufvudsakligen till utlan<strong>de</strong>t — till ett antal af 10,744,493<br />
för ett belopp af £ 26,334,126, samt af s. k. »Postal-or<strong>de</strong>rs» — inhemska<br />
postanvisningar — ett antal af 36,386,147 för £ 14,696,370.<br />
Af postsparbanker förefunnos <strong>de</strong>n 1 januari <strong>1888</strong> 8,720 med 6,916,327<br />
insättare, hvilkas behållning uppgick till £ 53,974,065, hvaraf £ 16,535,932<br />
insatta un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et.<br />
Telegrafen eg<strong>de</strong> en längd af 30,430 eng. mil med 180,000 eng. mil trådar.<br />
Dess bruttoafkastning ha<strong>de</strong> uppgått till £ 1,959,406; driftkostna<strong>de</strong>n åter<br />
till £ 1,928,159, lemnan<strong>de</strong> ett öfverskott af £ 31,247. Från 6,810 stationer<br />
befordra<strong>de</strong>s 53,403,425 telegram.<br />
Bruttoafkastningen af post- <strong>och</strong> telegrafverken uppgick till £ 11,064,745<br />
Utgifterna åter till » 8,213,405<br />
lemnan<strong>de</strong> en behållning af £ 2,851,340<br />
Patenter ansöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till ett antal af 19,070 — ej obetydligt flere<br />
än un<strong>de</strong>r något föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>och</strong> tredubbelt mer än un<strong>de</strong>r 1883 — <strong>år</strong>et förr<br />
•än för närvaran<strong>de</strong> gällan<strong>de</strong> patentlag träd<strong>de</strong> i verksamhet. Att sådunt i visa<br />
mån anty<strong>de</strong>r en tilltagan<strong>de</strong> industriel verksamhet är onekligt, <strong>om</strong> än föga mer<br />
än hälften af <strong>de</strong>ssa patentansökningar fullföljes <strong>och</strong> näppeligen en fjer<strong>de</strong><strong>de</strong>l af<br />
<strong>de</strong>samma öfverlefver första 4-<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n.<br />
Patentbyråns väsentligaste utgifter un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et hafva utgjorts af löner,<br />
£ 47,000, <strong>och</strong> tryckningskostnad, £ 24,000. Dess ännu ej till siffran fullt<br />
kända ink<strong>om</strong>ster un<strong>de</strong>r samma tid antagas k<strong>om</strong>ma att lemna ett betydligt öfverskott,<br />
isynnerhet s<strong>om</strong> förnyelseafgift vid slutet af <strong>de</strong>nna byrås första 4-<strong>år</strong>speriod<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et erlagts.<br />
En vigtig förändring i <strong>de</strong> för <strong>de</strong>tta embetsverk gällan<strong>de</strong> stadgar är <strong>de</strong>n<br />
nyligen i verksamhet trädda bestämmelsen <strong>om</strong> inregistrering af s. k. patentagenter,<br />
med förbud för andra att begagna nämnda benämning. Otvifvelaktigt<br />
k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>tta att lända till uppfinnarnes fr<strong>om</strong>ma, då <strong>de</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> lättare undgå<br />
att råka i hän<strong>de</strong>rna på <strong>de</strong>n talrika klass af hittills varan<strong>de</strong> dylika agenter,<br />
hvilka saknat nära nog alla benämningen motsvaran<strong>de</strong> qvalifikationer <strong>och</strong> hvilkas<br />
hufvudsakligaste syftemål varit att, så vidt möjligt, tillgodogöra sig uppfinnarnes<br />
ofta små tillgångar.
293<br />
Han<strong>de</strong>l <strong>och</strong> näringar.<br />
Angifna vär<strong>de</strong>t af Storbritanniens <strong>och</strong> Irlands <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning me<strong>de</strong>lst<br />
in- eller utförda varor har un<strong>de</strong>r senaste <strong>de</strong>cennium uppgått till:<br />
År Totalimport<br />
£<br />
Export af<br />
britiska alster<br />
£<br />
Export af alster<br />
<strong>från</strong> andra län<strong>de</strong>r<br />
<strong>och</strong> kolonierna<br />
£<br />
Summa import<br />
<strong>och</strong> export<br />
£<br />
1879 362,991,875 191,531,758 57,251,606 611,775,239<br />
1880 411,229,565 223,069,446 63,345,020 697,644,031<br />
1881 397,022,489 234,022,678 63,060,097 694,105,264<br />
1882 413,019,608 241,467,162 65,193,552 719,680,322<br />
1883 426,891,579 239,799,473 65,637,597 732,328,649<br />
1884 390,018,569 233,025,242 62,942,341 685,986,152<br />
1885 370,967,955 213,044,500 57,359,194 641,371,649<br />
1886 349,863,472 212,432,754 56,234,263 618,530,489<br />
1887 362,227,564 221,414,186 59,348,975 642,990,725<br />
<strong>1888</strong> 386,582,026 233,733,937 64,613,447 684,929,410<br />
Den <strong>om</strong>fattning i hvilken olika län<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ltagit i ofvan un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tvenne<br />
första titlarne angifna varu-utbyte un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>, jemfördt med motsvaran<strong>de</strong><br />
siffror för närmast föregåen<strong>de</strong> tvenne <strong>år</strong>, framg<strong>år</strong> af nedanståen<strong>de</strong> tabeller:
294<br />
In- <strong>och</strong> utförseln af guld <strong>och</strong> silfver — myntadt <strong>och</strong> i plantsar — un<strong>de</strong>r<br />
förstanförda tio<strong>år</strong>speriod har äter förhållit sig sålunda.:<br />
Guld Silfver<br />
År Införsel Utförsel Införsel Utförsel<br />
£ £ £ £<br />
1879 13,368,675 17,578,818 10,786,863 11,006,094<br />
1880 9.454,861 11,828,822 6,799,022 7,060,681<br />
1881 9,963,006 15,498,837 6,901,402 7,003,982<br />
1882.... 14,376,559 12,023,804 9,242,925 8,965,454<br />
1883 7,755,800 7,091,365 9,468,002 9,322,846<br />
1884 10,744.408 12,012,839 9,633,495 9,986,383<br />
1885 13,376,561 11,930,818 9,433,605 9,852,287<br />
1886 13.392,256 13,783,706 7,471,639 7.223,699<br />
1887 9,955,326 9,323,614 7,819,438 7,807,404<br />
<strong>1888</strong> 15,790,258 14,944,143 6,213,940 7,615,428<br />
Summa 118,177,710 126,016,766 83,770,331 85,844,258<br />
Häraf visar sig att utförseln af guld i me<strong>de</strong>ltal för <strong>år</strong> öfverstigit införseln<br />
med <strong>om</strong>kring £ 784,000, äfvens<strong>om</strong> utförseln af silfver öfverstigit införseln med<br />
£ 208,000 <strong>år</strong>ligen, eller tillsammans ej fullt 1 mill. £ <strong>om</strong> <strong>år</strong>et — ett i<br />
förhållan<strong>de</strong> till öfrig <strong>om</strong>sättning jemförelsevis obetydligt belopp.<br />
För<strong>de</strong>las åter ofvan angifna vär<strong>de</strong> af <strong>år</strong>ets import mellan <strong>de</strong> olika hufvudtitlar<br />
af varuslag, s<strong>om</strong> ingått i <strong>de</strong>nsamma, erhålles följan<strong>de</strong> resultat, till jemförelse<br />
hvarmed ökning eller minskning i motsvaran<strong>de</strong> import un<strong>de</strong>r närmast<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> äfven angifvits:<br />
Vär<strong>de</strong> Ökning eller ininsk-<br />
Slag £ ning mot <strong>år</strong> 1887 i £<br />
Lefvan<strong>de</strong> boskap 7,727,307 + 1,578,241<br />
Tullfria lifsme<strong>de</strong>l <strong>och</strong> dryckesvaror 124,281,097 + 7,350,738<br />
Tulldragan<strong>de</strong> d:o d:o 24,958,798 — 822,181<br />
Tobak 2,821,318 — 587,949<br />
Metaller 23,242,958 + 6,624,810<br />
Kemikalier, färg- <strong>och</strong> garfämnen 8,114,349 + 385,555<br />
Oljor 6,432,871 + 344,625<br />
Ktlvaror för textilindustrien 80,468,675 + 2,630,167<br />
D:o andra slag 36,722,501 + 3,326,455<br />
Manufakturvaror 57,793,604 + 2,929,414<br />
Diverse varor 14,018.548 + 887,140<br />
Summa £ 386,582,026 + 24,647,015<br />
Exporten af inhemska varor för<strong>de</strong>lad på enahanda sätt, lemnar följan<strong>de</strong><br />
resultat.<br />
Vär<strong>de</strong> Ökning eller minskning<br />
Slag £ £<br />
Lefvan<strong>de</strong> boskap 1,043,807 + 310,481<br />
Födoämnen <strong>och</strong> dricksvaror 10,242,543 + 882,552<br />
Råvaror, kol m. m 13,972,913 + 1,218,933<br />
Garn <strong>och</strong> väfna<strong>de</strong>r 108,863,731 + 803,017<br />
Metaller <strong>och</strong> <strong>de</strong>raf tillverka<strong>de</strong> varor,<br />
ut<strong>om</strong> maskiner 37,074,346 + 2,144,163
295<br />
Maskiner 12,932,625 + 1,786,880<br />
Beklädnadsartiklar 11,188,914 + 960,924<br />
Kemikalier m. m. d 7,444,350 + 415,958<br />
Öfriga exportvaror _ 30,970,708 + 3,812,589<br />
Summa £ 233,733,937 + 12,335,497<br />
Härtill k<strong>om</strong>mer:<br />
Iteexportera<strong>de</strong> varor af främman<strong>de</strong> ursprung..<br />
64,613,447 + 5,506,849<br />
eller tillsammans £ 298,347,384 + 17,842,346<br />
Af nu med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> uppgifter framst<strong>år</strong> att tillökningen i vär<strong>de</strong>t af importen<br />
hufvudsakligen berört lifsme<strong>de</strong>l — med <strong>om</strong>kring 8 mill. £ —, metaller med<br />
öfver 6 1 /, mill., textil- <strong>och</strong> andra råvaror med 6 mill. samt manufakturvaror<br />
med nära 3 mill. Till <strong>de</strong>t öka<strong>de</strong> vär<strong>de</strong>t af exporten bidraga åter metaller <strong>och</strong><br />
maskiner med nära 4 mill., varor inbegripna un<strong>de</strong>r benämningen »andra slag»<br />
med öfver 3 3/4 mill. <strong>och</strong> reexportera<strong>de</strong> kolonialvaror med 5'/4 mill. Härvid<br />
bör dock observeras, att till <strong>de</strong>t öka<strong>de</strong> importvär<strong>de</strong>t af metaller koppar bidragit<br />
med ej mindre än 4 3/4 mill., bvaremot importen af jernmalm minskats, oaktadt<br />
liflig verksamhet rådt in<strong>om</strong> stålmarkna<strong>de</strong>n.<br />
Till en rätt uppskattning af ofvan angifna tillökning i vär<strong>de</strong>t af sistli<strong>de</strong>t<br />
<strong>år</strong>s in- <strong>och</strong> utförsel är dock af nö<strong>de</strong>n att man särskiljer mellan <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>l <strong>de</strong>ri<br />
s<strong>om</strong> varit beroen<strong>de</strong> af ökad varumängd <strong>och</strong> <strong>de</strong>n s<strong>om</strong> uppk<strong>om</strong>mit gen<strong>om</strong> stegring<br />
af pris, jemförda med <strong>de</strong>m un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> tvenne <strong>år</strong> gällan<strong>de</strong>. En<br />
utredning i <strong>de</strong>tta hänseen<strong>de</strong> lemnar med afseen<strong>de</strong> å importen följan<strong>de</strong> resultat.<br />
1886 1887 <strong>1888</strong><br />
£ £ £<br />
Importvär<strong>de</strong>t enligt<br />
<strong>år</strong>ets me<strong>de</strong>lpris. 349,381,000 361,935,000 386,582,000<br />
Vär<strong>de</strong>t af samma import<br />
beräknadt enligt<br />
un<strong>de</strong>r närmast<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> gällan<strong>de</strong><br />
me<strong>de</strong>lpris — 373,164,000 366,020,000 377,686,000<br />
Ökning eller minskning<br />
till följd af prisskilnad<br />
— 23,783,000 — 4,085,000 + 8,896,000<br />
Ökning eller minskning<br />
gen<strong>om</strong> varumängd... + 2,760,000 + 16,639,000 + 15,751,000<br />
Verkliga skilna<strong>de</strong>n i<br />
importens vär<strong>de</strong> ... — 21,023,000 + 12,554,000 + 24,647,000<br />
Häraf framst<strong>år</strong> att <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s tillökning i importens vär<strong>de</strong> varit ej blott<br />
nära nog dubbelt större än <strong>de</strong>n för närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> — i stället för en<br />
minskning un<strong>de</strong>r 1886 —, utan ock på samma gång varuprisen, hvilka un<strong>de</strong>r båda<br />
förstanförda <strong>år</strong> voro fallan<strong>de</strong>, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t senaste förete en stegring. Un<strong>de</strong>r<br />
bå<strong>de</strong> 1887 <strong>och</strong> <strong>1888</strong> öka<strong>de</strong>s varumäng<strong>de</strong>n med ungefärligen lika belopp, men<br />
till följd af prisstegring blir tillökningen i totalvär<strong>de</strong>t dubbelt större för sistanförda<br />
<strong>år</strong>.<br />
Utföres dylik jemförelse särskilt med hänseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong> varuslag, med<br />
hvilka <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena företrä<strong>de</strong>svis <strong>de</strong>ltaga i <strong>de</strong>nna import, utfaller <strong>de</strong>nsamma<br />
för båda senaste <strong>år</strong> sålunda:
296<br />
Till förtydligan<strong>de</strong> af ofvan angifna siffror tillåter jag mig anföra följan<strong>de</strong>exempel.<br />
Vär<strong>de</strong>t af un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> införda oxar <strong>och</strong> tjurar var £ 5,130,837<br />
Lika antal djur eg<strong>de</strong> efter un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 gällan<strong>de</strong> lägre<br />
pris ett vär<strong>de</strong> af i rundt tal » 4,983,000<br />
Såle<strong>de</strong>s £ 147,837 mindre än un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong>.<br />
Men då <strong>de</strong>rtill k<strong>om</strong>mer att antalet af sistanförda <strong>år</strong>s import <strong>de</strong>raf äfven<br />
öka<strong>de</strong>s, motsvaran<strong>de</strong> ett vär<strong>de</strong> af £ 1,180,000, så utgör hela tillökningen för<br />
<strong>år</strong>et — gen<strong>om</strong> så väl ökadt antal s<strong>om</strong> stegradt pris — i rundt tal £ 148,000<br />
+ 1,180,000 = £ 1,328,000.<br />
Af trämassa åter un<strong>de</strong>rsteg vär<strong>de</strong>t af <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s import med £ 30,000<br />
<strong>de</strong>t belopp s<strong>om</strong> samma qvantitet ha<strong>de</strong> betingat un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Dà<br />
likvisst un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> inför<strong>de</strong>s för £ 196,000 mer än un<strong>de</strong>r 1887, utgör <strong>de</strong>n<br />
verkliga skilna<strong>de</strong>n i importens vär<strong>de</strong> blott £ 166,400.<br />
Af offentliggjorda redogörelser röran<strong>de</strong> resultatet af verksamheten un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et in<strong>om</strong> olika grenar af lan<strong>de</strong>ts industri framst<strong>år</strong>, att <strong>de</strong>tta i allmänhet utfallit<br />
gynsamt. Spanmålsmarkna<strong>de</strong>n påverka<strong>de</strong>s visserligen af en otillfredsställan<strong>de</strong><br />
skörd in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t, isynnerhet af <strong>de</strong>n vigtigaste brödsä<strong>de</strong>n — hvetet —,<br />
men häraf orsakad brist fyl<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> en ovanligt stor import af östra Europas<br />
sällsynt ymniga skörd, till förmån för spanmålshandlare oeh förbrukare, <strong>om</strong><br />
äfven ej för <strong>de</strong>n inhemske landtbrukaren. Den likale<strong>de</strong>s svaga skör<strong>de</strong>n af potäter<br />
inverka<strong>de</strong> gynsamt på förbrukningen af ris. Oaktadt priset å socker bibehöll<br />
senare <strong>år</strong>ens för konsumenterna förmånliga ståndpunkt, företed<strong>de</strong> likafullt hithöran<strong>de</strong><br />
marknad en mera förhoppningsfull stämning, må hända allt för tidigt<br />
tillgodogöran<strong>de</strong> sig motsedd inverkan å <strong>de</strong>n inhemska sockerförädlingen af <strong>de</strong>n
297<br />
nyligen här försiggångna internationella sockerkonferensen. In<strong>om</strong> textilindustrien<br />
hafva tillverkarne af silke <strong>och</strong> si<strong>de</strong>n anledning till belåtenhet; i mindre<br />
grad <strong>de</strong>remot importörerna af nämnda varor. Yllefabrikanterna, isynnerhet<br />
in<strong>om</strong> Bradfordbranchen, hafva likale<strong>de</strong>s ernått tillfredsställan<strong>de</strong> resultat <strong>och</strong><br />
enahanda uttalan<strong>de</strong> förspörjes <strong>från</strong> tillverkarne af lin- <strong>och</strong> juteväfna<strong>de</strong>r i Dun<strong>de</strong>e,<br />
hvilka förut haft att kämpa mot en följd af ogynsamma <strong>år</strong>. In<strong>om</strong> hampindustrien<br />
hafva <strong>de</strong>ssa glädjan<strong>de</strong> utsigter föranledt en prisstegring, s<strong>om</strong> för tillfället<br />
väsentligen minskat afsättningen af hithöran<strong>de</strong> varor. B<strong>om</strong>ullsspinnarne hafva<br />
likale<strong>de</strong>s i allmänhet haft att glädja sig åt större ut<strong>de</strong>lningar än un<strong>de</strong>r närmast<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, oaktadt <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et haft att kämpa med bå<strong>de</strong> stegra<strong>de</strong> anspråk<br />
<strong>från</strong> arbetarne <strong>och</strong> försök till otillbörlig inverkan på råvarans pris af amerikanska<br />
spekulanter. Förbrukningen in<strong>om</strong> Storbritannien af rå b<strong>om</strong>ull har un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et nått <strong>de</strong>n ofantliga siffran af 3,821,000 balar <strong>om</strong> 1,528,764,000 ®:s vigt<br />
<strong>och</strong> skeppningarna af hithöran<strong>de</strong> produkter nått en ovanlig höjd, <strong>och</strong> hafva<br />
spinnare samt väfvare f. n. fulla or<strong>de</strong>r till lönan<strong>de</strong> pris. Från <strong>de</strong>n mäktiga<br />
grupp af intressen, s<strong>om</strong> metallindustrin representerar, <strong>och</strong> hvaraf äfven skeppsbyggnad<br />
samt fraktfart numera så väsentligen beröras, ingå äfvenle<strong>de</strong>s tillfredsställan<strong>de</strong><br />
med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n bå<strong>de</strong> med hänseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong>t <strong>år</strong> s<strong>om</strong> gått <strong>och</strong> framtida<br />
utsigter. Om äfven Europas kontinent <strong>och</strong> Nordamerikas Förenta stater möjligen<br />
förmå att allt mera fylla sitt behof af råjern gen<strong>om</strong> egen tillverkning,<br />
synas <strong>de</strong>remot Australien <strong>och</strong> Sydamerika erbjuda förträffliga markna<strong>de</strong>r, hvarförutan<br />
britisk mångsidighet alltjemt lyckas framställa nya <strong>och</strong> lönan<strong>de</strong> förädlingsartiklar,<br />
likas<strong>om</strong> ock förbrukningen af stål in<strong>om</strong> skeppsbyggnadsindustrien<br />
företer en oafbruten stegring. Der finnes, i sanning, ej ett land, när eller<br />
fjerran, s<strong>om</strong> ej i ett eller annat hänseen<strong>de</strong> är beroen<strong>de</strong> af eller inverkar på<br />
britisk företagsamhet; <strong>de</strong>tta lands intressen äro så mångfaldiga <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss <strong>han<strong>de</strong>l</strong><br />
så <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong> att <strong>de</strong>t faller sig hardt när <strong>om</strong>öjligt för något samhälle, i hvad<br />
verlds<strong>de</strong>l s<strong>om</strong> helst, att skörda en vinst utan att engelskt kapital njuter an<strong>de</strong>l<br />
i <strong>de</strong>nsamma. Faller sålunda priset å italienskt silke till följd af ett tullkrig<br />
mellan nämnda land <strong>och</strong> Frankrike, medför sådant för<strong>de</strong>l för engelska, af dylika<br />
skrankor obehindra<strong>de</strong> köpare; stegras priset å koppar gen<strong>om</strong> ett franskt<br />
syndikat, tillfaller största vinsten <strong>de</strong>raf engelska kapitalister, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att ett<br />
prisfall åter k<strong>om</strong>mer förbrukarne till godo. Den fortgåen<strong>de</strong> tillökningen i Norges<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflotta skapar visserligen en konkurrent i fraktfarten, s<strong>om</strong> till ojemförligt<br />
största <strong>de</strong>l bedrifves med engelska fartyg, men <strong>de</strong>n bidrager dock på samma<br />
gång till stegrad verksamhet å varfven vid Tyne <strong>och</strong> Cly<strong>de</strong>. Härtill k<strong>om</strong>mer,<br />
att <strong>de</strong>tta lands industriidkare, hvilka hittills sås<strong>om</strong> tongifvan<strong>de</strong> in<strong>om</strong> <strong>de</strong> flesta<br />
yrken icke känt behofvet att lämpa sin tillverkning efter andra län<strong>de</strong>rs fordringar,<br />
sedvanor eller smak, till följd af ökad konkurrens funnit sig föranlåtna<br />
att till allt större <strong>om</strong>fattning inslå på annan väg. Äfven här tillverkas sålunda<br />
ej numera, sås<strong>om</strong> tillförne, stora förråd att, hvilan<strong>de</strong> på lager, afvakta<br />
köpares möjliga ank<strong>om</strong>st. Lätta<strong>de</strong> k<strong>om</strong>munikationer hafva förvandlat hela<br />
jor<strong>de</strong>n till en enda marknad, öppen för alla köpare, men ej i lika mån för<br />
säljare. Häraf har en täflan alstrats, ur hvilken <strong>de</strong>n afg<strong>år</strong> med seger s<strong>om</strong><br />
bäst först<strong>år</strong> att med vaken uppmärksamhet <strong>och</strong> okuflig energi aktgifva på markna<strong>de</strong>ns<br />
fordringar, <strong>och</strong> att insigten här<strong>om</strong> äfven här vinner allt mera insteg,<br />
<strong>de</strong>rhän tyda alla tecken.<br />
Ett synnerligen framståen<strong>de</strong> rum in<strong>om</strong> <strong>år</strong>ets k<strong>om</strong>mersiella verksamhet intager<br />
uppk<strong>om</strong>sten af s. k. syndikater. Dylika föreningar, med hvilka företrä<strong>de</strong>svis<br />
afses att med inskränkning af <strong>de</strong>n fria konkurrensen monopolisera tillgången<br />
å en eller annan nödvändighetsvara <strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> ernå tillfälle att<br />
godtyckligt bestämma <strong>de</strong>t pris, till hvilket <strong>de</strong>nsamma hålles tillgänglig ät <strong>de</strong>n
298<br />
förbrukau<strong>de</strong> allmänheten, hafva, sås<strong>om</strong> bekant, ursprungligen uppk<strong>om</strong>mit i Förenta<br />
staterna <strong>och</strong> <strong>de</strong>r onekligen i åtskilliga fall lyckats framkalla en storartad<br />
industriel verksamhet — sås<strong>om</strong> t. ex. pretroleumsyndikatet i Pennsylvania<br />
m. fl. —, i andra åter, <strong>de</strong>r qvantiteten <strong>och</strong> vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n vara man sökt kontrollera<br />
öfverstigit <strong>de</strong>rför tillgängligt kapital, städse medfört förluster <strong>och</strong> vanligast<br />
<strong>de</strong>ltagarnes ruin. Så länge dylika föreningar här inskränkt sig till sådana<br />
föremål, hvilka ej egentligen tillhöra <strong>de</strong>n dagliga förbrukningen — t. ex.<br />
tenn <strong>och</strong> koppar —, tilldrogo sig <strong>de</strong>ras åtgöran<strong>de</strong>n visserligen intresse, isynnerhet<br />
in<strong>om</strong> fondbörsen, sås<strong>om</strong> utgöran<strong>de</strong> föremål för vågsamt börsspel, men dock<br />
ej farhåga hos <strong>de</strong>n stora allmänheten för <strong>de</strong>raf härledda följ<strong>de</strong>r. Helt annorlunda<br />
har <strong>de</strong>remot <strong>de</strong>t senare bilda<strong>de</strong> s. k. saltsyndikatet blifvit bedömdt. Detta<br />
mycket kapitalstarka syndikat, s<strong>om</strong> lyckats un<strong>de</strong>r sin kontroll förena nära nog<br />
samtliga saltfyndigheter in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta land, angaf visserligen till en början en<br />
reglering af produktionen, utan väsentligare prisstegring, sås<strong>om</strong> sitt mål; men<br />
nardt när fördubbladt pris, i förening med andra hämman<strong>de</strong> band på <strong>de</strong>nna<br />
nödvändighetsvaras köp <strong>och</strong> försäljning, hafva se<strong>de</strong>rmera framkallat en storm af<br />
ovilja mot syndikatet, s<strong>om</strong> fått sitt uttryck i en vid innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>s parlament<br />
väckt motion <strong>om</strong> skärpta lagstiftningsåtgär<strong>de</strong>r till förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n skadliga<br />
inverkan dylika föreningar kunna åstadk<strong>om</strong>ma.<br />
Dessa farhågor kunna visserligen synas fullt berättiga<strong>de</strong> i ett land, likt<br />
England, hvars tillvaro hardt när är beroen<strong>de</strong> af möjligheten att fylla befolkningens<br />
behof till möjligast lägsta pris, men å andra sidan är <strong>de</strong>t obestridligt,<br />
att en för angifna ändamål bildad förening — syndikat, ring, corner — icke kan<br />
med ringaste hopp <strong>om</strong> framgång operera med annan vara än <strong>de</strong>n hvarå tillgången<br />
är till qvantiteten ocb in<strong>om</strong> en gifven tidrymd skarpt begränsad. Med<br />
numera rådan<strong>de</strong> lätthet i förbin<strong>de</strong>lse mellan olika län<strong>de</strong>r <strong>och</strong> verlds<strong>de</strong>lar, mellan<br />
<strong>de</strong> <strong>från</strong> hvarandra mest aflägsna produktionsorter, är sv<strong>år</strong>ligen någon allmän<br />
brist å en nödvändighetsvara tänkbar — allra minst åvägabragt gen<strong>om</strong> konstla<strong>de</strong><br />
me<strong>de</strong>l — samt följaktligen möjligheten för ett dylikt syndikats verksamhet<br />
allt för begränsad för att af sådan någon egentlig fara eller annat än öfvergåen<strong>de</strong><br />
obehag kan vara att motse, helst i ett land <strong>de</strong>r hardt när obegränsad<br />
fri<strong>han<strong>de</strong>l</strong> rå<strong>de</strong>r <strong>och</strong> <strong>de</strong>r följaktligen snart nog <strong>de</strong>n höjd i prisstegring är nådd,<br />
utöfver hvilken förlusten af <strong>de</strong>n inhemska markna<strong>de</strong>n riskeras. Att, huru obestridligt<br />
nu anförda förhållan<strong>de</strong> än är, kapital likafullt finnes disponibelt för<br />
dylika spekulationer, kan ej förklaras annorlunda än <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att vinstbegäret<br />
gör klokheten blind.<br />
Skeppsfart <strong>och</strong> skeppsbyggnadsindustri. *<br />
Un<strong>de</strong>r större <strong>de</strong>len af senast tilländagångna <strong>år</strong> hafva redare <strong>och</strong> byggare<br />
af fartyg arbetat un<strong>de</strong>r så gynsamma förhållan<strong>de</strong>n att motsvarighet till <strong>de</strong>ssa<br />
saknats ända sedan <strong>år</strong> 1883. Frakterna hafva i allmänhet befunnit sig i fortgåen<strong>de</strong><br />
stegring <strong>och</strong> ny tonnage rönt ovanlig efterfrågan till böjda pris. Med<br />
<strong>de</strong>t nära samband s<strong>om</strong> förefinnes mellan <strong>de</strong>ssa båda grenar af affärsverksamhet<br />
är en ömsesidig inverkan <strong>de</strong>m emellan sjelfklar. En följd häraf är ock att förtroen<strong>de</strong>t<br />
för <strong>de</strong> höjda fraktsatsernas fortvaro icke är all<strong>de</strong>les o<strong>de</strong>ladt, i <strong>de</strong>t<br />
farhåga af mången hyses för en gen<strong>om</strong> hastigt ökad tillgång å tonnage framkallad<br />
reaktion.<br />
* Röran<strong>de</strong> hithöran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n saknas i <strong>de</strong> flesta hänseen<strong>de</strong>n senare statistiska uppgifter<br />
än för 1887.
299<br />
Så vidt af hittills synliga uppgifter <strong>från</strong> skeppsbyggnadsindustriens centra<br />
kunnat slutas, uppgå un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> in<strong>om</strong> Storbritannien utförda fartygsnybyggna<strong>de</strong>r<br />
till <strong>om</strong>kring 900,000 tons — hvartill motsvarighet saknas un<strong>de</strong>r<br />
närmast föregåen<strong>de</strong> 5 <strong>år</strong>. Af nämnda nybyggna<strong>de</strong>r utgjor<strong>de</strong> <strong>om</strong>kring 90 %<br />
ångare, hvadan tillökningen i tonnage motsvarar mer än 2 millioner tons af<br />
seglan<strong>de</strong> fartyg, eller <strong>om</strong>kring 14 mill. tons fraktförmåga, vid beräkning af för<br />
resans längd vanligt me<strong>de</strong>ltal samt ångares större lastdryghet. Dessa siffror<br />
representera visserligen betydliga belopp, men härvid bör dock ihågk<strong>om</strong>mas att<br />
<strong>de</strong> äro små i förhållan<strong>de</strong> till tontalet af hela verl<strong>de</strong>ns <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottor, s<strong>om</strong> numera<br />
i vida högre grad än någonsin k<strong>om</strong>pletteras <strong>från</strong> britiska varf. Af med<br />
hithöran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n förtrogne framhålles ock <strong>de</strong>rföre, att utsigterna för en<br />
fortgåen<strong>de</strong> <strong>och</strong> lönan<strong>de</strong> tillökning af skeppsfarten äro lofvan<strong>de</strong><br />
emedan verlds<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n onekligen <strong>år</strong> för <strong>år</strong> företer en oafbruten <strong>och</strong> hastig<br />
stegring, med <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> ökadt behof af tonnage;<br />
emedan, vidare, in<strong>om</strong> flertalet af <strong>sjöfart</strong>sidkan<strong>de</strong> nationers <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottor<br />
antalet <strong>och</strong> drägtigheten af segelfartyg ännu äro öfvervägan<strong>de</strong>, ehuru all sannolikhet<br />
förefinnes <strong>de</strong>rför att <strong>de</strong>ssa efter hand k<strong>om</strong>ma att mer <strong>och</strong> mer utbytas<br />
mot ångfartyg;<br />
emedan af f. n. befintliga ångare en betydlig <strong>de</strong>l påkallar <strong>om</strong>byggnad eller<br />
ersättning af nya för att med hänseen<strong>de</strong> till konstruktion <strong>och</strong> fraktförmåga<br />
motsvara ti<strong>de</strong>ns fordringar, samt<br />
emedan Storbritannien fortfar att <strong>år</strong> för <strong>år</strong> tillegna sig allt större an<strong>de</strong>l<br />
af verl<strong>de</strong>ns fraktfart.<br />
Häremot framhålles å andra sidan att nyare ti<strong>de</strong>ns ångfartyg gen<strong>om</strong> större<br />
snabbhet förmå un<strong>de</strong>r lika tidsåtgång lemna större arbetsprodukt;<br />
att gen<strong>om</strong> utföran<strong>de</strong>t af maritima kanaler minskning i resornas längd allt<br />
mera möjliggöres;<br />
att gen<strong>om</strong> begagnan<strong>de</strong>t af stål sås<strong>om</strong> byggnadsmateriel lastdrygheten ökas<br />
i jemförelse med n<strong>om</strong>inella tonnagen, samt<br />
att in<strong>om</strong> åtskilliga län<strong>de</strong>r statsun<strong>de</strong>rstöd vare sig direkt eller gen<strong>om</strong> premier,<br />
protektiva tulltariffer m. m. d. locka till ökan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>ras <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottor<br />
<strong>och</strong> öppnan<strong>de</strong>t af nya <strong>sjöfart</strong>sförbin<strong>de</strong>lser un<strong>de</strong>r vilkor s<strong>om</strong>, <strong>om</strong> ej <strong>om</strong>öjliggöra,<br />
dock försv<strong>år</strong>a täflan med <strong>de</strong>samma, o. s. v.<br />
Omöjligt är visserligen att förutse hvad framti<strong>de</strong>n i nu anförda hänseen<strong>de</strong><br />
kan bära i sitt sköte, men att döma af hittills vunnen erfarenhet har Storbritanniens<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflotta <strong>de</strong>rvid föga att befara. Så vill åtminstone synas af<br />
här nedan anförda uppgifter röran<strong>de</strong> skeppsfartens <strong>om</strong>fattning <strong>och</strong> tillväxt un<strong>de</strong>r<br />
senaste <strong>de</strong>cennium in<strong>om</strong> <strong>de</strong> 10 stater, hvilka ega <strong>de</strong> mest betydan<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottor.<br />
Summa af in- <strong>och</strong> utklareringar Tillökning<br />
Land 1878 1887 un<strong>de</strong>r 1887<br />
Tons Tons Tons<br />
Storbritannien 51,595,000 65,161,000 13,566,000<br />
Tyskland 11,427,000 16,319,000 4,892,000<br />
Frankrike 20,910,000 26,749,000 5,839,000<br />
Holland 6,227,000 8,171,000 1,944,000<br />
Italien 8,152,000 12^339,000 4,187,000<br />
Sverige 6,271,000 8,860,000 2,589,000<br />
Norge 3,917,000 4,687,000 770,000<br />
Europ. Ryssland 7,847,000 10,005,000 2,158,000<br />
Portugal 4,912,000 6,962,000 2,050,000<br />
Förenta Staterna 23,374,000 27,042,000 3,668,000<br />
Summa 144,632,000 186,295,000 41,663,000
300<br />
I <strong>och</strong> för k<strong>om</strong>plettering af nu med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> uppgifter Sr dock af nö<strong>de</strong>n att<br />
till <strong>de</strong>samma foga sådane röran<strong>de</strong> drägtigheten af ifrågavaran<strong>de</strong> län<strong>de</strong>rs <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottor<br />
vid slutet af <strong>de</strong>cenniets första <strong>och</strong> sista <strong>år</strong>, äfvens<strong>om</strong> <strong>om</strong> <strong>de</strong>n tillökning<br />
eller minskning i sådant hänseen<strong>de</strong> <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>rgått.<br />
Han<strong>de</strong>lsflottans drägtighet Tillökning Minskning<br />
Land 1878 1887 1887 1887<br />
Tons Tons Tons Tons<br />
Storbritannien 6,492,000 7,296,000 804,000<br />
Tyskland 1,129,000 1,284,000 155,000<br />
Frankrike 976,000 993,000 17,000<br />
Holland 359,000 286^000 73,000<br />
Italien 1,029,000 945,000 84,000<br />
Sverige.... 536,000 500,000 36,000<br />
Norge 1,526,000 1,524,000 2,000<br />
Europ. Kyssland 382,000 492,000 110,000<br />
Portugal 75,000 80,000 5,000<br />
Förenta Staterna 1,629,000 1.015,000 614,000<br />
Summa 14,133,000 14,415,000<br />
Vid en hastig blick å sistanförda summor erhåller man visserligen <strong>de</strong>n<br />
föreställning att <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottans tillökning un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna tio<strong>år</strong>speriod varit förvånansvärdt<br />
obetydlig, men så är dock ingalunda förhållan<strong>de</strong>t, ty un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att<br />
segelfartygens antal <strong>och</strong> tonnage aftagit har <strong>de</strong>remot ångfartygens tillvuxit i<br />
vida högre grad samt med i ännu hastigare progression ökad fraktförmåga,<br />
sås<strong>om</strong> framst<strong>år</strong> af nedanståen<strong>de</strong> jemförelse mellan ofvan angifna län<strong>de</strong>r, med<br />
undantag för Portugal, hvari<strong>från</strong> uppgift saknas.<br />
Ångbåtsflottans drägtighet Tillökning<br />
Land 1878 1887 1887<br />
Tons Tons Tons<br />
Storbritannien 2,313,000 4,081,000 1,768,000<br />
Tyskland 179,000 454,000 275,000<br />
Frankrike 246,000 500,000 254,000<br />
Holland 59,000 108,000 49,000<br />
Italien 63,000 144,000 81,000<br />
Sverige 82,000 114.000 32,000<br />
Norge 52,000 113,000 61,000<br />
Europ. Ryssland 110,000 130,000 20,000<br />
Förenta Staterna 170.000 176,000 6,000<br />
Summa 3,274,000 5,820,000 2,546,000<br />
Förvandlas nu angifna ångtonnage till segeltonnage gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>ss multiplikation<br />
med 3, framst<strong>år</strong> att ifrågavaran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottors sammanlagda fraktförmåga<br />
stegrats un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cenniet <strong>från</strong> 20,681,000 tons till 25,983,000 tons, eller med<br />
5,302,000 tons.<br />
Nu anförda siffror erbjuda onekligen bästa belysning af <strong>de</strong>t påståen<strong>de</strong>,<br />
man ofta sett framställas, att Storbritanniens utländska <strong>han<strong>de</strong>l</strong> alltmera uttränges<br />
gen<strong>om</strong> Tyskland, Belgien <strong>och</strong> Frankrike. Af <strong>de</strong>samma framst<strong>år</strong> nemligen<br />
ej blott att un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t Tysklands <strong>och</strong> Frankrikes <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottor un<strong>de</strong>r<br />
ifrågavaran<strong>de</strong> tidsrymd ökats med tillsammans 172,000 tons, har Storbritanniens<br />
tilltagit med 804,000 tons, samt liktidigt <strong>de</strong>rmed <strong>de</strong>n <strong>de</strong>l af sistanförda<br />
lands <strong>han<strong>de</strong>l</strong>srörelse, s<strong>om</strong> representeras af in- <strong>och</strong> utklarerad tonnage — i all-
301<br />
mänhet en tillförlitligare gradmätare i nämnda hänseen<strong>de</strong> än <strong>de</strong>n s<strong>om</strong> vär<strong>de</strong>t<br />
af in- <strong>och</strong> utförsel lemnar — uppnått en tillökning af 13,566,000 tons, mot<br />
10,731,000 tons för båda förstanförda län<strong>de</strong>r. Vidare synes häraf att <strong>om</strong>kring<br />
33 % af sammanlagda beloppet af tillökningen i <strong>de</strong>n utländska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen<br />
in<strong>om</strong> nämnda 10 stater tillhör Storbritannien.<br />
Men förut<strong>om</strong> beloppet af in- <strong>och</strong> utklareringar in<strong>om</strong> hvarje land, eller,<br />
med andra ord, sammanlagda beloppet i tons af mottagna eller utskeppa<strong>de</strong><br />
varor, tor<strong>de</strong> senare ti<strong>de</strong>rs verksamhet in<strong>om</strong> <strong>de</strong>n utländska skeppsfarten böra<br />
skärskådas äfven ur annan synpunkt. Ifrågavaran<strong>de</strong> varuutbyte förmedlas nemligen<br />
in<strong>om</strong> flertalet af län<strong>de</strong>r ej blott gen<strong>om</strong> ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> lands egen <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflotta,<br />
utan ock gen<strong>om</strong> sådan af annan nationalitet, <strong>och</strong> att Storbritannien äfven<br />
i <strong>de</strong>tta hänseen<strong>de</strong> intager en märklig öfverlägsenhet öfver alla andra <strong>sjöfart</strong>sidkan<strong>de</strong><br />
län<strong>de</strong>r framst<strong>år</strong> af nedan anförda utredning.<br />
Af varuutbytets totalbelopp befordra<strong>de</strong>s<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 gen<strong>om</strong><br />
Land britiska fartyg andra län<strong>de</strong>rs fartyg<br />
Storbritannien 73-6 ,%' 26-4 %<br />
Tyskland 34'2 » 658 »<br />
Frankrike 41"7 » 58'3 »<br />
Holland 51'9 ? 48·1 »<br />
Italien 48'4 » 51"6 »<br />
Sverige 19'7 » 80'3 »<br />
Norge - 13 - 8 y 86 - 2 »<br />
Europ. Ryssand 48'3 » 51'7 »<br />
Portugal - — 56'6 » 43 - 4 »<br />
Förenta Staterna 50'7 » 49'3 »<br />
Märkligt är <strong>de</strong>rjemte att nu anförda öfverlägsenhet synes för hvad ang<strong>år</strong><br />
flertalet af angifna län<strong>de</strong>r befinna sig i fortgåen<strong>de</strong> stegring, — jemför uppgiften<br />
å sidan 358 af berättelsen för 1887. Att så eger rum är lätt förklarligt<br />
med hänseen<strong>de</strong> till Förenta Staterna, hvars prohibitiva tullsystem, i<br />
förening med hög dagspenning, väsentligen fördyra byggna<strong>de</strong>n af fartyg, men<br />
<strong>de</strong>remot sv<strong>år</strong>are att förstå, hvad ang<strong>år</strong> åtskilliga för skeppsbyggeri välbelägna<br />
kontinentala stater, in<strong>om</strong> hvilka arbetslönen är ej obetydligt lägre än in<strong>om</strong><br />
Storbritannien.<br />
Synnerligen sv<strong>år</strong> faller sig utredningen huruvida vid en viss tidpunkt tillgänglig<br />
tonnage motsvarar eller öfverstiger <strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns verkliga behof af sådant.<br />
Sås<strong>om</strong> ett försök till ungefärlig beräkning i nämnda hänseen<strong>de</strong> må följan<strong>de</strong><br />
anföras.<br />
För<strong>de</strong>las un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1878 disponibel tonnage, beräknad sås<strong>om</strong> segelfartyg,<br />
mellan summan af in- <strong>och</strong> utklareringar in<strong>om</strong> <strong>de</strong> 10 ofvan anförda <strong>sjöfart</strong>sidkan<strong>de</strong><br />
län<strong>de</strong>rna, visar sig att hvarje ton af registrerad drägtighet motsvaras<br />
af 6'9 9 tons fraktadt gods. På enahanda sätt anstäld beräkning för <strong>år</strong> 1887<br />
utfaller så, att 1 ton drägtighet motsvarar 7'17 tons in- <strong>och</strong> utklareringar.<br />
Härvid inverka visserligen en hel <strong>de</strong>l andra förhållan<strong>de</strong>n, men i <strong>de</strong>t stora hela<br />
tor<strong>de</strong> dock härigen<strong>om</strong> en ledning erhållas för bedöman<strong>de</strong>t af i hvad mån vid<br />
olika ti<strong>de</strong>r befintligt tonnage befinner sig i öfverensstämmelse med verlds<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns<br />
behof. Ur <strong>de</strong>nna synpunkt sakna<strong>de</strong>s onekligen anledning till farhågor<br />
för öfverflödig tonnage vid 1887 <strong>år</strong>s utgång, men till bedöman<strong>de</strong> af huruvida<br />
förhållan<strong>de</strong>t i nämnda hänseen<strong>de</strong> un<strong>de</strong>rgått betydligare förändring gen<strong>om</strong> <strong>1888</strong><br />
8rs forcera<strong>de</strong> verksamhet in<strong>om</strong> skeppsbyggnadsindustrien föreligga icke ännu<br />
tillräckliga statistiska data.
302<br />
Efter <strong>de</strong>nna allmänna öfverblick af storbritanniska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottans utveckling,<br />
jemförd med <strong>de</strong>n in<strong>om</strong> <strong>de</strong> vigtigaste af andra <strong>sjöfart</strong>sidkan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, samt<br />
utsigterna för <strong>de</strong>ss lönan<strong>de</strong> sysselsättning un<strong>de</strong>r närmaste framtid, tillåter jag<br />
mig här nedan med<strong>de</strong>la några sifferuppgifter röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>ls nämnda flottas storlek<br />
<strong>och</strong> bemanning un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong>tion<strong>de</strong> — t. o. m. 1887 •—, <strong>de</strong>ls ock senast<br />
förflutna <strong>år</strong>s <strong>sjöfart</strong>srörelse in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta land.<br />
Han<strong>de</strong>lsfartyg, för segel <strong>och</strong> ångkraft, tillhöriga Storbritannien <strong>och</strong> Irland,<br />
men sådane in<strong>om</strong> kolonier <strong>och</strong> andra besittningar oräkna<strong>de</strong>, utgjor<strong>de</strong>:<br />
Ar Antal med drägtighet <strong>och</strong> besättning af<br />
i tons antal sjömän<br />
1878 20,094 6,236,124 195,585<br />
1879. 20,029 6,246,833 195,548<br />
1880 19,972 6,344,577 192,972<br />
1881 19,311 6,490,953 192,903<br />
1882 _ 18,966 6,715,000 195,937<br />
1883. 18,912 7,026,062 200,727<br />
1884... 18,744 7,083,944 199,954<br />
1885 18,791 7,209,163 198,781<br />
1886 17,917 7,144,097 204,470<br />
1887 17,723 7,123,754* 202,543**<br />
Nu anförda siffror förete en fortgåen<strong>de</strong> minskning i antalet af fartyg, men<br />
likafullt ökad drägtighet <strong>och</strong> bemanningspersonal. Anledningen härtill finner sin<br />
förklaring af nedanståen<strong>de</strong>.<br />
För<strong>de</strong>las fartygens antal mellan <strong>de</strong>ras tontal <strong>och</strong> till navigering nödige sjömän<br />
un<strong>de</strong>r första <strong>och</strong> sista <strong>år</strong>et af <strong>de</strong>cenniet visar sig att<br />
<strong>år</strong> 1878 hvarje fartyg eg<strong>de</strong> en me<strong>de</strong>ldrägtighet af 310 tons samt 10 mans besättning<br />
eller 1 man för 31 tons,<br />
» 1887 hvarje fartyg en me<strong>de</strong>ldrägtighet af 402 tons med 11 mans besättning<br />
eller 1 man för 35 tons.<br />
Fartygens me<strong>de</strong>lstorlek har följaktligen ökats med 23 % samt besättningens<br />
antal per ton af drägtigheten med 9 %. Att så egt ruin är utan tvifvel främst<br />
att söka i segelfartygens fortgåen<strong>de</strong> utbyte mot ångfartyg, med hänseen<strong>de</strong> hvartill<br />
följan<strong>de</strong> upplysningar föreligga.<br />
Segelfartyg Ångfartyg<br />
Ar Antal Tons Bemanning Antal Tons Bemanning<br />
1878. 16,704 4,076,098 120,085 3,390 2,160,026 75,500<br />
1879 16,449 3,918,676 115,177 3,580 2,331,137 78,371<br />
1880 16,183 3,750.442 108,668 3,789 2,594,135 84,304<br />
1881 15,223 3,569,168 102,498 4,088 2,921,785 90,405<br />
1882 14,585 3,424,155 97,201 4,381 3,290,875 98,736<br />
1883 14,159 3,369,959 95,306 4,753 3,656,103 105,421<br />
1884 13,876 3,258,330 91,383 4,868 3,825,664 108,271<br />
1885 13,775 3,319,563 90,968 5,016 3,889,600 107,813<br />
1886 12,997 3,232,232 85,415 4,920 3,911,865 119,055<br />
1887 12,694 3,114,430 81,442 5,029 4,009,324 121,101<br />
Vid en för<strong>de</strong>lning af fartygens antal mellan <strong>de</strong>ras drägtighet <strong>och</strong> bemanning<br />
un<strong>de</strong>r sistanförda <strong>år</strong> framst<strong>år</strong>, att hvarje segelfartyg i me<strong>de</strong>ltal egt en<br />
* Samtliga britiska riket tillhöriga fartyg eg<strong>de</strong> en drägtighet af 9,335,512 tons.<br />
** Bland fartygens bemanning, i hvilken befälhafvarne ej äro medräkna<strong>de</strong>, voro 24,046<br />
man af främman<strong>de</strong> nationalitet.
303<br />
drägtighet af 245 tons med 6 mans besättning eller 1 man för hvarje 41 tons,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att me<strong>de</strong>ldrägtigheten af hvarje ångfartyg utgjort 797 tons med en<br />
besättning af 24 man eller 1 man per 33 tons. Att äfven un<strong>de</strong>r senast förflutna<br />
<strong>år</strong> ångfartygsflottans utyeekling på enahanda sätt fortgått på bekostnad af<br />
segelfartygen k<strong>om</strong>mer här nedan att ytterligare visas.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> uppgick drägtigheten af med last i britiska hamnar inooh<br />
utklarera<strong>de</strong> fartyg till: Inklarera<strong>de</strong> ... 27,077,142 tons<br />
Utklarera<strong>de</strong>— 31,664,440 » 58,741,582 tons<br />
mot un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 56,170,517 »<br />
följaktligen med en tillökning af 2,571,065 tons.<br />
Denna skeppsfart för<strong>de</strong>lar sig mellan olika nationers fartyg på följan<strong>de</strong> sätt:<br />
Nationalitet Inklarera<strong>de</strong> Utklarera<strong>de</strong> Summa<br />
TODS Tons Tons<br />
Britiska fartyg 20,115,720 24,126,806 44,242,526<br />
Norska » 1,726,563 1,453,233 3,179,796<br />
Tyska » 1,110,671 1,674,188 2,784,859<br />
Holländska » 981,566 818,356 1,799,922<br />
Franska » 621,279 786,358 1,407,637<br />
Svenska » 640,320 632,407 1,272,727<br />
Danska » 570,726 673,028 1,243,754<br />
Spanska » 448,551 483,417 931,968<br />
Belgiska » 257,444 233,902 491,346<br />
Italienska » 181,211 286,769 467,980<br />
Kyska <strong>och</strong> finska » 196.982 159^942 356,924<br />
Förenta staternas » 106,796 128,785 235,581<br />
Österrikiska » 52,229 78,788 131,017<br />
Grekiska » 34,405 70,691 105,096<br />
Portugisiska B 28,684 25,818 54,502<br />
Andra län<strong>de</strong>rs B 3,995 31,952 35.947<br />
Summa 27,077,142 31,664,440 58,741,582<br />
Kustfarten un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong> har lemnat sysselsättning åt:<br />
Britiska fartyg — 28,039,058 26,585,621<br />
Andra län<strong>de</strong>rs » 90,962 95,019<br />
Summa 28,130,020 26,680,640 54,810,660<br />
Varutransporten mellan Storbritannien <strong>och</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena har förmedlats<br />
på nedan anförda sätt:<br />
Nationalitet Från Sverige Till Sverige<br />
Tons Tons<br />
Svenska fartyg 523,258 494,510<br />
Norska » 189,806 66.792<br />
Britiska » 572,307 424,800<br />
Tyska » 32,550 38,177<br />
Danska B 71,840 36,415<br />
Ryska <strong>och</strong> finska » 18,497 7,825<br />
Franska B 5,247 2.801<br />
Holländska » 3,040 10,405<br />
Spanska » 5,672<br />
Österrikiska B 795<br />
Summa 1,417,340 1,087,397
304<br />
Från Norge Till Norge<br />
Tona Tons<br />
Norska fartyg 752,422 460,466<br />
Svenska » 15,233 19,293<br />
Britiska B 221,609 191,467<br />
Danska » 14,048 2,703<br />
Tyska » 3,226 8,219<br />
Holländska » 1,342 7,388<br />
Ryska <strong>och</strong> finska » 1,521 2,696<br />
Spanska » 2,044<br />
Franska » 595<br />
Summa 1,009,401 694,871<br />
Skeppsbyggnadsindustrien har, sås<strong>om</strong> ofvan blifvit antydt, un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t är<br />
arbetat un<strong>de</strong>r synnerligen gynsamma förhållan<strong>de</strong>n, oeh då f. n. or<strong>de</strong>r sägas<br />
redan vara inne för större <strong>de</strong>len af innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>, motses fortvaron af en<br />
lönan<strong>de</strong> sysselsättning. Fordran å högre aflöningar af härvid anstälda arbetare<br />
har ock un<strong>de</strong>r sådane förhållan<strong>de</strong>n i allmänhet rönt tillmötesgåen<strong>de</strong> oeh <strong>de</strong> få<br />
arbetsinställelser s<strong>om</strong> förek<strong>om</strong>mit blifvit snart bilagda. Priset å nya ångare<br />
har stigit med <strong>om</strong>kring 15 % utöfver <strong>de</strong>t för 12 måna<strong>de</strong>r sedan gällan<strong>de</strong>,<br />
hvarjemte äldre sådana, färdiga att genast draga för<strong>de</strong>l af <strong>de</strong> förmånliga fraktsatserna,<br />
funnit lätt afsättning till ett med ända till 25 % stegradt pris.<br />
Äfven för hvad ang<strong>år</strong> segelfartyg, bå<strong>de</strong> af trä <strong>och</strong> jern, har enahanda prisstegring<br />
egt rum, men <strong>de</strong>tta oaktadt hafva <strong>de</strong> inbragt goda ut<strong>de</strong>lningar till<br />
sina re<strong>de</strong>rier.<br />
Enligt uppgifter <strong>från</strong> samtliga varf in<strong>om</strong> Storbritannien <strong>och</strong> Irland hafva<br />
<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> utförda nybyggna<strong>de</strong>r utgjort<br />
176 segelfartyg <strong>om</strong> tillsammans 88.543 tons<br />
590 ängfartyg » » 823,756 B<br />
eller tillsammans 766 fartyg <strong>om</strong> 912,299 tons.<br />
Största an<strong>de</strong>len i <strong>de</strong>nna betydliga verksamhet hafva varfven<br />
vid Cly<strong>de</strong> med 269,960 tons<br />
» Tyne » 213,205 B<br />
i Sun<strong>de</strong>rland » 142,410 » samt<br />
» Hartlepool B 73,909 » o. s. v.<br />
Firman W. Pray & C:o i sistanförda stad intager främsta rummet med<br />
hänseen<strong>de</strong> till arbetsprodukten, i <strong>de</strong>t <strong>de</strong>n färdigbyggt 22 stålångare <strong>om</strong> 50,307<br />
tons. Tyskar <strong>och</strong> norrmän hafva bland främman<strong>de</strong> nationer varit <strong>de</strong> talrikaste<br />
afnämarne. Särskildt förtjent att anmärkas tor<strong>de</strong> vara att un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et byggda<br />
segelfartyg i me<strong>de</strong>ltal egt en drägtighet af öfver 2,000 tons — <strong>de</strong>t största<br />
bland <strong>de</strong>m af ej mindre än 3,377 tons —, <strong>och</strong> äfven med hänseen<strong>de</strong> till ångfartygen<br />
synes enahanda benägenhet att fortfaran<strong>de</strong> öka dimensionerna förefinnas.<br />
Så eg<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r<br />
1885 nybyggda stålångare en me<strong>de</strong>ldrägtighet af 685 tons<br />
1886 » » » B 1,032 »<br />
1887 » B » » 1,154 B<br />
<strong>1888</strong> B » » » 1,396 B
305<br />
Inköp af fartyg in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta generalkonsulats distrikt har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et skett:<br />
För svensk räkning af 5 segelfartyg <strong>om</strong> tillsammans 1,839 tons drägtighet<br />
för £ 3,535 samt af 5 ångfartyg <strong>om</strong> 3,300 tons drägtighet för £ 41,220.<br />
För norsk räkning åter af 58 segelfartyg <strong>om</strong> 46,239 tons för £ 105,289<br />
samt 13 ångfartyg <strong>om</strong> 10,444 tons för £ 168,200; följaktligen för båda län<strong>de</strong>rna<br />
tillsammans inköpta 81 fartyg <strong>om</strong> 61,822 tons för £ 318,244.<br />
Fraktmarkna<strong>de</strong>n. Orsaken till <strong>de</strong>n märkliga förändring till <strong>de</strong>t bättre<br />
in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna marknad, s<strong>om</strong> inträd<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, isynnerhet efter andra<br />
qvartalets ingång, måste främst sökas i un<strong>de</strong>r näst föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> rådan<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n.<br />
Un<strong>de</strong>r längre tid i hög grad tryckta pris ha<strong>de</strong> medfört nödvändighet<br />
att in<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns alla grenar till <strong>de</strong>t minsta möjliga reducera befintliga förråd.<br />
Då un<strong>de</strong>r början af sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> alla tecken tyd<strong>de</strong> <strong>de</strong>rhän att snar ändring<br />
i affärsverksamheten vore att motse, blef närmaste följ<strong>de</strong>n häraf att man skynda<strong>de</strong><br />
att söka fylla <strong>de</strong> tömda lagren, i <strong>och</strong> hvarför ett stort antal fartyg togs<br />
i anspråk. Så voro skeppningarna af trävaror <strong>från</strong> Östersjöhamnarna mycket<br />
betydliga, hvartill engelska ångare i stor <strong>om</strong>fattning funno användning; en ovanligt<br />
rik sä<strong>de</strong>sskörd i Ryssland <strong>och</strong> Rumänien tog likaså betydligt lastrum i<br />
anspråk i <strong>och</strong> för <strong>de</strong>nnas öfverföran<strong>de</strong> till England <strong>och</strong> Frankrike, <strong>de</strong>r ogynsamma<br />
vä<strong>de</strong>rleksförhållan<strong>de</strong>n gjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>nsamma mycket välk<strong>om</strong>men. Enahanda<br />
var förhållan<strong>de</strong>t med befraktningar af mineralolja <strong>från</strong> Svarta hafvet till bå<strong>de</strong><br />
Europa, Indien <strong>och</strong> Kina. Ehuru <strong>de</strong>n amerikanska tra<strong>de</strong>n längst motstod <strong>de</strong>n<br />
uppåtgåen<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>nsen i frakterna, inträd<strong>de</strong> med september en betydlig förhöjning<br />
äfven å <strong>de</strong>nna, isynnerhet vid transporten af en rik skörd af b<strong>om</strong>ull. Så<br />
äfven i skeppningarna <strong>från</strong> Sydamerika. Härigen<strong>om</strong> framkalla<strong>de</strong>s efter hand<br />
in<strong>om</strong> nära nog alla tra<strong>de</strong>r liflig efterfrågan å tonnage, <strong>och</strong> då <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottans<br />
tillökning un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ens missgynnan<strong>de</strong>, ofta förlustbringan<strong>de</strong><br />
konjunkturer icke motsvarat afgången in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nsamma, var naturligt att brist<br />
å fraktrum skulle yppa sig med <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> stegra<strong>de</strong> frakter. Sådana k<strong>om</strong>mo<br />
äfven, ehuru i mindre mån, för transatlantisk persontrafik företrä<strong>de</strong>svis afsedda<br />
ångare till <strong>de</strong>l — änskönt <strong>de</strong>ssa ej i lika <strong>om</strong>fång kun<strong>de</strong> öka sina fraktsatser —,<br />
<strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att <strong>de</strong> ha<strong>de</strong> att befordra en mycket betydlig emigrantström, ej<br />
sällan dag efter dag i Liverpool uppgåen<strong>de</strong> till 3,000 à 5,00ö personer.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets sista månad gjor<strong>de</strong> sig visserligen någon stagnation i fraktstegringen<br />
gällan<strong>de</strong>, eller rättare en ej obetydlig tillbakagång, men för stundan<strong>de</strong> v<strong>år</strong>skeppning<br />
hafva redan talrika fraktslut träffats till fullt 20 °0 högre rater än <strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> gällan<strong>de</strong>. Resultatet af <strong>år</strong>ets verksamhet in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna affärsgren<br />
har <strong>de</strong>rföre i <strong>de</strong>t hela utfallit synnerligen förmånligt.<br />
Med hänseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong> fraktsatser s<strong>om</strong> för svenska <strong>och</strong> norska fartyg betingats<br />
å <strong>de</strong> för <strong>de</strong>m vigtigaste farvatten tillåter jag mig anföra följan<strong>de</strong>:<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 20
Svenska fartyg.<br />
Ingåen<strong>de</strong> frakter till London.<br />
306
307
308
309
310
311
312<br />
Räddning af skeppsbrutne. Den frivilliga förening — »The Royal National<br />
Lifeboat Institutions —, s<strong>om</strong> häråt egnar sin verksamhet, har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et gen<strong>om</strong><br />
293 kring lan<strong>de</strong>ts kuster stationera<strong>de</strong> lifräddningsbåtar lyckats ur sjönöd rädda<br />
617 personer, bland hvilka<br />
38 <strong>från</strong> trenne svenska fartyg <strong>och</strong><br />
57 » sex norska »<br />
hvarjemte assistans lemnats åt 1 svenskt <strong>och</strong> 4 norska fartyg. Föreningen har<br />
<strong>de</strong>rjemte ut<strong>de</strong>lat belöningar för räddning af 174 personer gen<strong>om</strong> andra än <strong>de</strong>ss<br />
egen personal.<br />
För med lifsfara förenad räddning af besättningarna å 1 svenskt <strong>och</strong> 5<br />
norska fartyg har af ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> myndigheter tillerkänts åt <strong>de</strong> britiska un<strong>de</strong>rsåtar,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rvid utmärkt sig, <strong>från</strong> Sverige 1 marinkikare <strong>och</strong> £ 8 i kontant,<br />
samt <strong>från</strong> Norge 24 medaljer.<br />
Landtbruk.<br />
Sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>s vä<strong>de</strong>rleksförhållan<strong>de</strong>n utöfva<strong>de</strong> i flera hänseen<strong>de</strong>n ogynsamt<br />
inflytan<strong>de</strong> å åkerbrukets afkastning. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets första måna<strong>de</strong>r till följd af<br />
långvarig torka befarad vattenbrist mer än afhjelptes un<strong>de</strong>r loppet af s<strong>om</strong>maren<br />
gen<strong>om</strong> ymnig ne<strong>de</strong>rbörd, hvilken, i förening med låg temperatur, inverka<strong>de</strong><br />
menligt å sä<strong>de</strong>sväxternas regelbundna utveckling <strong>och</strong> mognad. Regndagarne<br />
un<strong>de</strong>r juli månad uppgingo sålunda till 74 %^ med 3 - 6 2 tums ne<strong>de</strong>rbörd <strong>och</strong><br />
4° F. mindre värme än me<strong>de</strong>ltemperaturen. Augusti månad företed<strong>de</strong> dock i<br />
nämnda hänseen<strong>de</strong>n något gynsammare förhållan<strong>de</strong>n, hvilket möjliggjor<strong>de</strong> grödans<br />
inbergning i bättre skick än man vågat förmoda. Icke för ty har skör<strong>de</strong>n i <strong>de</strong>ss<br />
helhet, så till kärnans mängd s<strong>om</strong> beskaffenhet, utfallit un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lmåttan, men<br />
<strong>de</strong>remot med rik afkastning i strå. Enligt af härvaran<strong>de</strong> åkerbruks<strong>de</strong>partement<br />
<strong>de</strong>n 11 sistlidne <strong>de</strong>cember offentliggjord uppskattning har <strong>år</strong>ets me<strong>de</strong>lafkastning<br />
per acre uppgått till af hvete 28 - 05 bushels, mot 3207 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887, hvarvid<br />
<strong>de</strong>rjemte anmärkes, att »proportionen af slösäd är mycket stor <strong>och</strong> kärnan<br />
i allmänhet af un<strong>de</strong>rhaltig beskaffenhet». Åf korn beräknas me<strong>de</strong>lskör<strong>de</strong>n till<br />
32 - 84 <strong>och</strong> af hafre till 37"24 bushels per acre — mot resp. 31 - 32 <strong>och</strong> 34"74<br />
un<strong>de</strong>r 1887 —, men anses i allmänhet sist anförda beräkningar för höga, isynnerhet<br />
för hvad ang<strong>år</strong> korn, <strong>om</strong> kärnans fuktiga, lätta <strong>och</strong> skada<strong>de</strong> beskaffenhet<br />
tages i betraktan<strong>de</strong>. Afven för rotfrukternas utveckling <strong>och</strong> inbergning visa<strong>de</strong><br />
sig vä<strong>de</strong>rleken mindre förmånlig, hvaremot tillgången å bete varit riklig, ända<br />
intill <strong>år</strong>ets utgång, en följd af <strong>de</strong>n blida temperaturen un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cember med<br />
bl<strong>om</strong>man<strong>de</strong> häckar <strong>och</strong> fogelsång, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>remot snö föll un<strong>de</strong>r kongl.<br />
hushållningssällskapets utställning i juli. Vid inbergning af höskör<strong>de</strong>n begagna<strong>de</strong>s<br />
2,667 silos, rymman<strong>de</strong> 7,407,215 kubikfot, följaktligen till antalet något<br />
mindre, men till innehållet ej obetydligt mer än un<strong>de</strong>r näst föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Förmånligare har resultatet af boskapsskötseln ocb mejerihushållningen i<br />
någon mån utfallit. Nära nog samtliga slag af boskap hafva stigit i pris, företrä<strong>de</strong>svis<br />
f<strong>år</strong> <strong>och</strong> mjölkkor. Produktionen af mejerialster antages hafva varit<br />
större än måhända någonsin tillförene, <strong>och</strong>, ehuru prisen å <strong>de</strong>samma tidtals<br />
varit mycket låga, dock bättre än un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, lemnan<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t<br />
hela tillfredsställan<strong>de</strong> resultat. Kreaturssjukd<strong>om</strong>ar hafva äfven förek<strong>om</strong>mit mindre<br />
allmänt, likafullt medföran<strong>de</strong> betydliga lokala förluster, isynnerhet mot slutet<br />
af <strong>år</strong>et. Fullständigt utrotan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>samma tor<strong>de</strong> fåfängt motses innan ersätt-
313<br />
ning för i <strong>och</strong> för nämnda ändamål nedslagta<strong>de</strong> djur k<strong>om</strong>mer att utgä af statsme<strong>de</strong>l.<br />
Hvad jag nu anfört röran<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets skörd tor<strong>de</strong> fullt berättiga hvad redan<br />
i början af <strong>de</strong>nna <strong>år</strong>sredogörelse antydts, att nämligen bland Storbritanniens<br />
näringsidkare land t mannen i mindre mån än flertalet haft anledning att glädjas<br />
öfver inträ<strong>de</strong>t af bättre ti<strong>de</strong>r, <strong>om</strong> än en gryning till sådana i vissa hänseen<strong>de</strong>n<br />
kan skönjas. Då emellertid <strong>de</strong>tta oaktadt stämningen äfven in<strong>om</strong> hithöran<strong>de</strong><br />
kretsar är vida förhoppningsfullare än un<strong>de</strong>r månget närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>,<br />
tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>tta vara beroen<strong>de</strong> af flere samverkan<strong>de</strong> orsaker, främst dock af en allt<br />
mera spridd sund uppfattning af förhållan<strong>de</strong>nas kraf, <strong>och</strong> sås<strong>om</strong> ett uttryck af<br />
<strong>de</strong>nna tillåter jag mig här anföra ett utdrag ur en nyligen offentliggjord artikel<br />
i ämnet.<br />
»För ett hälft sekel sedan erfordra<strong>de</strong>s blott mynt, gödsel <strong>och</strong> arbetskraft<br />
— Money, manure & motivepower — jemte tillräckligt förstånd att något så<br />
när riktigt använda <strong>de</strong>m, för att vidmakthålla åkerbrukets mekanism i ett kraftigt<br />
<strong>och</strong> bl<strong>om</strong>stran<strong>de</strong> tillstånd. Dessa faktorer — <strong>de</strong> trenne M. — äro visserligen<br />
fortfaran<strong>de</strong> af väsentlig vigt, men för att framgångsrikt kunna tillgodogöra<br />
<strong>de</strong>m, så att <strong>de</strong>raf erhållna resultat lemna behållning utöfver produktionskostna<strong>de</strong>n,<br />
fordras numera ett fjer<strong>de</strong> M. — mina — <strong>om</strong>döme, åt hvilket främsta<br />
platsen härvid måste inrymmas.<br />
Landtbruket har nämligen i verkligheten blifvit vida mera ett vetenskapligt<br />
än <strong>de</strong>n råa kraftens yrke. Nya sv<strong>år</strong>igheter, fullk<strong>om</strong>ligt okända eller åtminstone<br />
obeakta<strong>de</strong> för ett hälft sekel sedan, hafva uppk<strong>om</strong>mit; så t. ex. sjukd<strong>om</strong>ar<br />
bland djur <strong>och</strong> växter, aftagan<strong>de</strong> fruktbarhet hos jor<strong>de</strong>n, öka<strong>de</strong> arbetspris <strong>och</strong><br />
ständigt tilltagan<strong>de</strong> utländsk konkurrens samt <strong>de</strong>raf härledt prisfall, — <strong>de</strong>ssa<br />
<strong>och</strong> andra för v<strong>år</strong>a förfä<strong>de</strong>r obekanta sv<strong>år</strong>igheter ha nuti<strong>de</strong>ns jordbrukare att<br />
Af fri vilja <strong>och</strong> med öppna ögon hafva vi blottstält v<strong>år</strong>t jordbruk för<br />
nyss anförda konkurrens. Jungfrulig jord <strong>och</strong> billig arbetskraft i långt aflägsna<br />
län<strong>de</strong>r hafva förenat sig med låga frakter å hafvens stora stråkvägar att öfversvämma<br />
v<strong>år</strong>a markna<strong>de</strong>r med främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>rs billiga produkter. För <strong>de</strong>n åt<br />
nuti<strong>de</strong>ns praktiska åskådningssätt hängifne förbrukaren är <strong>de</strong>t fullk<strong>om</strong>ligt likgiltigt<br />
hvarest sä<strong>de</strong>n till hans bröd har vuxit eller <strong>om</strong> <strong>de</strong>t bakats i hem- eller<br />
utlan<strong>de</strong>t; <strong>de</strong>t är för hon<strong>om</strong> blott en fråga <strong>om</strong> pris <strong>och</strong> beskaffenhet, <strong>och</strong> härigen<strong>om</strong><br />
har en täflan på lif <strong>och</strong> död uppk<strong>om</strong>mit mellan <strong>de</strong>n inhemske <strong>och</strong> utländske<br />
producenten.<br />
Utsträckning <strong>och</strong> beskaffenhet af <strong>de</strong>n konkurrens, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n britiske jordbrukaren<br />
härvid har att möta, synes bäst af nedan sammanförda öfversigt af<br />
stegringen i importen af landtbrukets alster un<strong>de</strong>r en tidsrymd af 21 <strong>år</strong>.
314<br />
Härvid är att iakttaga hurus<strong>om</strong> tillökningen i »mängd» är vida större än<br />
i »vär<strong>de</strong>», ty konsumenten f<strong>år</strong> numera så väl <strong>de</strong>n utländska s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n inhemska<br />
produkten till 20 à 40 % lägre pris än <strong>de</strong> för 20 <strong>år</strong> sedan gällan<strong>de</strong>. Om<br />
vär<strong>de</strong>t af importen för<strong>de</strong>las mellan antal invånare, motsvarar <strong>de</strong>tsamma £ 3. 3. 0<br />
för hvarje person eller <strong>om</strong>kring 18 sh. 6 d. per person af befolkningen mera<br />
än är 1866. Störst har tillökningen varit af slagtadt kött, <strong>de</strong>rnäst af ägg,<br />
hvetemjöl, smör <strong>och</strong> margarin, ister, hvete <strong>och</strong> ost. Af lefvan<strong>de</strong> boskap är <strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>remot obetydlig.<br />
Àfven ur annan synpunkt erbjuda nu anförda siffror intresse. För 20 <strong>år</strong><br />
sedan inför<strong>de</strong>s blott 8 % af v<strong>år</strong> köttkonsumtion <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t, numera öfver<br />
20 %. Af <strong>de</strong>t bröd vi förtära k<strong>om</strong>ma '/, <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t, af smör <strong>och</strong> ost mer<br />
än hälften.<br />
Utan att ingå på <strong>de</strong>n sv<strong>år</strong>lösta frågan i hvad mån prisfallet å landtbrukets<br />
alster är att tillskrifva <strong>de</strong>n tilltagan<strong>de</strong> utländska konkurrensen eller andra orsaker,<br />
anse vi oss dock böra med några fakta tydliggöra <strong>om</strong>fånget af <strong>de</strong>n förändring<br />
i prisen å jordbrukets alster, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r senaste 20 <strong>år</strong> egt rum. Sv<strong>år</strong>aste<br />
prisfallet har drabbat hvete, eller <strong>från</strong> 50 sh. per quarter <strong>år</strong> 1866 till<br />
32 sh. 1887, motsvaran<strong>de</strong> 18 sh., un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att korn liktidigt föll 11 sh.,<br />
hafre 8 sh. samt ull <strong>från</strong> 1 sh. 9 d. till 10 d. à 1 sh. per
315<br />
jor<strong>de</strong>n numera bär sig, kan gynsamfc resultat p<strong>år</strong>äknas af 70-talets visserligen<br />
vetenskapligare <strong>och</strong> företagsamma, men ofta allt för sanguiniska <strong>och</strong> litet beräknan<strong>de</strong><br />
intensiva brukningssätt — »high-farming». För att numera kunna<br />
med framgång bedrifva <strong>de</strong>tta yrke fordras att <strong>de</strong>ss idkare är i besittning af<br />
grundliga bå<strong>de</strong> allmänna <strong>och</strong> tekniska insigter <strong>de</strong>ri. Han måste noggrannare<br />
än tillförene i minsta <strong>de</strong>talj följa gången af sin hushållning, vaksamt iakttaga<br />
hvarje åtgärd af äfven <strong>de</strong>n främman<strong>de</strong> konkurrenten, stu<strong>de</strong>ra markna<strong>de</strong>ns betingelser<br />
<strong>och</strong> utsigter, samt städse hålla sig beredd att frambringa sådana alster<br />
s<strong>om</strong> med största sannolikhet bäst betalas. Han f<strong>år</strong> ej binda sig vid odlingen<br />
af några bestämda skördar eller frambringan<strong>de</strong>t af vissa slag af boskap, endast<br />
emedan far <strong>och</strong> fars far så gjort, eller han sjelf funnit <strong>de</strong>m förmånliga i ti<strong>de</strong>r<br />
s<strong>om</strong> gått. Med städse öppen blick för hvarje nytt förfaringssätt eller förändring<br />
af hittills begagnadt, bör han dock städse vid <strong>de</strong>ss tillämpning inskränka sig<br />
till försök i liten skala med sådant s<strong>om</strong> kan medföra risk. Må han <strong>de</strong>rjemte<br />
ihågk<strong>om</strong>ma att ti<strong>de</strong>n för tillvaratagan<strong>de</strong>t af äfven små ink<strong>om</strong>ster sannerligen är<br />
inne. Förtänksamhet, hushållsaktighet, sund <strong>och</strong> snabb <strong>om</strong>dömesförmåga samt<br />
intelligens äro numera lika nödvändiga för framgångsrik verksamhet in<strong>om</strong> landtbruket<br />
s<strong>om</strong> in<strong>om</strong> <strong>de</strong>n största affärsfirma, <strong>och</strong> för <strong>de</strong>t jordbruk, s<strong>om</strong> le<strong>de</strong>s af<br />
män med <strong>de</strong>ssa egenskaper, finnes ej någon fara.<br />
Ihågk<strong>om</strong>mas bör <strong>de</strong>rjemte att <strong>de</strong> dåliga ti<strong>de</strong>rna ej i allo varit ogynsamma<br />
för landtmannen. Räntan å inteckningar har fallit; i arren<strong>de</strong>na har en nedsättning<br />
egt rum med 20 till 30 %, ja <strong>de</strong>rutöfver; prisen på gödningsämnen<br />
<strong>och</strong> kraftfo<strong>de</strong>rme<strong>de</strong>l hafva likale<strong>de</strong>s nedgått med i me<strong>de</strong>ltal säkert 30 % un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong> <strong>år</strong> 1866 gällan<strong>de</strong>, <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> väsentligen förminskan<strong>de</strong> kostna<strong>de</strong>n för produktion<br />
af bå<strong>de</strong> kött <strong>och</strong> säd; öka<strong>de</strong> tillfällen till så väl praktisk s<strong>om</strong> teoretisk<br />
un<strong>de</strong>rvisning hafva blifvit beredda; åtgär<strong>de</strong>r vidtagna till un<strong>de</strong>rlättad försäljning<br />
af landtbrukets alster, med förbigåen<strong>de</strong>, i möjligaste måtte, af mellanhän<strong>de</strong>r<br />
m. m. d. Å andra sidan har visserligen kostna<strong>de</strong>n för arbete stegrats, men<br />
då <strong>de</strong>nna utgift onekligen bidragit till ökan<strong>de</strong>t af arbetarens välbefinnan<strong>de</strong> <strong>och</strong><br />
intellektuella utbildning, uppväges <strong>de</strong>nsamma till fullo gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>raf härledda<br />
för<strong>de</strong>lar äfven för arbetsgifvaren.s<br />
Röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n egovidd, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et egnats åt olika slag af odla<strong>de</strong> växter,<br />
med<strong>de</strong>lar <strong>de</strong>n officiella statistiken följan<strong>de</strong>:<br />
Storbritanniens odla<strong>de</strong> jord uppgifves upptaga 32,684,399 acres, eller<br />
69,095 mera än un<strong>de</strong>r 1887, af hvilken tillökning dock ej mindre än 36,724<br />
acres utgöras af till odling af bär använd jord, s<strong>om</strong> numera hiträknats, hvilket<br />
härförinnan ej varit fallet. Af först anförda areal har<br />
Tillökning eller minskning<br />
mot 1887<br />
hvete odlats å 2,564,000 acres + 10"6 %<br />
korn » 2,085,561 B + 405 acres<br />
hafre » 2,882,200 » — 6T %<br />
andra sä<strong>de</strong>sslag » 655,708 »<br />
grönskördar » 3,471,861 s> + 8,100 acres<br />
klöfver <strong>och</strong> gräs i <strong>om</strong>loppsbruk ... » 4,724,299 B — 56,728 »<br />
ständig vall till höskörd » 4,776,954 B + 214,594 »<br />
ständig vall till beten » 10,966,243 » —139,792 B<br />
Nyss anförda betydliga tillökning i <strong>de</strong>n för odling af vinterfo<strong>de</strong>r afsedda<br />
areal innebär ett ytterligare bevis å <strong>de</strong>n stegra<strong>de</strong> uppmärksamhet s<strong>om</strong> allt mera
316<br />
egnas åt mejerihushållningen, i <strong>och</strong> for hvilken mjölkboskapens jemnare <strong>och</strong><br />
rikligare utfodring äfven un<strong>de</strong>r vintermåna<strong>de</strong>rna påkallas. Till <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> produktionen<br />
af hö tor<strong>de</strong> ock bidragit att hittills varan<strong>de</strong> förbud mot bortföran<strong>de</strong><br />
af stråfo<strong>de</strong>r <strong>från</strong> arren<strong>de</strong>g<strong>år</strong>darne temligen allmänt börjat att af jor<strong>de</strong>garne<br />
eftergifvas, hvarigen<strong>om</strong> arrendatorerna erhållit en un<strong>de</strong>r nu varan<strong>de</strong> tryckta<br />
ti<strong>de</strong>r vär<strong>de</strong>full tillökning i ink<strong>om</strong>st gen<strong>om</strong> en vanligen lätt realiserbar <strong>och</strong> väl<br />
betald vara.<br />
Arets skörd beräknas hafva utgjort af<br />
hvete 8,992,456 quarters<br />
korn _ 8,560,261 »<br />
hafre 13,481,012 »<br />
Till fyllan<strong>de</strong> af härutöfver befintliga behof har import egt rum på sätt<br />
här nedan angifves:<br />
Land Hvete Hvetemjöl Korn Hafre<br />
Cwts Cwts Cwts Cwts<br />
Sverige 350 518,903 1,719,200<br />
Norge 16,194<br />
Kyssland 21,368,793 232,544 11,497,669 16,171,967<br />
Förenta staterna 14,647,195 12,557,096 52,420 41<br />
Ostindien 8,188,698 4,517<br />
Tyskland - 3,264,815 1,109,179 2,417,439 399,435<br />
Australien 2,315,700 51,013 45<br />
Platastaterna 1.751,717 8,516<br />
Chili 1^485,710 337,308<br />
Kumänien 1,419,079 3,203,827 128,570<br />
Kanada _ 1,089,080 784,558 25,589<br />
Egypten 729,781 1,738 64,771<br />
Bulgarien. 293,169 29,285<br />
Turkiet 182,441 4 919,651<br />
Danmark 135,435 83,995 1,005,402 9,026<br />
Österrike-Ungern 127,120 1,946,038 655,903<br />
Persien 90,804<br />
Frankrike 20,235 101,864 410,514 41,469<br />
Italien 6,932 12,861<br />
Holland 39,727 216,050<br />
Malta 247<br />
Algier 66,413<br />
Spanien 40<br />
Andra län<strong>de</strong>r 108,230 23,177 53,481 9,850<br />
Summa 57,224,934 16,912,973 21,277,477 18,737,436<br />
Från Sverige har härförutan införts 18,970 cwts bönor, utgöran<strong>de</strong> blott<br />
'/, af näst föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>s import af nämnda sä<strong>de</strong>sslag.<br />
Jemföras nu anförda siffror med motsvaran<strong>de</strong> för <strong>år</strong>en 1886 <strong>och</strong> 1887 —<br />
se senast afgifna <strong>år</strong>sberättelse, sidan 381 —, visar sig en tillökning i importen<br />
af samtliga <strong>de</strong>ssa sä<strong>de</strong>sslag, mest dock af korn <strong>och</strong> hafre. Anmärkningsvärd<br />
är ock <strong>de</strong>n så betydligt tilltagan<strong>de</strong> införseln af hvete <strong>från</strong> Ryssland, med motsvaran<strong>de</strong><br />
minskning i <strong>de</strong>n <strong>från</strong> Förenta staterna.
317<br />
Med hänseen<strong>de</strong> till å <strong>de</strong>nna marknad gällan<strong>de</strong> pris tor<strong>de</strong> nedanståen<strong>de</strong> redogörelse<br />
for officielt notera<strong>de</strong> högsta <strong>och</strong> lägsta pris per vecka samt me<strong>de</strong>lpris<br />
per <strong>år</strong>, allt per quarter, un<strong>de</strong>r hvar<strong>de</strong>ra af senaste 10 <strong>år</strong> ej sakna intresse.<br />
1879 1880 1881 1882 1883 188i 1885 1886 1887 <strong>1888</strong><br />
Svete sh. sh. sh. sh.- sh. sh. sh. sh. sh. sh.<br />
Högsta pris per vecka 50. 1 48. 4 52. 2 51. 3 43. 10 39. 0 38. 1 35. 0 36. 4 38. 1<br />
Lägsta » » » 37. 7 39.5 40.9 39. 2 39.0 30. 5 30. 2 29.0 28. 5 30. 1<br />
Me<strong>de</strong>l- » » <strong>år</strong> 43. 10 44. 4 46. 4 45. 1 41.7 35.8 32. 10 31.0 32. 6 31. 10<br />
Korn<br />
Högsta pris per vecka 43. 2 37.7 35.8 36.1135.0 32.8 32.6 29-7 29.7 31.3<br />
Lägsta » » » 24.0 25.7 26.1125.10 25.6 27.1 24.10 22.4 20.5 18.8<br />
Me<strong>de</strong>l- » » <strong>år</strong> 34.0 33.1 31.1131.2 31.10 30.8 30.1 26.7 26.4 27.10<br />
Hafre<br />
Högsta pris per vecka 26.7 28.2 24.6 25.9 24.1 23.6 23.6 21.4 17.9 20.9<br />
Lägsta » - » 19.2 20.2 19.5 19.1 19.1 18.10 18.1 16.7 14.7 15.5<br />
Me<strong>de</strong>l- » » <strong>år</strong> 21.9 23.1 21.9 21.10 21.5 20.3 20.7 19.0 16 3 16.9<br />
Mot slutet af sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> har dock en väsentlig prisstegring egt rum, till<br />
<strong>om</strong>kring 11 sh. för hvete <strong>och</strong> 6 sh. för hafre högre än vid samma tid af 1887.<br />
Riktas åter uppmärksamheten på <strong>de</strong>n andra af landtbrukets hufvudaf<strong>de</strong>lningar<br />
— boskapsskötseln —, antyda <strong>de</strong> statistiska uppgifterna en fortfaran<strong>de</strong><br />
inverkan af <strong>de</strong> knappa fo<strong>de</strong>rtillgångarne un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n äfven i öfrigt ogynsamma<br />
vintern af <strong>år</strong> 1887, i <strong>de</strong>t att antalet<br />
åkerbrukshästar minskats med 9,295 stycken<br />
nötboskap » » 311,863 » samt<br />
f<strong>år</strong> B » 701,619 »<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t antalet svinkreatur vunnit en tillökning af 108,021 stycken, <strong>och</strong><br />
utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 1 sistlidne juni in<strong>om</strong> Storbritannien befintliga<br />
hästar 1,420,350 stycken<br />
nötboskap 6,129,375 »<br />
f<strong>år</strong> 25,257,149 » samt<br />
svinkreatur 2,404,344 »<br />
Från flera håll framhålles dock att äfven nu anförda tillbakagång i antalet<br />
af un<strong>de</strong>rhållen boskap synes hafva nått sin lägsta punkt, i <strong>de</strong>t att för närvaran<strong>de</strong><br />
befintliga rikliga fo<strong>de</strong>rtillgångar i förening med betydligt stegra<strong>de</strong> pris<br />
på påläggsdjur mana till ansträngningar för fyllan<strong>de</strong> af befintliga luckor in<strong>om</strong><br />
kreatursstammarne. Tillökningen i antalet af un<strong>de</strong>rhållna svinkreatur tor<strong>de</strong><br />
främst vara en följd af ökad mejeriverksamhet mod <strong>de</strong>raf erhållen rikligare<br />
tillgång å till föda tjenligt affall.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> inför<strong>de</strong>s 11,505 hästar, med ett vär<strong>de</strong> af £ 192,621,<br />
hvaraf <strong>från</strong> Sverige 19 värda £ 620<br />
» » Norge 225 J> » 3,625<br />
Af samma djurslag utför<strong>de</strong>s <strong>de</strong>remot 12,884 stycken, med ett angifvet<br />
vär<strong>de</strong> af £ 884,883, eller i me<strong>de</strong>ltal för hvarje häst £ 67, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t me<strong>de</strong>lpriset<br />
å <strong>de</strong> införda endast uppgick till £ 17.<br />
Införseln un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong> af öfriga boskapsdjur för<strong>de</strong>lar sig mellan olika<br />
län<strong>de</strong>r sålunda:
318<br />
Sås<strong>om</strong> häraf synes har importen af lefvan<strong>de</strong> boskap <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena vunnit en ej obetydlig tillökning mot <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r 1887, i vär<strong>de</strong> uppgåen<strong>de</strong><br />
för Sverige till £ 40,260 samt för Norge till £ 4,192. För<strong>de</strong>las <strong>de</strong>ls<br />
hela antalet införda djur af olika slag mellan för <strong>de</strong>m angifna vär<strong>de</strong>, <strong>de</strong>ls ock<br />
enahanda faktorer särskildt för hvad ang<strong>år</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge, erhålles följan<strong>de</strong><br />
resultat:<br />
Hvarje importerad oxe eller tjur eg<strong>de</strong> ett me<strong>de</strong>lvär<strong>de</strong> af £ 17. 10. 3<br />
<strong>från</strong> Sverige » 11. 16. 8<br />
y> Norge » 13. 14. 3<br />
Hvarje importerad ko » 12. 15. 4<br />
<strong>från</strong> Sverige » 11. 6. 4<br />
» Norge » 13. 14, S
319<br />
Hvarje importeradt f<strong>år</strong> £ 1. 16. 4<br />
<strong>från</strong> Sverige » 1. 10. 1<br />
» Norge J> 1. 4. 5<br />
hvaraf <strong>de</strong>n slutsats tor<strong>de</strong> kunna dragas att vi ännu hafva långt igen innan v<strong>år</strong><br />
hithöran<strong>de</strong> export ernått <strong>de</strong>n beskaffenhet att <strong>de</strong>n kan betinga <strong>de</strong> för fullgoda<br />
djur här gällan<strong>de</strong> pris.<br />
Svinkreatur inför<strong>de</strong>s nära nog uteslutan<strong>de</strong> <strong>från</strong><br />
Danmark med 16,325 st. eller 15,440 fler än un<strong>de</strong>r 1887<br />
Holland » 8,173 » » 12,774 färre » »<br />
Andra län<strong>de</strong>r » 11» » 119 färre » »<br />
Synnerligen anmärkningsvärd framst<strong>år</strong> <strong>de</strong>n betydliga minskningen i <strong>de</strong>nna<br />
import <strong>från</strong> Holland, men <strong>de</strong>n finner sin förklaring i en mer än motsvaran<strong>de</strong><br />
tillökning i importen af färskt fläsk, hvar<strong>om</strong> vidare här nedan.<br />
Exporten af afvelsdjur — andra än hästar — har egt ett vär<strong>de</strong> af £<br />
194,924. Efterfrågan <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t å dylika har företett rätt mycken liflighet<br />
med goda pris för verkligen framståen<strong>de</strong> djur. Vid 39 offentliga auktioner å<br />
korthornsdjur betinga<strong>de</strong>s för 1,594 djur ett me<strong>de</strong>lpris af £ 27. 15. 8, mot<br />
£ 27. 10. 6 un<strong>de</strong>r 1887 — båda beloppen dock vida un<strong>de</strong>rstigan<strong>de</strong><br />
vanliga.<br />
tillförne<br />
Priset å lefvan<strong>de</strong> slagtboskap har mot <strong>år</strong>ets slut företett en jemn stegring,<br />
<strong>och</strong> <strong>om</strong> i betraktan<strong>de</strong> tages <strong>de</strong>t jemförelsevis låga pris till hvilket <strong>de</strong> för gödning<br />
afsedda djuren inköpts samt <strong>de</strong>t likale<strong>de</strong>s låga priset å kraftfo<strong>de</strong>r, tor<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>nna gren af landtbruket — boskapsgödning — ej på många <strong>år</strong> Iemnat<br />
större nettobehållning. Köttprisen å Londons gödboskapsmarknad hafva, enligt<br />
i tidskriften »Mark Lane Express» offentliggjorda noteringar för första veckan<br />
af hvarje månad, företett här nedan angifna vexlingaf, hvarvid, till jemförelse,<br />
motsvaran<strong>de</strong> siffror för <strong>år</strong> 1887 äfven upptagits:<br />
l:ma stora oxar: l:ma grofnlliga f<strong>år</strong>:<br />
per stone <strong>om</strong> 8 S slagtvigt per stone <strong>om</strong> 8 S slagtvigt<br />
<strong>1888</strong> 1887 <strong>1888</strong> 1887<br />
Januari<br />
8h. sh.<br />
4. 4 till 4. 8<br />
sh. sh,<br />
4. 2 till 4. 4<br />
sh. sh.<br />
4. 8 till 5. 0<br />
sh. sh.<br />
5. 4 till 5. 8<br />
Februari<br />
Mars<br />
April<br />
Maj<br />
Jnni<br />
Jnli<br />
4. 4 » 4. 8<br />
4. 2 » 4. 6<br />
4. 0 » 4. 6<br />
4. 4 » 4. 6<br />
4. 2 » 4. 6<br />
4. 2 i> 4. 6<br />
4. 0 » 4. 2<br />
3. 10 » 4. O<br />
3. 10 » 4. 0<br />
3. 10 » 4. 0<br />
4. 2 » 4. 4<br />
3. 8 » 3. 10<br />
4. 8 » 4. 10<br />
5. 2 » 5. 6<br />
5. 0 » 5. 4<br />
5. 4 » 5. 6<br />
6. 2 » 5. 6<br />
5. 4 » 5. 8<br />
4. 8 » 5. 4<br />
6. 4 J> 5. 8<br />
5. 0 » 5. 4<br />
4. 4 » 4. 6<br />
4. 10 » 5. 0<br />
4. 2 » 4. 6<br />
Augusti<br />
September<br />
Oktober<br />
November<br />
December<br />
4. 4 » 4. 8<br />
4. 4 » 4. 8<br />
4. 6 » 4. 8<br />
4. 6 » 4. 8<br />
4. 4 » 4. 8<br />
4. O > 4. 2<br />
4. 2 » 4. 4<br />
4. 2 • 4. 4<br />
4. 2 » 4. 4<br />
i. 4 » 4. 8<br />
5. 4 » 5. 8<br />
5. 4 » 5. 8<br />
5. 6 » 5. 8<br />
5. 6 » 5. 8<br />
B. 8 » 6. O<br />
4.<br />
4.<br />
4.<br />
4.<br />
4.<br />
6 » 4. 8<br />
8 » 6. O<br />
6 » 4. 10<br />
8 » 5. O<br />
8 » 5. O<br />
Tages ett me<strong>de</strong>lpris för hela <strong>år</strong>et af nu anförda noteringar, visar sig att<br />
<strong>de</strong>tta utgör<br />
sh. sh.<br />
för oxkött un<strong>de</strong>r 1887 4. 0 till 4. 2 1 /,<br />
» » » <strong>1888</strong> 4. 3 1 /, » 4. 776<br />
» f<strong>år</strong>kött » 1887 4. 8'/3 » 5. O 1 /,<br />
» » » <strong>1888</strong> 5. 2'/3 » 5. 6<br />
Priset å Londons marknad för slagtadt kött ställer sig städse något lägre.<br />
Till åskådliggöran<strong>de</strong> af mellan gödboskaps- <strong>och</strong> köttmarknad rådan<strong>de</strong> prisskil-
320<br />
nad, samt pä samma gång af <strong>de</strong>t prisfall ä <strong>de</strong>tta fädoämne s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r senaste<br />
<strong>de</strong>cennium inträdt *, med<strong>de</strong>las här nedan ur <strong>de</strong>n officiella statistiken hemta<strong>de</strong><br />
uppgifter a <strong>de</strong> <strong>år</strong>liga me<strong>de</strong>lprisen <strong>de</strong>ra å nämnda båda saluplatser.<br />
Oxkött: Färkö tt:<br />
Gödboskapsmark- Köttmarkna<strong>de</strong>n Gödboskapsmark- Köttmarkna<strong>de</strong>n<br />
nå<strong>de</strong>n per ffi per 8 nå<strong>de</strong>n per 8 per 8<br />
d. d. d. d. d. d. d. d.<br />
1878 67, till 9 4 1 /. till 8 1 /. — till 10'/, 47, till 97,<br />
1879 6 » 8'/, 4 » 7V, 67, » 10 4'/i » 87,<br />
1880 67, » 87, 47, » 77. 77, » 107, 47, » 87,<br />
1881 6 » 87, 47, » 77. 77, »10 6 » 9<br />
1882 6 » 9 47, »8 8 107, 57, • 97,<br />
1883 67, »9 5 » 8 87, » 107, 57, » 97,<br />
1884 6 » 87, 47, » 77. 77, » 97, 5 » 87,<br />
1885 57, » 8 37, » 67, 6 » 87, 47, » 77,<br />
1886 47, » 77, 37, » 67, 57, » 9 4 » 8<br />
1887 47, » 67, 3 » 57, 47, » 8 37, » 7<br />
Af nu anförda jemförelse synes ock huru betydlig <strong>de</strong>n för<strong>de</strong>l är, s<strong>om</strong> är<br />
förenad med rättigheten att hit införa Iefvan<strong>de</strong> gödkreatur <strong>och</strong> för hvars bibehållan<strong>de</strong><br />
följaktligen <strong>de</strong>rför erfor<strong>de</strong>rliga karantäns- <strong>och</strong> andra åtgär<strong>de</strong>r äro väl<br />
berättiga<strong>de</strong>, huru hin<strong>de</strong>rliga för trafiken <strong>de</strong> än stund<strong>om</strong> må förefalla.<br />
Ofvan anförda import af slagtboskap har dock ej på långt när förmått<br />
fylla härvaran<strong>de</strong> behof af kött utöfver lan<strong>de</strong>ts egen produktion, utan har härtill<br />
ytterligare nedan angifna import af slagtadt kött <strong>och</strong> fläsk befunnits nödig.<br />
Import un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong>:<br />
* För <strong>1888</strong> saknas ännu uppgift här<strong>om</strong>.
321<br />
Sås<strong>om</strong> häraf synes, företer importen af flertalet hithöran<strong>de</strong> födoämnen en<br />
stegring mot närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Synnerlig uppmärksamhet förtjenar härvid<br />
<strong>de</strong>n ofantliga importen af färskt ox- <strong>och</strong> f<strong>år</strong>kött <strong>från</strong> transatlantiska hamnar —<br />
<strong>de</strong>n troligen mest kännbara konkurrensen för <strong>de</strong>n britiske jordbrukaren, men<br />
på samma gång en välsignelse för <strong>de</strong>n mindre bemedla<strong>de</strong> <strong>de</strong>len af lan<strong>de</strong>ts befolkning.<br />
Sås<strong>om</strong> välbekant är, möjliggöres köttets transport i oskadadt skick<br />
un<strong>de</strong>r veckor — eller t. o. m. måna<strong>de</strong>r —, äfven un<strong>de</strong>r tropisk temperatur,<br />
me<strong>de</strong>lst <strong>de</strong>ss afkylning, vid hvilken dock <strong>de</strong>t i Nordamerika begagna<strong>de</strong> förfaringssättet<br />
— hufvudsakligen til! konservering af oxkött — skiljer sig <strong>från</strong> <strong>de</strong>t i<br />
Australien <strong>och</strong> Platastaterna vid skeppning af f<strong>år</strong>kroppar allmänna. Man har<br />
nämligen funnit att kött gen<strong>om</strong> frysning un<strong>de</strong>rg<strong>år</strong> en mekanisk sön<strong>de</strong>r<strong>de</strong>lning,<br />
eller rättare att <strong>de</strong>ss muskeltrådar <strong>de</strong>rvid sön<strong>de</strong>rslitas, till följd hvaraf <strong>de</strong>ss<br />
hållbarhet <strong>och</strong> smaklighet minskas, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta i <strong>de</strong>sto högre grad ju tjockare<br />
ett köttstycke är. Ett tjockt stycke innehåller mera fuktighet än ett tunnare,<br />
<strong>de</strong>rföre ock en oxstek mera än en f<strong>år</strong>stek, <strong>och</strong> vid <strong>de</strong>nna fuktighets frysning<br />
till is intager <strong>de</strong>nsamma större utrymme än i flytan<strong>de</strong> form. Fruset kött, s<strong>om</strong><br />
åter upptinat, förm<strong>år</strong> af <strong>de</strong>nna anledning ej att qvarhålla fuktigheten i lika grad<br />
s<strong>om</strong> sådant med oskada<strong>de</strong> muskeltrådar, <strong>och</strong> då <strong>de</strong>t efter stekning skares, afrinner<br />
<strong>de</strong>nna fuktighet, <strong>och</strong> isynnerhet <strong>om</strong> köttet <strong>de</strong>refter fortares kallt, sås<strong>om</strong><br />
här är vanligt, befinnes <strong>de</strong>t färg- <strong>och</strong> smaklöst. Af <strong>de</strong>nna anledning söker<br />
man i Amerika ernå oxköttets konservering gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>ss möjligast fullständiga<br />
afkylning <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart efter nedslagtningen <strong>och</strong> förvaran<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r transporten i<br />
kall luft med en temperatur af några gra<strong>de</strong>r öfver fryspunkten, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att<br />
<strong>de</strong>remot i Australien <strong>och</strong> Platastaterna f<strong>år</strong>kropparnes bevaran<strong>de</strong> mot förskäm-<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 21
322<br />
ning sker <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att <strong>de</strong> <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart efter nedslagtningen, äfvens<strong>om</strong> se<strong>de</strong>rmera<br />
un<strong>de</strong>r transporten, upphängas i lufttäta förvaringsrum, in<strong>om</strong> hvilka torr luft<br />
med en temperatur af några gra<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r fryspunkten på mekanisk väg frambragts<br />
<strong>och</strong> vidmagthålles, hvarigen<strong>om</strong> f<strong>år</strong>kropparne fullständigt stelfrysa. Vid<br />
ank<strong>om</strong>sten till engelsk hamn öfverföres så väl ox- s<strong>om</strong> f<strong>år</strong>köttet; i kall-luftrum,<br />
<strong>från</strong> hvilka <strong>de</strong>t uttages <strong>och</strong> torgföres i mån af efterfrågan. Härigen<strong>om</strong> har<br />
<strong>de</strong>n utländska tillförseln af kött blifvit med hänseen<strong>de</strong> till hållbarheten fullk<strong>om</strong>ligt<br />
oberoen<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n tid s<strong>om</strong> förg<strong>år</strong> mellan nedslagtning <strong>och</strong> förbrukning<br />
i annan mån än i afseen<strong>de</strong> å <strong>de</strong>n kostnad, s<strong>om</strong> är förenad med <strong>de</strong>n låga temperaturens<br />
frambringan<strong>de</strong> <strong>och</strong> vidmakthållan<strong>de</strong>. Här torgfördt oxkött <strong>från</strong> Nordamerika<br />
är i allmänhet fullk<strong>om</strong>ligt lika fast <strong>och</strong> friskt s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t in<strong>om</strong> 48 timmar<br />
hemslagta<strong>de</strong>, ja un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n varmaste <strong>år</strong>sti<strong>de</strong>n t. o. m. bättre än <strong>de</strong>tta, <strong>och</strong><br />
utmärker sig blott gen<strong>om</strong> en något höggulare färg å fettet. Ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>t <strong>de</strong>remot<br />
fått fullständigt gen<strong>om</strong>frysa, skulle <strong>de</strong>t troligen endast undantagsvis finna afsättning<br />
annat än till korfmakare^ huru förträffligt <strong>de</strong>t i öfrigt än vore, ty i<br />
allmänhet skeppas <strong>från</strong> Nordamerika ej annat kött än sådant s<strong>om</strong> fullt lämpar<br />
sig för <strong>de</strong>nna marknad. Det frusna f<strong>år</strong>köttet finner <strong>de</strong>remot köpare un<strong>de</strong>r alla<br />
ti<strong>de</strong>r af <strong>år</strong>et, dock mot 2 à 3 d. lägre pris än hvad <strong>de</strong>t hemslagta<strong>de</strong> betingar.<br />
Importen <strong>från</strong> Australien tog sin början <strong>år</strong> 1880. Redan 1883 öfverflygla<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>n dock af <strong>de</strong>n <strong>från</strong> New Zeeland, hvilken <strong>de</strong>refter fortfaran<strong>de</strong> bibehållit<br />
första rummet. Sistanförda land eger nämligen ett för fàrskötsel tjenligare<br />
klimat samt ha<strong>de</strong> ock <strong>från</strong> början en för ändamålet mera passan<strong>de</strong> f<strong>år</strong>stam<br />
af långulliga engelska köttf<strong>år</strong>. I Australien <strong>de</strong>remot, <strong>de</strong>r man fäst<br />
större hänseen<strong>de</strong> vid ullens beskaffenhet, har mao företrä<strong>de</strong>svis begagnat f<strong>år</strong> af<br />
Merinosras. Importen <strong>från</strong> <strong>de</strong>ssa båda län<strong>de</strong>r uppgick un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong> till ej<br />
mindre än 1,051,980 f<strong>år</strong>kroppar, samt <strong>de</strong>rtill öfver 26,000 packor oxkött.<br />
Sås<strong>om</strong> en allt sv<strong>år</strong>are medtäflare i <strong>de</strong>nna import uppträda numera Platastaterna,<br />
<strong>de</strong>r man gen<strong>om</strong> begagnan<strong>de</strong> af långulliga engelska baggar efter hand gjort förut<br />
befintliga Merinos-f<strong>år</strong>stammar mera lämpliga för <strong>de</strong>nna marknad. Un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong><br />
hitför<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> 908,689 f<strong>år</strong>kroppar.<br />
Talrika klag<strong>om</strong>ål öfver ruineran<strong>de</strong> pris å <strong>de</strong>nna import hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
försports så väl <strong>från</strong> Amerika s<strong>om</strong> Australien; men då <strong>de</strong>tta oaktadt någon<br />
väsentlig minskning i tillförseln ej förmärkts, synes sådant antyda befintligheten<br />
af någon, <strong>om</strong> än troligen ringa, behållning af <strong>de</strong>nna affär, i hvilken talrika<br />
mellanhän<strong>de</strong>r äro intressera<strong>de</strong>.<br />
Försök sked<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r sistlidne vinter att <strong>från</strong> Rysslands Östersjöprovinser<br />
hitföra slagtadt oxkött, dock, sås<strong>om</strong> jag eger anledning antaga, med föga uppmuntran<strong>de</strong><br />
resultat. Sådant kött afyttra<strong>de</strong>s nämligen då härstä<strong>de</strong>s till ett pris<br />
af 3 d. per '8, s<strong>om</strong> med afdrag af frakt <strong>och</strong> försäljningskostnad tor<strong>de</strong> lemna<br />
föga öfverskott. Äfven <strong>från</strong> Finland har dylik export ifrågasatts, men tor<strong>de</strong>,<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong>n k<strong>om</strong>mer till utföran<strong>de</strong>, utfalla ännu ogynsammare. Drankgödda dragoxar<br />
eller småvuxna s. k. bondkor, med föga utvecklad köttbildning, passa ej<br />
för <strong>de</strong>nna marknad, å hvilken äfven <strong>de</strong>n fattigaste afnämare kan, <strong>om</strong> ej förr<br />
så på lördagens afton, för en ringa penning erhålla jemförelsevis kraftigt kött,<br />
då afsedt för <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbar realisering till hart när hvad pris s<strong>om</strong> helst.<br />
I närmaste sammanhang med boskapsskötseln befinner sig mejerihushållningen.<br />
Af hithöran<strong>de</strong> eller <strong>de</strong>rmed sammanhang egan<strong>de</strong> födoämnen har senaste<br />
<strong>år</strong>s import utgjort:
323<br />
Till hithöran<strong>de</strong> produkter tor<strong>de</strong> ock böra räknas kon<strong>de</strong>nserad mjölk <strong>och</strong><br />
ister. För <strong>de</strong>n fbrstanförda saknas särskild uppgift i härvaran<strong>de</strong> tullstatistik,<br />
i <strong>de</strong>t <strong>de</strong>n inbegripes un<strong>de</strong>r konfektyrer — confectionary — med anledning<br />
af <strong>de</strong>n tillsats af socker <strong>de</strong>n vanligen eger, men uppgick importen <strong>de</strong>raf<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong><br />
frän Norge till 42,772 cwts, med ett vär<strong>de</strong> af £ 93,207<br />
samt » Sverige » 31 » B » » 78<br />
Importen af ister åter, s<strong>om</strong> till hufvudsakligaste <strong>de</strong>l härstammar <strong>från</strong><br />
Nordamerika, uppgick till 883,469 cwts med ett vär<strong>de</strong> af £ 1,815,420, företeen<strong>de</strong><br />
en minskning i mängd med 22,721 cwts mot un<strong>de</strong>r 1887, men <strong>de</strong>remot<br />
en tillökning i vär<strong>de</strong> af £ 213,785. Af <strong>de</strong>n amerikanska varan har en<br />
betydlig <strong>de</strong>l befunnits uppblandad med b<strong>om</strong>ullsfröolja, hvilket föranledt talrika<br />
åtal <strong>och</strong> bötesfällningar. Att, sås<strong>om</strong> i Sverige påståtts, ister skulle begagnas<br />
till förfalskning af margarin tor<strong>de</strong> vara föga sannolikt, då sådant skulle
324<br />
medföra en ekon<strong>om</strong>isk förlast, emedan <strong>de</strong>n senare varans pris un<strong>de</strong>rstiger<br />
<strong>de</strong>n förras.<br />
Bland mejerihushållningens alster spelar smörtt <strong>de</strong>n ojemförligt vigtigaste<br />
rolen å <strong>de</strong>nna marknad, in<strong>om</strong> hvars tillflö<strong>de</strong>n Danmark <strong>och</strong> Sverige härvid intaga<br />
en allt mer d<strong>om</strong>ineran<strong>de</strong> ställning, sås<strong>om</strong> af ofvan med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> uppgifter<br />
nogsamt framst<strong>år</strong>. Oaktadt ymnig ne<strong>de</strong>rbörd un<strong>de</strong>r en stor <strong>de</strong>l af s<strong>om</strong>maren<br />
gaf upphof till rikligt bete, s<strong>om</strong> troligen i högre grad än någonsin tillförne<br />
tillgodogjor<strong>de</strong>s för produktion af mejerialster samt följaktligen behofvet af smör<br />
till större <strong>om</strong>fattning än vanligt fyl<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> inhemsk tillverkning, fann dock<br />
<strong>de</strong>n ofantliga importen, med <strong>om</strong>kring 15 millioner U öfverstigan<strong>de</strong> närmast<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>s, i allmänhet villiga afnämare, visserligen tidtals till ovanligt<br />
låga pris, men dock i <strong>de</strong>t stora hela med tillfredsställan<strong>de</strong> resultat. Obegränsad<br />
är dock ej någon konsumtionsförmåga, oeh med <strong>de</strong> energiska ansträngningar<br />
till ökad produktion, s<strong>om</strong> f. n. försiggå in<strong>om</strong> alla <strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, hvilkas naturförhållan<strong>de</strong>n<br />
äro lämpliga för mejerihushållning — <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta ej minst in<strong>om</strong> <strong>de</strong>t<br />
britiska riket —, saknas ingalunda anledning till att befara en öfverfyllnad<br />
äfven in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna marknad. Detta gäller dock främst för smör af ej fullt<br />
felfri beskaffenhet, hvilket liar att uthärda täflan ej blott med likartad vara<br />
äfven <strong>från</strong> vidt aflägsna, gen<strong>om</strong> klimat <strong>och</strong> naturförhållan<strong>de</strong>n gynna<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r,<br />
utan ock med tekniska preparater, hvilkas framställan<strong>de</strong> redan ernått <strong>de</strong>n fullk<strong>om</strong>lighet,<br />
att <strong>de</strong> i flera hänseen<strong>de</strong>n, t. ex. jemnhet i qvalitet, hållbarhet,<br />
m. m. d., måste tillerkännas företrä<strong>de</strong>t framför <strong>de</strong>t smör, hvars ersättan<strong>de</strong> med<br />
<strong>de</strong>m afses. Mejerihushållningens mål tor<strong>de</strong> ock <strong>de</strong>rför hädanefter främst böra<br />
vara frambringan<strong>de</strong>t af finaste vara, lämpan<strong>de</strong> sig för <strong>de</strong> kun<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> betala<br />
högsta pris. En till inejerihandteringens fr<strong>om</strong>ma af Sveriges regering vidtagen<br />
åtgärd — anställan<strong>de</strong>t in<strong>om</strong> England af ett officielt <strong>om</strong>bud för <strong>de</strong>nna industri,<br />
en s. k. mejeriagent — har tillvunnit sig <strong>de</strong>t erkännan<strong>de</strong> att <strong>de</strong>n vunnit<br />
efterföljd <strong>från</strong> Nord-Tyskland, Danmark, Norge <strong>och</strong> Finland, dock med <strong>de</strong>n<br />
väsentliga skiljaktighet i ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> agenters funktioner, att un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att<br />
Sveriges mejeriagent är ålagd »att mot godtgörelse efter öfverensk<strong>om</strong>melse gå<br />
svenska producenter till hända vid afsättningen af <strong>de</strong>ras produkter» — följaktligen<br />
uppträda sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>ras enskilda <strong>om</strong>bud oeh i likhet med hvarje annan<br />
enskild smörförsäljere —, är sådant öfriga län<strong>de</strong>rs motsvaran<strong>de</strong> <strong>om</strong>bud, så vidt<br />
jag kunnat erfara, ovilkorligen förbju<strong>de</strong>t, hvarjenite här bosatte finske mejeriagent<br />
har att med korta mellanti<strong>de</strong>r besöka <strong>de</strong> för nämnda lands smörafsättning<br />
in<strong>om</strong> Storbritannien vigtigaste markna<strong>de</strong>r <strong>och</strong> afgifva rapporter röran<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n vid <strong>de</strong>ssa, s<strong>om</strong> befinnas vara af intresse för mejeriidkarne in<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>t land han representerar. Nu anförda båda skiljaktigheter synas mig medföra<br />
väsentliga för<strong>de</strong>lar till ernåen<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>t med ifrågavaran<strong>de</strong> institution afsedda<br />
mål, ty un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att v<strong>år</strong> officielle mejeriagent uppträ<strong>de</strong>r konkurreran<strong>de</strong><br />
med härvaran<strong>de</strong> enskilda firmor in<strong>om</strong> <strong>de</strong>n s. k. »provisions-markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> med<br />
anledning <strong>de</strong>raf mottages med misstroen<strong>de</strong> samt afvogt undanhålles sådana med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n,<br />
s<strong>om</strong> kunna vara af vigt för v<strong>år</strong>a mejeriegare, eger ett motsatt förhållan<strong>de</strong><br />
rum med hänseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong> <strong>om</strong>bud, hvilkas åliggan<strong>de</strong>n sammanfalla<br />
med <strong>de</strong>n redbare köpmannens eller återförsäljarens. Dertill k<strong>om</strong>mer ytterligare<br />
att v<strong>år</strong> mejeriagents nu anförda affärsrörelse bin<strong>de</strong>r hela hans verksamhet vid<br />
nära nog uteslutan<strong>de</strong> en enda plats, ingalunda till förmån för v<strong>år</strong>a intressen,<br />
ty med fullaste erkännan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n duglighet <strong>och</strong> <strong>de</strong>t nit han utvecklat, är<br />
dock obestridligt att han gen<strong>om</strong> ett mångsidigare aktgifvan<strong>de</strong> på förhållan<strong>de</strong>na<br />
vid <strong>de</strong> olika hufvudafsättningsorterna in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta land, <strong>de</strong>r förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> vexlingar<br />
i fordringar, prisnoteringar, försäljnings<strong>om</strong>buds soliditet <strong>och</strong> affärs<strong>om</strong>fattning<br />
m. m. d., skulle kunna fullständigare an hvad nu sker motsvara hvad med
325<br />
hans anställan<strong>de</strong> af setts. Jag har visserligen sett framhållas att en besparing<br />
bere<strong>de</strong>s v<strong>år</strong>a mejeriidkare gen<strong>om</strong> lägre försäljningsprovision vid varans konsignering<br />
till <strong>de</strong>n officielle agenten, men fråga är huruvida ej <strong>de</strong>nna besparing,<br />
s<strong>om</strong> ju möjliggöres gen<strong>om</strong> motsvaran<strong>de</strong> anslag af statsme<strong>de</strong>l, skulle mer än uppvägas<br />
gen<strong>om</strong> högre pris, snabbare redovisning eller andra för<strong>de</strong>lar, vunna gen<strong>om</strong><br />
anlitan<strong>de</strong> af kapitalstarka, med markna<strong>de</strong>n gen<strong>om</strong> mång<strong>år</strong>ig erfarenhet väl förtrogna<br />
<strong>och</strong> stor klientel egan<strong>de</strong> <strong>om</strong>bud, hvilkas redbarhet <strong>och</strong> soliditet stå öfver<br />
hvarje tvifvel. Likas<strong>om</strong> en illa förstådd sparsamhet föranle<strong>de</strong>r konsignatören<br />
att, utan andra hänseen<strong>de</strong>n, bland nämnda för hon<strong>om</strong> oundvikliga mellanhän<strong>de</strong>r<br />
välja <strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> fordrar lägsta försäljningsprovision, söker han ock ej sällan att<br />
gen<strong>om</strong> liktidigt begagnan<strong>de</strong> af flera olika <strong>om</strong>bud å samma plats vinna närmare<br />
erfarenhet <strong>om</strong> <strong>de</strong>ras förmåga <strong>och</strong> nit vid bevakan<strong>de</strong>t af hans intressen, <strong>de</strong>rvid<br />
dock förgätan<strong>de</strong> att han på <strong>de</strong>tta sätt uppträ<strong>de</strong>r konkurreran<strong>de</strong> med sig sjelf,<br />
isynnerhet <strong>om</strong> hans märke redan lyckats vinna erkännan<strong>de</strong> hos härvaran<strong>de</strong> afnämare.<br />
I motsats härtill synes mig önskligt vara att svenska smörkonsignationer<br />
måtte koncentreras på möjligast få hän<strong>de</strong>r, i hvilkas intresse <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong><br />
k<strong>om</strong>me att ligga att få varan noterad <strong>och</strong> såld sås<strong>om</strong> svensk, <strong>och</strong> ej att, sås<strong>om</strong><br />
för närvaran<strong>de</strong> vanligen sker, bortblandas med dansk sådan, ej städse till<br />
v<strong>år</strong> för<strong>de</strong>l.<br />
Köran<strong>de</strong> <strong>de</strong> pris, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> betingats å Londons marknad för<br />
smör af olika utländsk tillverkning, redogör <strong>om</strong>ståen<strong>de</strong> tabell, i hvilken, med<br />
ett par undantag, noteringarna för hvarje vecka angifvas, beräkna<strong>de</strong> i shillings<br />
per cwt = 50'8 kilos.<br />
Svenskt smör saknas bland <strong>de</strong>ssa noteringar, <strong>och</strong> säljes <strong>de</strong>t fortfaran<strong>de</strong> i <strong>de</strong><br />
flesta fall sås<strong>om</strong> danskt, hvarmed <strong>de</strong>ss qvalitet ock i <strong>de</strong>t närmaste öfverensstämtner,<br />
ehuru onekligen <strong>de</strong>rför betinga<strong>de</strong> me<strong>de</strong>lpris tor<strong>de</strong> utfalla något lägre.<br />
I <strong>om</strong>ståen<strong>de</strong> tabell har jag inrymt en kolumn för angifvan<strong>de</strong> af prisvexlingarna<br />
å margarin. Då <strong>de</strong>n lag, s<strong>om</strong> här nödvändiggjor<strong>de</strong> försäljningen af<br />
<strong>de</strong>tta födoämne un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>rför stadgadt namn samt med dryga böter bestraffar<br />
<strong>de</strong>ss utbjudan<strong>de</strong> eller afyttran<strong>de</strong> sås<strong>om</strong> smör, träd<strong>de</strong> i verksamhet med sistli<strong>de</strong>t<br />
<strong>år</strong>s ingång, samt veterligt var att missbruk i nyss anförda hänseen<strong>de</strong> <strong>de</strong>ssförinnan<br />
försiggått till betydlig utsträckning, eg<strong>de</strong> man all anledning antaga att en<br />
i väsentlig mån minskad förbrukning jemte nedgåen<strong>de</strong> i pris <strong>de</strong>raf skulle blifva<br />
<strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbar följd, ja, <strong>de</strong> ensidiga försvararne af mejeri-intresset inotsågo med tillförsigt,<br />
här sås<strong>om</strong> annorstä<strong>de</strong>s, <strong>de</strong>n förhatliga konkurrensens fullständiga tillintetgörelse.<br />
Denna förutsättning har dock ej ens närmelsevis vunnit bekräftelse.<br />
Af nedanståen<strong>de</strong> * uppgift för importen un<strong>de</strong>r hvarje månad af senaste trenne<br />
* Import af margarin:<br />
Måna<strong>de</strong>r 1886 1887 <strong>1888</strong> 1889<br />
Cwts Cwts Cwts Cwts<br />
Jannari 84,505 103,957 119,812 111,007<br />
Februari 90,411 96,198 96,849 111,496<br />
Mars ... 89,351 113,579 112,609<br />
April 60,008 96,642 91,200<br />
Maj 60,810 85,780 74,381<br />
Juni 41,891 60,310 79,816<br />
Jnli 49,123 91,951 73,697<br />
Angnsti 76,069 136,230 81,514 •<br />
September 67,997 121,786 97,322<br />
Oktober 77,950 127,479 107,242<br />
November 79,760 118,480 92,961<br />
December 109,698 120,803 110,871<br />
Summa 886,673 1,273,095 1,138,174 222,503
Smörnotering <strong>1888</strong>.<br />
326
327
328<br />
àr synes visserligen att summan af <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s införsel un<strong>de</strong>rsteg <strong>de</strong>n för 1887<br />
med 134,921 cwts, men <strong>de</strong>remot öfversteg sistanförda <strong>år</strong>s import <strong>de</strong>n för 1886<br />
med nära tredubbelt större belopp eller 386,522 cwts, <strong>och</strong> sannolikhet saknas<br />
ej för <strong>de</strong>t antagan<strong>de</strong>t att <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r senare hälften af <strong>år</strong> 1887 med säkerhet<br />
motsedda lagstiftningsåtgär<strong>de</strong>n, hvars verkningar då ej kun<strong>de</strong> med säkerhet bedömas,<br />
föranledt en i möjligaste måtto forcerad import. De då, liks<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r<br />
förra hälften af <strong>1888</strong>, fallan<strong>de</strong> prisen å <strong>de</strong> billigaste, <strong>från</strong> natursmör mest skiljaktiga<br />
slagen af margarin antyda ock att <strong>de</strong>nna import öfversteg konsumtionen;<br />
men <strong>de</strong>tta öfverskott har småning<strong>om</strong> blifvit upprymdt, hvaraf ej blott prisstegring<br />
följt, utan ock ökad införsel un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>, hvilken för<br />
januari <strong>och</strong> februari måna<strong>de</strong>r uppgått till 222,503 cwts<br />
mot un<strong>de</strong>r motsvaran<strong>de</strong> tid <strong>1888</strong> 216,661 J><br />
samt » B 1887 200,155 »<br />
följaktligen ingalunda berättigan<strong>de</strong> <strong>de</strong>t af lan<strong>de</strong>ts officielle mejeriagent i afgifven<br />
berättelse uttala<strong>de</strong> <strong>om</strong>döme, att förbrukningen af margarin befinner sig i aftagan<strong>de</strong>.<br />
Att för öfrigt dylika slutsatser, dragna af vexlingarna i importen un<strong>de</strong>r<br />
en eller annan månad, äro fullk<strong>om</strong>ligt otillförlitliga, ligger i öppen dag.<br />
Köran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n inhemska produktionen af margarin saknas alla uppgifter,<br />
likas<strong>om</strong> huruvida ej någon <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>n utländska tillverkning, s<strong>om</strong> förut sökt<br />
<strong>de</strong>nna marknad, numera funnit mera lönan<strong>de</strong> afsättning på närmare håll. Så<br />
uppgifves åtminstone förhållan<strong>de</strong>t vara med <strong>de</strong>n mycket välkända margarinen<br />
<strong>från</strong> Norge, hvars import hit numera betydligen minskats, emedan, sås<strong>om</strong> för<br />
mig uppgifvits, <strong>de</strong>n finner en lätt <strong>och</strong> lönan<strong>de</strong> afsättning in<strong>om</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena.<br />
Anmärkningsvärd är ock <strong>de</strong>n jemförelsevis obetydliga fluktuationen i ofvan<br />
angifna pris un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, hvilket främst tor<strong>de</strong> vara beroen<strong>de</strong> <strong>de</strong>raf att margarinens<br />
större hållbarhet medgifver att un<strong>de</strong>r ogynsam konjunktur utan väsentlig<br />
olägenhet magasinera <strong>de</strong>n, sålunda undvikan<strong>de</strong> ovilkorlig försäljning till hvad<br />
pris s<strong>om</strong> kan erhållas.<br />
Af kon<strong>de</strong>nserad eller på annat sätt preserverad mjölk synes importen befinna<br />
sig i fortgåen<strong>de</strong> stegring, isynnerhet <strong>från</strong> Norge. Uti <strong>de</strong>n ej långt <strong>från</strong><br />
London belägna sta<strong>de</strong>n Colchester har un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> likartad tillverkning i<br />
större skala k<strong>om</strong>mit till stånd <strong>och</strong> lemnat, enligt offentliggjord redogörelse, mycket<br />
tillfredsställan<strong>de</strong> resultat, med anledning hvaraf beslut fattats <strong>om</strong> anläggan<strong>de</strong>t<br />
af en filial i Manchester. Un<strong>de</strong>r sistlidne December uppgick försäljningen<br />
<strong>från</strong> fabriken i Colchester till £ 2,650. Råvaran, mjölken, betala<strong>de</strong>s med 8<br />
d. pr gallon (= 13'3 öre pr liter), <strong>och</strong> erhöllo aktieegare en ut<strong>de</strong>lning af 10 %.<br />
Fisk.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> fånga<strong>de</strong>s <strong>och</strong> ilandför<strong>de</strong>s in<strong>om</strong> England <strong>och</strong> Wales mot<br />
<strong>år</strong> 1887:<br />
Cwte Vär<strong>de</strong> i £ Cwts Vär<strong>de</strong> i £<br />
Flundror <strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed likarta<strong>de</strong><br />
samt s. k. »prime-fish» ... 240,721 867,422 264,332 942,760<br />
Lax 7,289 40,999 17,110 95,882<br />
Sill ...1,729,641 485,806 1,605,140 442,288
329<br />
Makrill 327,758 249,433 290,630 166,609<br />
Andra slag 4.043,012 2.311,848 3.853,666 2,133,463<br />
Ostron, hummer <strong>och</strong> krabbor st. 34,375,700 I<br />
Annan skalfisk Cwts 396,508)<br />
Summa 6,348,421 6,030,878<br />
264,753 58,150,343<br />
342,332<br />
323,443<br />
Summa 4,220,261 4,104,445<br />
Härtill k<strong>om</strong>mer importen <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t af färsk, saltad, rökt eller torkad<br />
fisk. För först anförda slag, färsk fisk, saknas ännu <strong>de</strong>taljera<strong>de</strong> uppgifter, med<br />
undantag för <strong>de</strong>n <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge, senare än för 1887, då <strong>de</strong>nna import<br />
utgjor<strong>de</strong>:<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong><br />
Från Cwts Vär<strong>de</strong> i £ Cwts Vär<strong>de</strong> i £<br />
Sverige 109,717 38,643 222,092 52,212<br />
Norge 268,890 153,668 344,052 188,824<br />
Danmark 18,946 17,583<br />
Tyskland 5,048 8,718<br />
Holland 249,312 307,027<br />
Belgien _ 2,478 3,321<br />
Frankrike 66,184 81,754<br />
Förenta Staterna 197,794 138,675<br />
Britiska besittningarna... 3,868 9,890<br />
Andra län<strong>de</strong>r 148 880<br />
Summa 922,385 £ 760,159<br />
Af saltad, rökt eller torkad fisk uppgick importen un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1888</strong> mot <strong>år</strong> 1887<br />
Från Cwts Vär<strong>de</strong> i £ Cwts Vär<strong>de</strong> i £<br />
Sverige 9,559 4,702 1,039 1,443<br />
Norge 196,537 201,432 164,345 151,688<br />
Frankrike 53,521 196,595 35,849 136.055<br />
Förenta Staterna 131,368 412,315 97,697 267^842<br />
Britiska Nordamerika ... 195,921 367,662 171,099 336,657<br />
Andra län<strong>de</strong>r 236,197 371,072 214,295 378,288<br />
Summa 823,103 1,553,778 684,324 1,271,973<br />
Exporten af fisk uppgick åter till un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1888</strong> mot 1887<br />
Lax till Cwts Vär<strong>de</strong> i £ Cwts Vär<strong>de</strong> i £<br />
Belgien ? ? 784 4,846<br />
Frankrike ? ? 5,435 33,123<br />
Andra län<strong>de</strong>r ? ? 8 36<br />
Summa 6,227 38,005<br />
Sill till Tunnor £ Tunnor £<br />
Ryssland 104,964 127,575 104,144 101,446<br />
Danmark* ? ? 29,699 25,338<br />
Af exporten un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> är endast <strong>de</strong>n till Ryssland <strong>och</strong> Tyskland särskildt angifven<br />
i hittills offentliggjorda statistiska nppgifter.
330<br />
Tyskland 658,775 746,590 696,306 715,562<br />
Belgien ? ? 30,271 31,899<br />
Italien ? ? 96,371 102,166<br />
Grekland ? ? 23,869 22,856<br />
Andra län<strong>de</strong>r 208,152 232,615 34,092 47,135<br />
Summa 971,891 1,106,780 1,014,752 1,046,402<br />
Röran<strong>de</strong> afsättningen af svensk <strong>och</strong> norsk färsk fisk å Londons marknad<br />
har Sveriges förutvaran<strong>de</strong> officielle agent härstä<strong>de</strong>s, herr J. E. Lithman, benäget<br />
<strong>de</strong>lgifvit efterståen<strong>de</strong> redogörelse.<br />
»Sillmarkna<strong>de</strong>n visa<strong>de</strong> sig vid början af <strong>år</strong> <strong>1888</strong> temligen för<strong>de</strong>laktig för<br />
svenske <strong>och</strong> norske exportörer af <strong>de</strong>nna vara, <strong>och</strong> betinga<strong>de</strong> borsyrad full sill<br />
16 à 17 sh. tunnan, utlekt sill i lådor 8 à 9 sh. Vid större tillförsel nedgingo<br />
se<strong>de</strong>rmera prisen till 10 à 12 sh. för tunnan <strong>och</strong> 5 à 6 sh. för ladan,<br />
samt sål<strong>de</strong>s borsyrad, utlekt sill till 6 à 8 sh. tunnan. Norska kippers betinga<strong>de</strong><br />
liktidigt 1 sh. à 1 sh. 6 d. för lådan.<br />
»Mot slutet af februari steg priset åter, så att full sill i tunnor uppnåd<strong>de</strong><br />
13 à 15 sh., i lådor 11 à 12 sh. samt utlekt lådsill 7 à 8 sh.<br />
»Sedan ishin<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r början af mars i svenska skärg<strong>år</strong><strong>de</strong>n afstannat afskeppningar<br />
<strong>de</strong>ri<strong>från</strong>, erhölls för <strong>från</strong> norska vestkusten hitförd inmatssill 18 à<br />
20 sh. per tunna <strong>och</strong> 7 à 8 sh. för lådan utlekt sill, hvilken sistanförda mot<br />
måna<strong>de</strong>ns slut steg till 12 à 15 sh. samt un<strong>de</strong>r början af april med ytterligare<br />
2 à 3 sh. Borsyrad, full sill sål<strong>de</strong>s till 25 à 30 sh. tunnan oeh norska kippers<br />
till 2 sh. lådan. Sedan Yarmouth- <strong>och</strong> Lowestoft-sillen mot slutet af<br />
april k<strong>om</strong>mit i markna<strong>de</strong>n nedgick emellertid priset åter för utlekt sill i tunnor<br />
till 12 à 13 sh. <strong>och</strong> i lådor till 10 sh. samt för kippers till 1 sh. lådan; <strong>och</strong><br />
un<strong>de</strong>r början af maj nedgick lådsillen ännu ytterligare till 4 à 5 sh. <strong>och</strong> kippers<br />
till 7 à 9 d., hvarefter <strong>de</strong>n norska tillförseln af sill upphör<strong>de</strong>.<br />
»Mot slutet af september hitk<strong>om</strong> första sändningen af höstsill <strong>från</strong> Göteborg,<br />
fångad i drifgarn utanför Vinga, <strong>och</strong> sål<strong>de</strong>s till 14 à 15 sh. tunnan;<br />
några få tunnor, ank<strong>om</strong>na un<strong>de</strong>r oktober, betala<strong>de</strong>s med ända till 25 sh.<br />
»Sedan vadsillfisket i Bohuslänska skärg<strong>år</strong><strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r november tagit sin<br />
början, blef tillförseln <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> riklig <strong>och</strong> ernåd<strong>de</strong>s för utlekt sill i lådor 9 à<br />
10 sh., sådan i tunnor 8 à 9 sh., för inmatssill i lådor 12 à 13 sh. samt för<br />
sådan i tunnor 11 à 13 sh., hvilka priser dock nedgingo un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cember, då<br />
utlekt lådsill realisera<strong>de</strong>s för 5 à 6 sh.<br />
»Rätt betydliga qvantiteter sill hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et blifvit kon<strong>de</strong>mnera<strong>de</strong>, isynnerhet<br />
af <strong>de</strong>n i lådor ispacka<strong>de</strong>, hvartill orsaken främst tor<strong>de</strong> vara att söka<br />
i ångbåtarnes gen<strong>om</strong> storm <strong>och</strong> tjocka försena<strong>de</strong> ank<strong>om</strong>st.<br />
»I Hull gällan<strong>de</strong> pris å sill hafva i allmänhet varit lägre än i London,<br />
med anledning hvaraf ej obetydliga qvantiteter norsk sill <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> blifvit hitsända,<br />
troligen dock med föga gynsamt resultat till följd af höga jernvägsfrakter,<br />
isynnerhet s<strong>om</strong> markna<strong>de</strong>n å först anförda plats kan mottaga större qvantiteter<br />
för afsättning till nära liggan<strong>de</strong>, tätt befolka<strong>de</strong> fabriksdistrikter. Så väl<br />
svenske s<strong>om</strong> norske exportörer hitsända allt för stora qvantiteter så snart prisen<br />
visa benägenhet till stegring, hvaraf följ<strong>de</strong>n blir att priset faller fortare än <strong>de</strong>t<br />
stigit, medföran<strong>de</strong> ej blott minskad vinst, utan rent af förlust. Londons marknad<br />
är i <strong>de</strong>tta hänseen<strong>de</strong> temligen begränsad, hvadan så snart importen öfverstiger<br />
3,000 lådor i veckan prisfall kan motses. Öfver hufvud taget tor<strong>de</strong> dock<br />
<strong>1888</strong> <strong>år</strong>s sillskeppningar hafva lemnat för<strong>de</strong>laktigt resultat, ehuru en <strong>och</strong> annan<br />
<strong>de</strong>ra gjort förlust; isynnerhet norska sändningar un<strong>de</strong>r mars <strong>och</strong> april<br />
drogo betydlig för<strong>de</strong>l af då gällan<strong>de</strong> höga pris.
331<br />
»Den skeppa<strong>de</strong> sillen har i allmänhet varit oklan<strong>de</strong>rlig bå<strong>de</strong> beträffan<strong>de</strong><br />
qvalitet <strong>och</strong> packning. Borsyrad finner fortfaran<strong>de</strong> foga begärlighet, så snart<br />
färsk, i is packad sill är tillgänglig; men då brist på engelsk vara uppst<strong>år</strong>, finner<br />
t. o. m. saltad sill afsättning för beredning af kippers <strong>och</strong> s. k. Redherring<br />
, hvarvid <strong>de</strong>n först un<strong>de</strong>rkastas grundlig urlakning.<br />
»Mot slutet af <strong>år</strong>et gjor<strong>de</strong>s försök med import af i Sverige beredda kippers,<br />
men synes <strong>de</strong>rföre betinga<strong>de</strong> pris af 1 sh. 3 d. à 1 sh. 6 d. per låda<br />
icke hafva befunnits tillfredsställan<strong>de</strong>, ehuru norska kippers oftast ej uppnå mer<br />
än 1 sh. <strong>och</strong> stund<strong>om</strong> ännu lägre pris.<br />
»Importen af sill till London un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utgjor<strong>de</strong>:<br />
Tunnor Lådor Lådor kippers<br />
Från Sverige 8,044 18.968 2,007<br />
» Norge 17,751 10,'l26 133,595<br />
y>Lax inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige i mycket ringa mäogd till följd af obetydlig<br />
fångst i <strong>de</strong> norrländska elfvarne, <strong>och</strong> fortgick importen blott un<strong>de</strong>r juni med<br />
67 lådor. Deremot inför<strong>de</strong>s 749 lådor direkt <strong>från</strong> Norge, förut<strong>om</strong> några sändningar<br />
öfver Hull, <strong>och</strong> betinga<strong>de</strong>s härför i början af juni 1 sh. 3 d. à 1 sh.<br />
5 d. pr "S?; men då tillförseln <strong>de</strong>refter öka<strong>de</strong>s, nedgick priset vid medlet af<br />
juni till 1 sh. samt un<strong>de</strong>r början af juli till 8 à 9 d. För <strong>de</strong>n svenska laxen<br />
erhölls till en början 10 d., men <strong>de</strong>refter endast 7'/2 à 87, &• Rökt Halmstadlax<br />
sål<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r juli till 2 sh. à 2 sh. 6 d. per ®.<br />
»Svenska kräftor börja<strong>de</strong> hitsändas un<strong>de</strong>r maj, hvarvid med ringa efterfrågan<br />
blott 3, à 4 sh. per 100 st. uppnåd<strong>de</strong>s. Un<strong>de</strong>r juni—oktober betinga<strong>de</strong><br />
något större kräftor 5 à 6 sh.<br />
»Norsk torsk hitför<strong>de</strong>s försöksvis i ett parti <strong>om</strong> 2,650 stycken un<strong>de</strong>r mars<br />
månad, inpackad lös i fartyget i is. Vid hitk<strong>om</strong>sten <strong>om</strong>packa<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n i lådor<br />
<strong>om</strong> 6 à 8 stycken, hvarefter <strong>de</strong>n å fiskmarkna<strong>de</strong>n realisera<strong>de</strong>s till ett me<strong>de</strong>lpris<br />
af 4 sh. per låda. Resultatet ha<strong>de</strong> troligen blifvit bättre <strong>om</strong> mera noggrannhet<br />
iakttagits vid afskeppningen i så hänseen<strong>de</strong> att ej, sås<strong>om</strong> skett, rensad<br />
<strong>och</strong> orensad torsk sammanblandats.»<br />
Is.<br />
Importen häraf till Storbritannien eger numera nästan uteslutan<strong>de</strong> rum<br />
<strong>från</strong> Norge <strong>och</strong> uppgick un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till 283,605 tons med angifvet vär<strong>de</strong> af<br />
£ 178,482, följaktligen un<strong>de</strong>rstigan<strong>de</strong> <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r 1887 med 31,403 tons <strong>och</strong><br />
£ 35,938. Af nämnda qvantitet tillför<strong>de</strong>s London <strong>om</strong>kring 100,000 tons.<br />
Dervaran<strong>de</strong> pris höllo sig låga, <strong>och</strong> betala<strong>de</strong>s v<strong>år</strong>skeppningen med 7 sh. G d. à<br />
8 sh. per ton; un<strong>de</strong>r loppet af s<strong>om</strong>maren stego <strong>de</strong> dock med anledning af högre<br />
frakter till 12 sh. à 12 sh. 6 d. à 13 sh., hvarvid <strong>de</strong> förblefvo till <strong>år</strong>ets utgång.<br />
Denna affär anses ej hafva lemnat nämnvärd behållning, hvarken åt säljare<br />
eller importörer, <strong>och</strong> angifves <strong>de</strong>n minska<strong>de</strong> förbrukningen främst hafva<br />
berott af s<strong>om</strong>marens ogynsamma <strong>och</strong> kalla vä<strong>de</strong>rlek.<br />
Öl.<br />
Uppgifter å importen af <strong>de</strong>nna dryck, s<strong>om</strong> här drager en tull af 6 sh.<br />
6 d. per barrel <strong>om</strong> 36 gallons (1 gallon motsvarar innehållet af 6 vinbuteljer),
332<br />
saknas ännu för sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>, med undantag för <strong>de</strong>n <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge,<br />
men inför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r 1887<br />
<strong>från</strong> Sverige 5 barrels, värda £ 9<br />
» Norge 1,591 s » B 3,032<br />
B Danmark 373 » » B 1,085<br />
B Tyskland 12,480 B B » 29,899<br />
» Holland _ 10,250 » B » 25,899<br />
» Belgien 413 B » B 1,090<br />
B Andra län<strong>de</strong>r 319 » » B 789<br />
Summa 25,431 barrels, värda £ 61,803<br />
Häraf förbruka<strong>de</strong>s in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t _ 24,547 barrels <strong>och</strong><br />
reexportera<strong>de</strong>s 884 B<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige 13 barrels, värda £ 31<br />
» Norge 1,992 » B » 3,871<br />
Sås<strong>om</strong> häraf synes är förbrukningen af norskt öl stadd i oaf bruten stegring.<br />
Trävaru<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n.<br />
Hela importen af trävaror till Storbritannien <strong>och</strong> Irland har un<strong>de</strong>r hvar<strong>de</strong>ra<br />
af nedan angifna 6 <strong>år</strong> uppgått till följan<strong>de</strong> belopp, beräkna<strong>de</strong> i loads:<br />
Hugget virke (Bjelkar, timmer, spärrar m. m.)<br />
Sågadt eller klufvet virke, hyfladt eller annorlunda beredt.
Stäfver, alla slags:<br />
333<br />
Af sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>s import har till hvar<strong>de</strong>ra af nedan angifna hamnar skeppats<br />
mer än 50,000 loads, neml. till:<br />
Hamn Hugget virke Sågadt virke Summa<br />
London 178.316 1,194,557 1,372,873<br />
Liverpool 168^525 458,506 627,031<br />
Hull.... _ 129^686 396,535 526,221<br />
Cardiff 305,355 127^972 433,317<br />
Hartlepool 149,349 174,588 323,937<br />
Grimsby 78,169 194,474 272,643<br />
Newport 175.832 31,061 206,893<br />
Grangeinouth 41,842 153,290 195,132<br />
Newcastle 65^824 77^907 143,731<br />
Gloucester 8.257 130.163 138,420<br />
Sun<strong>de</strong>rland 83,644 43.320 126.964<br />
Bristol- 16,337 96,589 112.926<br />
Greenock 59,725 47.947 107,672<br />
Swansea 74J826 2L872 96^698<br />
Leith 6.966 83,006 89,972<br />
Glasgow 13,054 65.409 78^463<br />
Wisbeach 2^861 75,185 78,046<br />
Belfast 13,506 63,771 77.277<br />
Borrowstowness 66.036 8.045 74,081<br />
Dublin 16^359 54.061 70^420<br />
Fleetwood. 17,624 49.164 66,788<br />
Plymouth 25,212 39^820 65.032<br />
Southampton 5,004 48,744 53.748<br />
Alloa 46,686 6.347 53.033<br />
Dun<strong>de</strong>e 10.565 41.945 52.510<br />
South Shields 27,794 22,389 50,183<br />
Säs<strong>om</strong> af förstanförda tabeller framst<strong>år</strong>, företer senaste <strong>år</strong>s import af<br />
trävaror en ganska betydlig tillökning, till qvantiteten öfverstigan<strong>de</strong> <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r<br />
hvart<strong>de</strong>ra af närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, men för livad ang<strong>år</strong> angifna vär<strong>de</strong>t åter<br />
högre än <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r närmaste båda <strong>år</strong> beräkna<strong>de</strong>.<br />
Orsaken till nu anförda gynsamma förhållan<strong>de</strong> tor<strong>de</strong> främst vara att söka<br />
i <strong>de</strong>n ten<strong>de</strong>ns till en återuppvaknan<strong>de</strong> affärsverksamhet, s<strong>om</strong> mot slutet af 1887<br />
gjor<strong>de</strong> sig in<strong>om</strong> nära nog alla grenar gällan<strong>de</strong>. Dertill k<strong>om</strong>, att till följd af<br />
<strong>de</strong>n väsentligen minska<strong>de</strong> iuiporten un<strong>de</strong>r nyssanförda <strong>år</strong> förrå<strong>de</strong>n vid <strong>de</strong>ss utgång<br />
befunuos jemförelsevis små, hvarigen<strong>om</strong> h. v. afnämare redan pä förhand<br />
voro i viss mån beredda på en prisstegring, <strong>och</strong> ehuru <strong>de</strong> pris s<strong>om</strong> betinga<strong>de</strong>s
334<br />
vid <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong> försäljningar un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cember månad af framståen<strong>de</strong> svenska tillverkningar<br />
af mången köpare ansågos för höga i förhållan<strong>de</strong> till då gällan<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>taljpris, visa<strong>de</strong> sig dock snart att <strong>de</strong>ssa köpslut grunda<strong>de</strong> sig på en sund uppskattning<br />
af för han<strong>de</strong>n varan<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n, i <strong>de</strong>t att un<strong>de</strong>r första måna<strong>de</strong>rna<br />
af <strong>1888</strong> en ytterligare prisstegring af 5 till 10 sh. per standard inträd<strong>de</strong>, fullt<br />
berättigan<strong>de</strong> af afskeppare visad återhållsamhet. I <strong>de</strong>n mån v<strong>år</strong>en framskred<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>t Wef klart att importörerna förut<strong>om</strong> <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> inköpskostna<strong>de</strong>n ha<strong>de</strong><br />
att motse en jemförelsevis ännu större stegring i frakterna, företed<strong>de</strong> sig visserligen<br />
ganska naturligt temligen mycken oro hos <strong>de</strong>m, hvilka till större <strong>om</strong>fattning<br />
träffat köpslut, men <strong>de</strong>ras bemödan<strong>de</strong>n att gifva <strong>de</strong>taljprisen en uppåtgåen<strong>de</strong><br />
riktning vunno emellertid un<strong>de</strong>rstöd <strong>de</strong>ls af <strong>sjöfart</strong>ens försena<strong>de</strong> öppnan<strong>de</strong>,<br />
<strong>de</strong>ls ock gen<strong>om</strong> sv<strong>år</strong>igheter att äfven till <strong>de</strong> höjda fraktsatserna erhålla nödig<br />
tonnage, på samma gång s<strong>om</strong> ecgrosmarkna<strong>de</strong>n liktidigt rönte inverkan af <strong>de</strong>n<br />
ej ringa minoritet af köpare, hvilka i afvaktan på lägre noteringar hittills hållit<br />
sig tillbaka <strong>och</strong> nu funno sig nödsaka<strong>de</strong> att, <strong>om</strong> än motvilligt, fylla sina behof<br />
äfven till högsta då gällan<strong>de</strong> pris. Den vinst, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna alltjemt fortgåen<strong>de</strong><br />
prisstegring å här lagra<strong>de</strong> förråd medför<strong>de</strong>, i förening med en förbättrad affärsställning<br />
hos <strong>de</strong>n talrika klass af konsumenter, hvilkas verksamhet <strong>om</strong>fattar<br />
uppföran<strong>de</strong>t af byggna<strong>de</strong>r till afsalu, hafva utan tvifvel verkat välgöran<strong>de</strong> å<br />
importörernas kapitalstyrka, <strong>och</strong> med tillfredsställelse kan anmärkas, att endast<br />
jemförelsevis obetydliga cessioner bland <strong>de</strong>m un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong> förek<strong>om</strong>mit.<br />
Sås<strong>om</strong> vanligt un<strong>de</strong>r gynsamma prisförhållan<strong>de</strong>n, har importen af trävaror<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets senare hälft vida öfverstigit förbrukningen, så att förrå<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>samma<br />
vid <strong>år</strong>ets utgång, jemförda med <strong>de</strong>m vid motsvaran<strong>de</strong> tidpunkt af nästföregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>, företed<strong>de</strong> en betydlig tillökning, dock hufvudsakligast i London.<br />
Detta har dock ingalunda förmått inverka tryckan<strong>de</strong> på hittills betinga<strong>de</strong> pris<br />
för närmaste v<strong>år</strong>skeppning, hvilken, i motsats härtill, tor<strong>de</strong> funnit afnämare till<br />
<strong>om</strong>kring 1 £ högre pris än sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>s tidigare noteringar. Orsaken härtill<br />
tor<strong>de</strong> vara att söka <strong>de</strong>ri, att jemförelsevis fåtaliga konsignationer förek<strong>om</strong>mit<br />
eller funnits behöfliga, vittnan<strong>de</strong> <strong>om</strong> en sund affärsställning <strong>och</strong> klok återhållsamhet<br />
hos ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> producenter, äfvens<strong>om</strong> <strong>de</strong>rjemte, att trävaror utgjort<br />
föremål för en liflig, un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> saknad spekulation, hvilken<br />
haft till följd att engrosprisen f. n. anses vara väl höga i förhållan<strong>de</strong> till gällan<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>taljpris samt efterfrågan <strong>och</strong> förbrukning; men antages lika fullt att<br />
höjdpunkten af en stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns ännu icke ernåtts. Ej för ofta kan härvid<br />
erinras, att nordiskt trä är en nödvändighetsvara, bvaraf behofvet ej kan <strong>från</strong><br />
annat håll fyllas, hvadan <strong>de</strong>t ock följaktligen ligger i producenternas eget skön<br />
att gen<strong>om</strong> samhållighet nära nog helt <strong>och</strong> hållet beherska markna<strong>de</strong>n, helst<br />
<strong>de</strong>ras råvara är en af <strong>de</strong> få, hvars vär<strong>de</strong>, åtminstone in<strong>om</strong> vissa gränser, ökas<br />
<strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att <strong>de</strong>n lemnas orörd.<br />
Den an<strong>de</strong>l olika län<strong>de</strong>r egt uti importen till London, hvilken un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong><br />
uppgått till nära '/4 af <strong>de</strong>n till hela lan<strong>de</strong>t, framst<strong>år</strong> af här nedan anförda<br />
sifferuppgifter.<br />
Hugget virke, fyrkantigt eller rundt timmer, jernvikjssyllar m. m. d.<br />
i loads.<br />
Land 1883 1884 1885 1886 1887 <strong>1888</strong><br />
Sverige 1,900 3,600 5,400 3,400 2,800 3,900<br />
Norge 9,300 6,000 4,500 4,700 4,600 3,000<br />
Finland 400 600 600 1,000 800 650<br />
Ryssland 65,400 61,600 41,000 49,000 40,000 71,000
335<br />
Tyskland 105,700 78,700 68,600 27,600 64,600 68,000<br />
Förenta Staterna 21,200 32,200 27,800 17,400 9,900 25,000<br />
Britiska besittningar 30,700 38,500 38,200 32,300 22,200 28,200<br />
Summa 234,600 220,700 186,100 135,400 134,900 199,750*<br />
Sågaät virke eller plank, hattens, brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> ändar i stycketal.<br />
Land 1883 1884 1885 1886 1887 <strong>1888</strong><br />
Sverige 6,574,000 7,656,000 6,591,000 6,293,000 5,601,000 8,564,000<br />
» golfbrä<strong>de</strong>r 2,891,000 3,168.000 3,444,000 3,480,000 4,327,000 5,227,000<br />
Norge 1,198.000 1,150,000 613,000 588,000 655,000 857,000<br />
» golfbrä<strong>de</strong>r 8,534,000 7,843,000 7,256,000 7,082,000 5,991,000 7,400,000<br />
Finland 1,765,000 1,955,000 1,488,000 1,030,000 661,000 1,384,000<br />
Ryssland 2,876,000 3,048.000 3,862,000 2,918,000 2,878,000 3,553,000<br />
Tyskland 64,000 38,000 192,000 154,000 26,000 38,000<br />
Förenta Stat.-. 148,000 106,000 145,000 187,000 70,000 69,000<br />
Britiska besittn. 4,723,000 4,040,000 4,143,000 4,432,000 2,977,000 2,906,000<br />
Snmma 28,773,000 29,004,000 27,734,000 26,164,000 23,1S2,000 29,998,000<br />
Af nu anförda siffror synes att sistli<strong>de</strong>t ärs import till <strong>de</strong>nna hamn af<br />
sågadt virke var <strong>de</strong>n till stycketalet största un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n till jemförelse angifna<br />
tidrym<strong>de</strong>n, men bär dock härvid ihågk<strong>om</strong>mas, att, med <strong>de</strong>n allt jemt fortgåen<strong>de</strong><br />
minskningen i dimensionerna af dylikt virke, samma antal <strong>år</strong> efter <strong>år</strong><br />
motsvarar ett allt mindre kubikinnehåll.<br />
Dess värre synes dock <strong>de</strong>n så betydligt stegra<strong>de</strong> importen icke hafva åtföljts<br />
af en <strong>de</strong>remot svaran<strong>de</strong> ökad förbrukning, för så vidt sådan kan bedömas<br />
af utlevereringarna af trä <strong>från</strong> dockorna un<strong>de</strong>r hvart<strong>de</strong>ra af ofvanan förda 6 <strong>år</strong><br />
samt <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> behållning vid slutet af hvarje <strong>år</strong>. Hithöran<strong>de</strong> uppgifter förete<br />
sig nemligen sålunda:<br />
Utleverering <strong>från</strong> dockorna un<strong>de</strong>r:<br />
Ar S:t Petersb. Standards Loads<br />
Plankor o. Battens Brä<strong>de</strong>r Hugget virke<br />
1883 198.720 35.940 98.121<br />
1884 197,000 30,700 95^873<br />
1885 170,137 35,001 95.820<br />
1886 155,195 33.120 85.203<br />
1887 147.402 36^476 70.830<br />
<strong>1888</strong> 141,024 34,671 70,784<br />
För sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> k<strong>om</strong>mer härtill direkt <strong>från</strong> fartyg lossa<strong>de</strong>, utan magasinering<br />
i docka, 54,086 S:t Petersb. Standards plank, hattens <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r, mot<br />
46,480 S:t Petersb. Standards un<strong>de</strong>r 1887.<br />
Behållningen i dockorna af utländskt <strong>och</strong> kolonialt virke utgjor<strong>de</strong> vid<br />
slutet af <strong>år</strong><br />
1883 1884 1S85 1SS6 1887 <strong>1888</strong><br />
Plankor st. 3,649,000 3,566,000 3,649,000 3,212,000 2,347,000 3,293,000<br />
Battens » 2,562,000 2,766,000 2,983,000 2,455,000 1,515,000 2,810,000<br />
Brä<strong>de</strong>r ,, 6,068,000 6,G38,000 7,025,000 6,809,000 5,466,000 6,283,000<br />
Fnrntimmer loads 22,200 14,900 18,500 10.800 8,400 7,300<br />
Stiher tnsen<strong>de</strong>n 1,027 837 852 1,037 793 980<br />
Den betydliga tillökningen i sistli<strong>de</strong>t ärs import af bugget virke utgöres helt <strong>och</strong><br />
hållet af ryska oeh tyska jernvägssyllar.
336<br />
Misströstan röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>t berättiga<strong>de</strong> i f. n. gällan<strong>de</strong> höga noteringar <strong>och</strong><br />
en fortvaro af <strong>de</strong>samma har visserligen ingalunda saknat uttryck, men synes<br />
dock hittills icke hafva vunnit allmännare tillslutning, men väl <strong>de</strong>remot antagan<strong>de</strong>t<br />
att gen<strong>om</strong> en lifligare verksamhet in<strong>om</strong> nära nog alla affärsgrenar<br />
stegrad förbrukning äfven af trä är att motse; att, med undantag för London,<br />
förrå<strong>de</strong>n å öfriga betydligare afsättningsorter in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t, <strong>och</strong> isynnerhet in<strong>om</strong><br />
fabriksdistrikten, ingalunda öfverstiga förbrukningens fordringar, samt att <strong>de</strong>rföre,<br />
då, sås<strong>om</strong> välkändt är, sågverksegare ej utan minst ett par <strong>år</strong>s förbere<strong>de</strong>lser<br />
förmå på en gång i väsentligare mån öka sin tillverkning, ett prisfall<br />
un<strong>de</strong>r närmaste framtid ej tor<strong>de</strong> .vara att befara, <strong>om</strong> än städse bör ihågk<strong>om</strong>mas,<br />
att un<strong>de</strong>r ju längre tid en prisstegring fortgått, <strong>de</strong>sto närmare nalkas <strong>de</strong>nnas<br />
högsta punkt med <strong>de</strong>rpå följan<strong>de</strong> reaktion.<br />
Införseln till London frän <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena un<strong>de</strong>r senast tilländalupna<br />
6-<strong>år</strong>speriod för<strong>de</strong>lar sig mellan olika slag af trävaror på sätt nedan angifves:<br />
Från Sverige:<br />
Slag 1883 1884 1885 1886 1887 <strong>1888</strong><br />
Plankor st. 3,768,000<br />
Battens » 2,806,000<br />
Brä<strong>de</strong>r » 2,891,000<br />
Bjelkar » 4,800<br />
Ved (Firewood) famn. 33,000<br />
3,880,000<br />
3,776,000<br />
3,168,000<br />
24,500<br />
36,000<br />
3,262,000<br />
3,32 8,534,000 7,843,000 7,256,000 7,082,000 5,991,000 7,400,000<br />
Bjelkar » 6,000 4,600 4,700 3,400 5,600 200<br />
Spärrar » 86,000 56,000 41,000 43,300 40,000 28,000<br />
Ved (Firewood) famn. 8,000 5,800 5,600 6,400 7,900 7,700<br />
Svenska plankor <strong>och</strong> battens hafva fortfaran<strong>de</strong> varit begärliga å <strong>de</strong>nna<br />
marknad. De bästa <strong>och</strong> dyraste slagen <strong>de</strong>raf finna dock numera afnämare endast<br />
för speciella ändamål <strong>och</strong> intaga <strong>de</strong>rför en jemförelsevis obetydlig roll,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>remot 4:a <strong>och</strong> 5:a ega <strong>de</strong>n största <strong>om</strong>sättningen. Tillförseln<br />
af hyfla<strong>de</strong> brä<strong>de</strong>r <strong>från</strong> Sverige har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et åter vunnit betydlig tillökning<br />
men likfullt funnit villig afsättning till för <strong>de</strong>m fordra<strong>de</strong> pris, hvilka lemnat<br />
äfven köparne tillfredsställan<strong>de</strong> resultat, hvadan fortfaran<strong>de</strong> god efterfrågan tor<strong>de</strong><br />
vara att motse. Enahanda har förhållan<strong>de</strong>t varit med likartad norsk tillverkning,<br />
hvilken numera intager främsta rummet af nämnda lands trälastskeppning<br />
till <strong>de</strong>nna hamn. Alltjemt minska<strong>de</strong> dimensioner antyda att skogarnes afverkning<br />
försigg<strong>år</strong> hastigare än <strong>de</strong>ras återväxt. Importen af battens utgöres sålunda<br />
hufvudsakligen af 2 X i tums, hvilka sås<strong>om</strong> varan<strong>de</strong> af god qvalitet äro<br />
lätt säljbara, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att så ej är hän<strong>de</strong>lsen med sådana af gröfre dimensioner.<br />
De höga <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> importörer af trä hafva att erlägga vid <strong>de</strong>ttas<br />
magasinering i härvaran<strong>de</strong> dockor, hafva redan länge utgjort föremål för klagan<br />
<strong>och</strong> väsentligen bidragit <strong>de</strong>ls till lossningen utanför dockorna, när så kunnat<br />
ske, oaktadt <strong>de</strong>rmed förenad risk <strong>och</strong> olägenhet, <strong>de</strong>ls ock att <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna plats<br />
afleda transitotrafiken till <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t. I någon mån synes dock konkurrensen<br />
mellan olika härvaran<strong>de</strong> dockk<strong>om</strong>panier hafva bidragit till lindring i<br />
<strong>de</strong> oskäliga afgifterna, <strong>och</strong> en ej oväsentlig <strong>de</strong>l af trafiken in<strong>om</strong> hithöran<strong>de</strong><br />
gren har med anledning häraf öfverflyttats <strong>från</strong> <strong>de</strong> på södra Thamesstran<strong>de</strong>n<br />
belägna C<strong>om</strong>mercial Docks till <strong>de</strong> motliggan<strong>de</strong> Millwall <strong>och</strong> West India Docks,
337<br />
men fortfaran<strong>de</strong> framhålles dock i <strong>de</strong>t organ, s<strong>om</strong> företrä<strong>de</strong>svis representerar<br />
<strong>de</strong>nna affärsgren, att ifrågavaran<strong>de</strong> afgifter ännu äro så höga att, <strong>de</strong>rest <strong>de</strong><br />
samma ej nedsättas, anläggning af ny, för trävarutrafiken uteslutan<strong>de</strong> afsedd<br />
upplagsplats blir en nödvändighet.<br />
Fortfaran<strong>de</strong>, <strong>om</strong> än ej till samma utsträckning s<strong>om</strong> tillförne, förek<strong>om</strong>mer att<br />
till ovilkorlig försäljning — »without reserve» — å auktion utbju<strong>de</strong>t trä uppdyrkas<br />
eller, <strong>de</strong>rest nöjaktigt pris ej nås, inropas gen<strong>om</strong> egarens <strong>om</strong>bud. Detta<br />
<strong>de</strong>n legitima <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n motverkan<strong>de</strong> <strong>och</strong> i allo förkastliga förfaringssätt tor<strong>de</strong><br />
k<strong>om</strong>ma att stäfjas gen<strong>om</strong> en nyligen fäld d<strong>om</strong>, enligt hvilken hvarje försök af<br />
egaren till en vara, s<strong>om</strong> angifvits till ovilkorlig försäljning å auktion, att uppdyrka<br />
priset förklarats innebära svek — »gross fraud» — <strong>och</strong> inroparen berättigad<br />
att vägra varans mottagan<strong>de</strong>.<br />
Uti föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelse har med<strong>de</strong>lats hurus<strong>om</strong> v<strong>år</strong>t nordiska trä här<br />
funnit till allt större <strong>om</strong>fattning användan<strong>de</strong> vid gatläggning. En sv<strong>år</strong> konkurrent<br />
härvid angifves dock ett <strong>från</strong> Australien infördt träslag — »Tallow-wood»<br />
— hota att blifva. Det träd ur hvilket <strong>de</strong>tta gatbeläggningsämne erhålles säges<br />
ernå en qvistfri höjd af 200 fot samt ega <strong>de</strong>n täthet, att ett block af 3 X 6<br />
X 9 tum väger 8 U, eller <strong>om</strong>kring 4 gånger mera än ett sådant af furu.<br />
Tillgången på dylika träd lärer vara ofantlig, isynnerhet i New South Wales,<br />
<strong>och</strong> har <strong>de</strong>t funnit användan<strong>de</strong> å samtliga hufvudgator i Sidney. Att döma af<br />
<strong>de</strong>ri<strong>från</strong> hitförda prof synes <strong>de</strong>ss hållbarhet mot röta <strong>och</strong> slitning vara mycket<br />
stor, men återst<strong>år</strong> att pröfva huruvida <strong>de</strong>t här kan levereras till ett pris, s<strong>om</strong><br />
lika fullt gör <strong>de</strong>ss användan<strong>de</strong> ekon<strong>om</strong>iskt för<strong>de</strong>laktigare.<br />
Träull — »Wood-wool» — är en annan hithöran<strong>de</strong> produkt, hvilken un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et vunnit insteg å <strong>de</strong>nna marknad <strong>och</strong> tor<strong>de</strong>, att döma efter med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong> i<br />
tidningarna, hafva en framtid. Från Sverige hitsända prof af <strong>de</strong>nna vara hafva<br />
ej funnit bifall, isynnerhet med hänseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong>rför fordra<strong>de</strong> pris; men <strong>de</strong>remot<br />
har ett här bildadt bolag inköpt en af fransmannen F. Abbey patenterad<br />
metod för tillverkning af träull samt anlagt en fabrik för <strong>de</strong>ss tillverkning,<br />
livars produkt angifves vara synnerligen användbar så väl till stoppning af madrasser,<br />
isynnerhet för kaserner <strong>och</strong> hospital, s<strong>om</strong> ock lemnan<strong>de</strong> ett förträffligt<br />
packningsämne, vida öfverträffan<strong>de</strong> hö eller halm. Det säljes i balar <strong>om</strong><br />
40 eller 80 ® vigt, till ett pris af 6 sh. 6 d. för 80 18.<br />
Jern <strong>och</strong> stål.<br />
Äfven in<strong>om</strong> hithöran<strong>de</strong> industri har resultatet af <strong>år</strong>ets verksamhet utfallit<br />
i <strong>de</strong>t hela tillfredsställan<strong>de</strong>, isynnerhet för hvad ang<strong>år</strong> <strong>år</strong>ets senare hälft. Intill<br />
slutet af maj företed<strong>de</strong> prisen å bå<strong>de</strong> rå- <strong>och</strong> förarbetadt jern en alltjemt<br />
vikan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns, men <strong>de</strong>refter inträd<strong>de</strong> en visserligen långsam men dock oafbrutet<br />
fortgåen<strong>de</strong> reaktion, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r september, hufvudsakligen med anledning<br />
af hastigt tilltagan<strong>de</strong> verksamhet in<strong>om</strong> skeppsbyggnads- <strong>och</strong> maskinindustrierna,<br />
åtfölj<strong>de</strong>s af liflig efterfrågan å bå<strong>de</strong> jern <strong>och</strong> stål. med <strong>de</strong>raf föranledd betydlig<br />
<strong>om</strong>sättning bå<strong>de</strong> till direkt förbrukning <strong>och</strong> å spekulation, hvilket ock medför<strong>de</strong><br />
en stegring af fullt 20 sh. i prisen å plåt- <strong>och</strong> vinkelstål. För jernvägsskenor<br />
förblef <strong>de</strong>remot priset oförändradt un<strong>de</strong>r nära nog hela <strong>år</strong>et.<br />
Nu antydda tillökning i <strong>de</strong>n inhemska förbrukningen var så mycket kärk<strong>om</strong>nare,<br />
s<strong>om</strong> skeppningarna till Nordamerika — <strong>de</strong>n vigtigaste <strong>om</strong> än mycket<br />
<strong>om</strong>bytlige afnämaren — företed<strong>de</strong> en minskning till <strong>om</strong>kring hälften af nästföregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>s export. Härför vanns dock i <strong>de</strong>t närmaste ersättning gen<strong>om</strong> ökad<br />
export till andra län<strong>de</strong>r, men <strong>år</strong>ets totalskeppning un<strong>de</strong>rsteg dock <strong>de</strong>n för <strong>år</strong><br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 22
338<br />
1887 med nära 150,000 tons. Detta oaktadt, <strong>och</strong> ehuru <strong>år</strong>ets tillverkning af<br />
tackjern beräknas utgöra 7,900,000 tons, eller <strong>om</strong>kring '/, million tons mera<br />
än un<strong>de</strong>r något <strong>år</strong> af senaste fem<strong>år</strong>speriod, antagas dock lagren häraf vid <strong>1888</strong><br />
<strong>år</strong>s utgång hafva nedgått med <strong>om</strong>kring 200,000 tons un<strong>de</strong>r behållningen vid<br />
samma tid 1887.<br />
Årets import af jernmalm, jern <strong>och</strong> stål har uppgått i tons med vär<strong>de</strong><br />
i £ till:<br />
Jernmalm 3,552,408 tons £ 2,462,231<br />
Smidt <strong>och</strong> valsadt jern 113,362 B » 1,027,186<br />
Oarbetadt stål 12,058 » B 111,024<br />
Röran<strong>de</strong> andra slag saknas ännu specifik uppgift. Uti importen af hithöran<strong>de</strong><br />
varuartiklar <strong>de</strong>ltogo <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena med nedanståen<strong>de</strong> belopp:<br />
Från Sverige Från Norge<br />
Jernmalm 62,672 tons £ 56,735 720 tons £ 1,424<br />
Tackjern 33,794 B » 136.861 — » » —<br />
Stångjern 98,571 B s> 943,276 353 » » 3,243<br />
Skrotjern 1^474 r » 9,316 827 B s 3,377<br />
Oarbetadt stål 5,667 » » 59,846 120 » B 2,085<br />
Ej specificera<strong>de</strong> 592,100 cwts B 462,565 67,630 cwts B 55,682<br />
Exporten af enahanda föremål <strong>och</strong> <strong>de</strong>raf tillverka<strong>de</strong> industrialster för<strong>de</strong>lar<br />
sig mellan olika län<strong>de</strong>r sålunda:<br />
Tackjern.<br />
Till Ryssland 47,306 tons med vär<strong>de</strong> af £ 100,220<br />
B Sverige <strong>och</strong> Norge 42,623 B » » 77,105<br />
B Tyskland 225,798 B B » 406,585<br />
B Holland 201,716 B B B 395,971<br />
» Belgien 89,602 » B B 184,665<br />
» Frankrike 57,815 » B B 114,589<br />
» Italien 26,247 B B B 64,953<br />
» Förenta Staterna 145,816 B B B 445,413<br />
B Australien 42,880 B B B 92,876<br />
» Britiska Nordamerika 49,648 » » B 113,060<br />
» Andra län<strong>de</strong>r 106,726 B B B 211,739<br />
Summa 1,036.177 tons<br />
Stång-, vinkel-, hult- <strong>och</strong> tenjern.<br />
£ 2,207,176<br />
Till Ryssland 3,017 tons med vär<strong>de</strong> af £ 17,857<br />
B Sverige <strong>och</strong> Norge 8,086 B B B 42,836<br />
B Tyskland 6,503 B B B 34,529<br />
» Holland 3,897 B B B 24,386<br />
B Portugal 10^306 B B B 53,556<br />
B Italien 9,262 B B B 51,936<br />
B Turkiet 7,989 B B » 42,018<br />
B Japan 16,010 B B B 84,309<br />
B Förenta Staterna 4,254 B » B 30,882<br />
B Argentinska republiken 30,315 B B B 165,887<br />
B Ostindien 69,414 B B B 359,276<br />
B Australien 44,444 B B B 261,891<br />
B Britiska Nordamerika 20,524 B B B 114,686<br />
B Andra län<strong>de</strong>r 64,135 B B B 376,224<br />
Summa 298,156 tons £ 1,660,273
Jernvägsskenor:<br />
339<br />
Till Sverige <strong>och</strong> Norge 18,917 tons med vär<strong>de</strong> af £ 88,522<br />
» Andra län<strong>de</strong>r 1,001,347 » » » 4,584,626<br />
Summa 1,020,264 tons £ 4,673,148<br />
Jern- <strong>och</strong> ståltråd samt arbeten <strong>de</strong>raf, ut<strong>om</strong> telegraftråd:<br />
Till alla län<strong>de</strong>r 64,144 tons med vär<strong>de</strong> af £ 863,218<br />
Bandjern, plåt- <strong>och</strong> jembleck:<br />
Till Ryssland 13,546 tons med vär<strong>de</strong> af £ 256,151<br />
B Tyskland 9,830 » » » 70,900<br />
» Holland 7,661 B B B 63,092<br />
» Frankrike 1,987 B J> B 20,157<br />
» Portugal 9,586 » B » 59,947<br />
» Spanien 4,986 B » » 37,683<br />
» Italien _. 7,303 B B B 52,181<br />
» Förenta Staterna 46,354 » B » 313,328<br />
» Chile 8,898 B » » 93,883<br />
B Argentinska republiken 41,976 B B » 441,814<br />
» Ostindien 56,663 B B B 464,644<br />
» Australien 92,712 » » B 1,152,539<br />
» Britiska Nordamerika 17,959 B » » 163,209<br />
B Andra län<strong>de</strong>r.... 92,325 B B » 860,291<br />
Summa 411,786 tons £ 4,049,819<br />
Förtennt plåt <strong>och</strong> bleck:<br />
Till Förenta Staterna ... 292,623 tons med vär<strong>de</strong> af £ 4,087,147<br />
» Andra län<strong>de</strong>r 98,668 » B B 1,451,163<br />
Summa 391,291 £ 5,538,310<br />
Gjutet <strong>och</strong> smidt jern, ej specificeradt, ut<strong>om</strong> artüleripjeser:<br />
Till Ryssland 5,256 tons med vär<strong>de</strong> af £ 64,699<br />
B Sverige <strong>och</strong> Norge 9,957 » s> » 104,921<br />
B Tyskland 8,458 B B B 121,201<br />
B Holland..... 13,745 B B B 114,371<br />
B Frankrike 4,316 B B B 69,559<br />
» Spanien 10,719 B B B 140,822<br />
B Italien 12,736 » B » 125,910<br />
» Japan 14,381 » B B 150,500<br />
B Förenta Staterna 4,748 » » B 69,344<br />
B Peru 10,295 i> B B 72,417<br />
» Chile 9,404 » B B 115,037<br />
B Brasilien 13,137 » B B 203,117<br />
B Argentinska republiken 42,812 » » B 458,776<br />
B Britiska Sydafrika 14,119 » B B 198,603<br />
B Ostindien 81,285 B B B 880,644<br />
» Australien 85,405 B B B 1,030,703<br />
B Britiska Nordamerika 20,103 » B B 165,764<br />
B Vestindien. 6,625 B B B 86,098<br />
» Andra län<strong>de</strong>r 59,688 B B » 708,075<br />
Summa 427,189 tons £ 4,880,561
340<br />
Skrotjern 144,827 tons £ 396,857<br />
Oarletadt stål 153,532 » » 1,531,978<br />
Manufakturvaror af stål eller jern <strong>och</strong> stål<br />
i förening - 19,518 » » 571,415<br />
Summa jern <strong>och</strong> stål 3,966,884 tons £ 26,372,755<br />
Röran<strong>de</strong> <strong>de</strong> vilkor, un<strong>de</strong>r hvilka svenskt jern <strong>och</strong> stål funnit afsättning å<br />
<strong>de</strong>nna marknad, har en härvaran<strong>de</strong> i <strong>de</strong>nna affär arbetan<strong>de</strong> firma benäget lemnat<br />
ett så lydan<strong>de</strong> med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>:<br />
»Sveriges jern- <strong>och</strong> stålmarknad un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> har i <strong>de</strong>t hela företett föga<br />
olikhet mot <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, hvadan vi till v<strong>år</strong> ledsnad ingalunda<br />
kunna angifva någon förbättring i afsättningen, snarare motsatsen, isynnerhet<br />
för hvad ang<strong>år</strong> vissa slag af jern, sås<strong>om</strong> smidda <strong>och</strong> valsa<strong>de</strong> stänger <strong>och</strong><br />
trådtenar. Näppeligen i något fall hafva bättre pris ernåtts, men <strong>de</strong>remot frakterna<br />
varit vida högre, hvarigen<strong>om</strong> tillverkares nettobehållning i motsvaran<strong>de</strong><br />
mån blifvit mindre än un<strong>de</strong>r 1887. Den förbättring in<strong>om</strong> engelska jern- <strong>och</strong><br />
stålmarkna<strong>de</strong>n s<strong>om</strong> inträdt har följaktligen förblifvit utan inverkan på v<strong>år</strong>t<br />
lands hithöran<strong>de</strong> affärer, men är dock att hoppas att <strong>de</strong>n till nytt lif vaknan<strong>de</strong><br />
verksamheten in<strong>om</strong> andra grenar af <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> industri ej skall blifva utan inflytan<strong>de</strong><br />
äfven i <strong>de</strong>tta hänseen<strong>de</strong>.<br />
»Å Sheffieldmarkna<strong>de</strong>n har Dannemorajern funnit afsättning till vanlig<br />
qvantitet <strong>och</strong> pris. Bessemerjern har sålts i ökad mängd, men till näst föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>s pris, <strong>och</strong> <strong>de</strong>nna <strong>de</strong>l af v<strong>år</strong> skeppning har lemnat <strong>de</strong>t jemförelsevis<br />
bästa resultat. Tackjern har fortfaran<strong>de</strong> varit sv<strong>år</strong>såldt, oaktadt priset i <strong>de</strong><br />
flesta fall stält sig lägre än un<strong>de</strong>r 1887, <strong>och</strong> lägre qvaliteter äro hardt när<br />
osäljbara. Sömtenar för handsmidd spik hafva knappast funnit någon afsättning,<br />
då <strong>de</strong>nna industri hotar att helt <strong>och</strong> hållet gå un<strong>de</strong>r i täflan med å maskin<br />
förfärdigad spik.<br />
»Afsättningen på Indien har varit synnerligen trög, till qvantiteten ungefärligen<br />
lika med <strong>de</strong>n <strong>år</strong> 1887, eller 13,807 tons mot 13,187 tons, men prisen<br />
oerhördt låga, vexlan<strong>de</strong> <strong>från</strong> £ C. 10. 0 till £ 7 per ton ex ångare Thames,<br />
minus 3'/, %•<br />
»Amerika köpte betydligt mindre un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> än un<strong>de</strong>r 1887, nämligen<br />
endast 59,426 tons mot 81,647 tons, <strong>och</strong> äfven me<strong>de</strong>lprisen voro betydligt lägre,<br />
hvartill väl orsaken främst är att söka i <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et föreståen<strong>de</strong> presi<strong>de</strong>ntvalet<br />
samt <strong>de</strong>raf föranledd osäkerhet i tullförhållan<strong>de</strong>na. Resultatet af nämnda<br />
val medför en fortvaro af <strong>de</strong> i sist anförda hänseen<strong>de</strong> hittills rådan<strong>de</strong>, hvaraf<br />
en ökad efterfrågan äfven å jern un<strong>de</strong>r närmaste tid antagligen är att motse.»<br />
Stenkol.<br />
Produktionen in<strong>om</strong> Storbritannien af stenkol, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 uppgick<br />
till 162,120,000 tons, antages hafva un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> nått en ej obetydligt<br />
högre siffra, s<strong>om</strong> dock ej ännu är med full noggrannhet känd. Äfven exporten<br />
har vunnit i <strong>om</strong>fattning <strong>och</strong> för<strong>de</strong>lar <strong>de</strong>nna sig mellan olika län<strong>de</strong>r på här nedan<br />
anfördt sätt, hvarvid till jemförelse motsvaran<strong>de</strong> uppgifter för närmast föregåen<strong>de</strong><br />
tvenne <strong>år</strong> likale<strong>de</strong>s angifvas:<br />
Mängd i tons Vär<strong>de</strong> i £<br />
1886 1887 <strong>1888</strong> 1886 1887 <strong>1888</strong><br />
Sverige <strong>och</strong> Norge ... 1,763,551 1,753,422 1,981,832 711,399 708,041 778,343<br />
Kvssland 1,459,623 1,284,606 1,654,195 590,047 518,432 618,743<br />
D"anmark 1,138,003 1,170,975 1,328,311 421,236 440,344 490,818<br />
Tyskland 2,857,918 2,786,972 3,061,562 1,009,560 998,412 1,077,121
341<br />
Holland 268,678 288,476 295,513 116,212 132,772 136,471<br />
Krankrike 4,081,343 4,218,885 4,194,250 1,635,581 1,649,626 1,629,815<br />
Portugal 436,908 449,543 501,832 189,072 185,769 211,446<br />
Spanien 1,416,520 1,456,956 1,622,614 688,882 680,801 788,167<br />
Italien 2,852,204 3,186,354 3,472,153 1,101,698 1,186,247 1,312,430<br />
Turkiet 342,771 363,337 429,343 159,423 160,754 201,231<br />
Egypten 1,004,966 1,268,961 1,421,671 472,643 585,852 666,661<br />
Brasilien 475,371 512,945 590,226 246,906 269,714 315,672<br />
Gibraltar 387,341 487,800 492,972 179,679 214,338 226,196<br />
Malta 495,999 373,597 573,185 236,013 167,114 267,261<br />
Ostindien 1,163,143 1,271,555 1,363,514 655,478 589,478 655,837<br />
Andra län<strong>de</strong>r 3,139,150 3,586,493 4,085,289 1,523,509 1,682,297 1,964,620<br />
Summa 23,283,389 24,460,877 26,968,462 9,837,338 10,169,991 11,340,832<br />
Förbruka<strong>de</strong> af i ntl.<br />
fraktf. syssels. ångare 6,698,238 6,868,790 7,121,393<br />
Utskeppningen af <strong>de</strong> exportera<strong>de</strong> kolen har hufvudsakligast försiggått frän<br />
nedan anförda hamnar med <strong>de</strong>rvid angifua qvantiteter i tons:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1880<br />
Kol Koks Kol Koks Kol Koks<br />
Cardiff 8,526,816 53,855 7,516,894 58,790 4,897,440 25,266<br />
Newcastle 4,374,884 411,916 3,476,437 327,782 4,275,981 229,916<br />
Newport 2,241,180 5,178 2,293,276 8,445 1,032,572 5,628<br />
Sun<strong>de</strong>rland 1,455,941 70,224 1,496,002 63,921 1,236,583 12,883<br />
Kirkcaldy 990,436 10 750,000<br />
Swansea 896,849 4,451 869,019 6,027 796,761 7,372<br />
Blyth 826,384 509,281 189,691<br />
Hull 791,278 6,192 850,674 6,627 588,323 1,571<br />
Glasgow 644,173 14,623 575,484 5,377 234,736 4,736<br />
Grangemouth 615,175 6,668 530,668 551 115,730 20<br />
Liverpool 551,763 11,898 593,286 3,268 577,361 6,620<br />
Hartlepool 536,601 27,485 547,942 19,680 550,808 42,409<br />
Grimsby 496,585 570 555,479 46 356,524<br />
South Shields 489,286 16,779 413,368 12,977 384,192 1,513<br />
Goole 438,572 15,855 450,164 15,298 304,571 123<br />
Vid en jemförelse med 1887, då kolgrufarbetarne i Northumberland un<strong>de</strong>r<br />
längre tid strejka<strong>de</strong>, visar exporten <strong>från</strong> <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> kolhamnar en betydlig tillökning,<br />
likas<strong>om</strong> ock <strong>de</strong>n fortfaran<strong>de</strong> tillväxan<strong>de</strong> skeppningen <strong>från</strong> Cardiff —<br />
<strong>de</strong>n för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>sjöfart</strong> näst London vigtigaste bland Englands<br />
hamnar — med öfver 1 million tons öfversteg nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>s. Så väl <strong>från</strong><br />
<strong>de</strong>nna hamn s<strong>om</strong> <strong>från</strong> Newport har exporten sedan 1880 fördubblats, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
att <strong>de</strong>n <strong>från</strong> Newcastle förblifvit nära nog stationär.<br />
Med hänseen<strong>de</strong> till un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et gällan<strong>de</strong> pris å <strong>de</strong>nna nödvändighetsvara stäl<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>ssa sig un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första måna<strong>de</strong>rna nära nog allestä<strong>de</strong>s lägre än un<strong>de</strong>r 1887,<br />
ja t. o. m. lägre än un<strong>de</strong>r månget föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Längre fram inträd<strong>de</strong> dock<br />
en förbättring äfven häruti, främst i södra Wales, <strong>de</strong>r priset för bästa rökfria<br />
ångkol småning<strong>om</strong> nåd<strong>de</strong> en höjd af 12 sh. 6 d. à 13 sh. 6 d. f. o. b. In<strong>om</strong><br />
Nord-Englands koldistrikter fortforo <strong>de</strong>remot <strong>de</strong> låga prisen — 7 sh. 3 d.<br />
à 7 sh. 6 d., f. o. b. — längre, intill oktober, men då <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> kolgrufarbetare<br />
un<strong>de</strong>r hotelse af strejk allmänt fordra<strong>de</strong> <strong>och</strong>, <strong>om</strong> än motvilligt, bevilja<strong>de</strong>s<br />
en tillökning i arbetslönen af 10 %, stego äfven <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> pris till 9<br />
sh. à 9 sh. 6 d., <strong>och</strong> antages att nya kontrakt för innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> icke afslutats<br />
un<strong>de</strong>r 9 sh. Med <strong>de</strong>n stegra<strong>de</strong> industriella verksamhet, s<strong>om</strong> in<strong>om</strong> nära<br />
nog alla kolförbrukan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r allt mer gör sig gällan<strong>de</strong>, förefinnes all anledning<br />
till fortvaro af en uppåtgåen<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns äfven i kolprisen, helst ej blott<br />
arbetslönen till grufarbetarne stegrats, utan äfven prisen å gruftimmer i ännu<br />
vida högre grad. Då kolgrufvorna un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong> lemnat sina egare ringa,
342<br />
<strong>om</strong> ens någon, behållning, har ock <strong>de</strong>raf föranledts att fråga uppstått <strong>om</strong> bildan<strong>de</strong>t<br />
af ett hela Storbritannien <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong> kolsyndikat, i <strong>och</strong> för prisens<br />
reglering, hvilket förslag dock hittills inskränkts in<strong>om</strong> diskussionens <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>.<br />
Tändstickor.<br />
Uppgift röran<strong>de</strong> totalimporten af sådana föreligger ej senare än för 1887.<br />
Den uppgick då<br />
<strong>från</strong> Sverige till ett vär<strong>de</strong> af £ 219,346<br />
» Norge » » 110,935<br />
» Belgien j> » 38,781<br />
» Danmark J> » 10,888<br />
» Italien » » 10,783<br />
» Holland » » 10,472<br />
» Tyskland » » 9,903<br />
» Kyssland » » 1,420<br />
» Australien » » 100<br />
» Frankrike » » 48<br />
Summa £ 412,676<br />
Exporten un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong> visa<strong>de</strong><br />
till Ostindien ett vär<strong>de</strong> af £ 156,444<br />
» Brasilien » » 21,895<br />
» Australien » » 12,080<br />
» Hongkong » » 10,969<br />
B Kina » » 10,355<br />
» andra län<strong>de</strong>r » » 26,295<br />
Summa £ 238,038<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> importera<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige för £ 229,749<br />
» Norge » » 104,613<br />
företeen<strong>de</strong> följaktligen någon tillökning <strong>från</strong> Sverige, men <strong>de</strong>remot minskning<br />
<strong>från</strong> Norge.<br />
Samma här etablera<strong>de</strong> firma, s<strong>om</strong> till närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelser<br />
lemnat benägna med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n röran<strong>de</strong> afsättningen af svenska <strong>och</strong> norska tändstickor,<br />
upplyser här<strong>om</strong> för hvad ang<strong>år</strong> senaste <strong>år</strong> följan<strong>de</strong>:<br />
»Efterfrågan å säkerhetständstickor för skeppning till kolonierna har ingalunda<br />
varit liflig; några gamla välkända fabrikat finna visserligen fortfaran<strong>de</strong><br />
afsättning till rätt goda pris, men öfriga märken äro endast med största sv<strong>år</strong>ighet<br />
säljbara <strong>och</strong> till mycket låga pris. De markna<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> tillförne importera<strong>de</strong><br />
betydligt af alla slags etiketter taga numera endast i ständigt aftagan<strong>de</strong><br />
qvantiteter, <strong>och</strong> befara vi högligen att utsigt till förbättring häruti är aflägsen.<br />
Egentliga orsaken härtill är utan tvifvel att söka i <strong>de</strong>t stora antal fabriker<br />
s<strong>om</strong> på senare ti<strong>de</strong>r uppstått i Brasilien, Sydamerika, Vestindien <strong>och</strong> Japan<br />
hvilka sist anförda allt mer uttränga <strong>de</strong> skandinaviska fabrikaten, med hvilka<br />
<strong>de</strong> öppnat konkurrens ej allenast å <strong>de</strong> asiatiska markna<strong>de</strong>rna, utan ock i Australien<br />
samt å Nya Zeland.<br />
»De ansträngningar s<strong>om</strong> gjorts i Hamburg att etablera direkta ångbåtsk<strong>om</strong>munikationer<br />
med Indien <strong>och</strong> Australien hafva till en <strong>de</strong>l bidragit till <strong>de</strong>n<br />
betydan<strong>de</strong> minskningen i skeppningarna <strong>från</strong> London <strong>och</strong> antagligen är <strong>de</strong>n tid
343<br />
icke långt aflägsen, då företanförda hamn k<strong>om</strong>mer att intaga främsta rummet<br />
i nämnda hänseen<strong>de</strong>, hvartill anledningen nog <strong>de</strong>lvis är <strong>de</strong>n lägre frakten <strong>från</strong><br />
<strong>de</strong> flesta fabrikerna till Hamburg.<br />
»Priserna för säkerhetständstickor, packa<strong>de</strong> i kistor med 6 zink hafva<br />
varierat <strong>från</strong> 10'/,, 11 till 11 1 /» d. P er g ross , f- °- b- London, samt för packning<br />
i en zink 10'/, à 11 d. per gross; för packning utan zink äter <strong>från</strong> 9 1 /i<br />
till 9 3/4 d. Dessa priser hafva galt för vanliga tillverkningar med enfärga<strong>de</strong><br />
etiketter. Vissa välkända märken betinga dock städse något bättre pris.<br />
»Af fosfortändstickor äro <strong>de</strong> indiska markna<strong>de</strong>rna fortfaran<strong>de</strong> <strong>de</strong> största<br />
konsumenterna <strong>och</strong> hafva skeppningarna dit snarare till- än aftagit, med jemt<br />
<strong>och</strong> fast pris af 10 d. per gross f. o. b. London uti packning af 1 zink. Afven<br />
till Kina har häraf skeppats ganska betydligt, dock hufvudsakligast via Hamburg,<br />
men hafva prisen varit mindre tillfredsställan<strong>de</strong>, i främsta rummet till<br />
följd af konkurrens med Hamburgeragenterna, hvilka vanligen un<strong>de</strong>rsälja Londonerfirmorna.<br />
Så väl japanska s<strong>om</strong> belgiska <strong>och</strong> holländska fabriker hafva försökt<br />
att få tillverkningar af <strong>de</strong>tta slag introducera<strong>de</strong> i Indien <strong>och</strong> Kina, dock utan<br />
att hittills hafva lyckats eller verkat störan<strong>de</strong> sås<strong>om</strong> konkurrenter. Australien<br />
förbrukar fortfaran<strong>de</strong> ganska betydliga qvantiteter af skandinaviska fosforstickor,<br />
hvilka afven finna afsättning till Vestindien <strong>och</strong> Förenta Staterna, till pris s<strong>om</strong><br />
ställa sig fullt lika för<strong>de</strong>laktigt s<strong>om</strong> <strong>de</strong> i Ostindien betinga<strong>de</strong>.<br />
»De engelska markna<strong>de</strong>rna importera fortfaran<strong>de</strong> för inländsk konsumtion<br />
rätt betydligt häraf, men utträngas <strong>de</strong> dock småning<strong>om</strong> af säkerhetständstickor<br />
till följd af <strong>de</strong>ssas låga pris.<br />
B Paraffin stickor tillverkas i Sverige endast af några få fabriker <strong>och</strong> säljas<br />
här fortfaran<strong>de</strong> hufvudsakligast för platskonsumtion, utan synbar vare sig ökning<br />
eller minskning i efterfrågan. Dylika stickor af svensk tillverkning äro<br />
onekligen bättre än belgiska <strong>och</strong> holländska, men företrä<strong>de</strong>t gifves dock vanligen<br />
åt <strong>de</strong> båda senare till följd af <strong>de</strong>ras betydligt lägre pris.»<br />
Papper, papp <strong>och</strong> trämassa.<br />
Importen<br />
belopp.<br />
af olika slag häraf uppgick un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> till nedan anförda<br />
Tryck- <strong>och</strong> skri)papper:<br />
Från Cwts Vär<strong>de</strong> i £<br />
Tyskland 164,469 208,664<br />
Belgien 66.365 106,368<br />
Sverige 46,093 60,524<br />
Holland 28,035 41,565<br />
Frankrike 4,627 17,833<br />
Norge 2,548 2,302<br />
Andra län<strong>de</strong>r 26,777 38,847<br />
Summa 338,914 476,103<br />
Papper af andra slag:<br />
Från Cwts Vär<strong>de</strong> i £<br />
Holland 666,545 402,606<br />
Tyskland 483,513 386,631<br />
Sverige 136,146 123,047<br />
Belgien 102,478 158,755
344<br />
Norge 33,456 27,641<br />
Frankrike 33,204 81,666<br />
Andra län<strong>de</strong>r 128,513 111,116<br />
Summa 1,583,855 1,291,462<br />
Papp <strong>och</strong> karton:<br />
Uppgift <strong>om</strong> importen häraf un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> saknas ännu med undantag för<br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, <strong>och</strong> uppgick <strong>de</strong>nsamma<br />
<strong>från</strong> Sverige till 24,761 cwts värda £ 12,966<br />
samt » Norge » 33,020 x> » » 18,450<br />
Un<strong>de</strong>r 1887 inför<strong>de</strong>s åter af nämnda slag<br />
Från Cwts Vär<strong>de</strong> i £<br />
Holland 518,357 239,573<br />
Tyskland 258,922 117,645<br />
Belgien 32,784 17,569<br />
Sverige _ 28,005 17,296<br />
Norge 24,751 14,551<br />
Danmark 4,795 2,498<br />
Frankrike 4,410 19,821<br />
Andra län<strong>de</strong>r 3,391 2,096<br />
Summa 875,415 431,049<br />
Trämassa, alla slag.<br />
Totalqvantiteten af <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s införsel uppgick till<br />
110,040 tons, värda £ 677,866, hvaraf<br />
<strong>från</strong> Sverige 14,941 » B 112,737<br />
» Norge - 77,693 B B 391,220<br />
Un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> för<strong>de</strong>la<strong>de</strong> sig importen af nämnda råvara<br />
på följan<strong>de</strong> sätt:<br />
Från Tons Vär<strong>de</strong> i £<br />
Norge 58,546 301,668<br />
Sverige 8,577 79,626<br />
Tyskland 6,924 66,475<br />
Holland 2,787 33,249<br />
Österrike 1,058 14,373<br />
Danmark 801 5,980<br />
Ryssland 526 5,137<br />
Belgien 314 4,859<br />
Summa 79,533 511,367<br />
Då mig af en härvaran<strong>de</strong> i <strong>de</strong>nna affärsgren sysselsatt firma lofva<strong>de</strong> uppgifter<br />
röran<strong>de</strong> vexlingarna i sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>s prisförhållan<strong>de</strong>n <strong>och</strong> utsigterna in<strong>om</strong><br />
markna<strong>de</strong>n hittills uteblifvit, saknar jag tillfälle att här med<strong>de</strong>la något <strong>de</strong>r<strong>om</strong>,<br />
men att döma efter <strong>de</strong>n begärlighet med hvilken härvaran<strong>de</strong> kapitalister synas<br />
villiga att i hithöran<strong>de</strong> industri placera penningar har <strong>de</strong>nsamma ej blott hittills<br />
lemnat gynsamt resultat, utan tor<strong>de</strong> ock anses mäktig af betydlig utveckling<br />
med en för <strong>de</strong>nsamma lofvan<strong>de</strong> framtid.
345<br />
Diverse importartiklar.<br />
Enligt senast offentliggjorda <strong>år</strong>sredogörelse för Storbritanniens <strong>och</strong> Irlands<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong> — <strong>de</strong>n för <strong>år</strong> 1887 — har, förut<strong>om</strong> ofvan un<strong>de</strong>r särskilda titlar angifna<br />
föremål, importen <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena <strong>om</strong>fattat följan<strong>de</strong> varuartiklar<br />
med för <strong>de</strong>m beräkna<strong>de</strong> vär<strong>de</strong>n:<br />
Slag Från Sverige Från Norge<br />
B<strong>om</strong>ullsaffall
346<br />
rådan<strong>de</strong> konservatism i eldstä<strong>de</strong>r, lyckats vinna insteg för <strong>de</strong>ssa un<strong>de</strong>r härvaran<strong>de</strong><br />
fuktiga vintrar synnerligen angenäma värmeapparater; agenten friherre<br />
ftappe har in<strong>om</strong> ett <strong>år</strong> funnit afnämare till öfver 600 ex. af Sieverts lödverktyg,<br />
trots konkurrens med sådana af amerikansk <strong>och</strong> fransk tillverkning; De<br />
Lavals separatorer <strong>och</strong> öfriga sinnrika mejeriapparater vinna likaså allt större<br />
spridning, m. m. d. Dessa <strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed likarta<strong>de</strong> resultat lemna bevis <strong>de</strong>r<strong>om</strong><br />
att <strong>de</strong>t ingalunda är all<strong>de</strong>les <strong>om</strong>öjligt att bereda afsättning å <strong>de</strong>nna verl<strong>de</strong>ns<br />
största marknad äfven för sådana industrialster, i hvilkas förfärdigan<strong>de</strong> <strong>de</strong>tta<br />
lands fabriksidkare <strong>och</strong> handtverkare hittills i allmänhet ansetts vara oöfverträffa<strong>de</strong>,<br />
blott saken gripes rätt an, med nödig sakkunskap, tillräcklig energi,<br />
jemte vilja <strong>och</strong> förmåga till <strong>de</strong> uppoffringar, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> äro till en början<br />
hardt när oskiljaktiga, bland hvilka främst af annonsering <strong>och</strong> bekantgöran<strong>de</strong><br />
orsaka<strong>de</strong> kostna<strong>de</strong>r.<br />
Årsredogörelser hafva ingått <strong>från</strong> nedan anförda vicekonsuler <strong>och</strong> har jag<br />
ansett mig böra sås<strong>om</strong> bilagor intaga <strong>de</strong>t väsentligaste af <strong>de</strong>ri med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> upplysningar.<br />
C. Juhlin-Dannfelt.<br />
Från t. f. vicekonsuln i Cardiff.<br />
Tabell öfver svenska skeppsfarten un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> efter afdrag af qvarliggan<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> köpta fartyg.<br />
Sammanlagda antalet af svenska fartyg s<strong>om</strong> <strong>år</strong> <strong>1888</strong> anlän<strong>de</strong> till Cardiff<br />
utgjor<strong>de</strong>:<br />
Af segelfartyg 57 st. 24,095 tons<br />
» ångfartyg 16 » 13,233 »<br />
73 st. 37,328 tons
347<br />
£r 1887 utgjor<strong>de</strong> antalet ... 69 st. 37,581 tons<br />
» 1886 » » ... 61 » 32^810 »<br />
» 1885 » B ... 78 » 38,815 B<br />
» 1884 » B ... 94 » 47,966 B<br />
Tabell öfver norska skeppsfarten un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> efter afdrag af qvarliggan<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> köpta fartyg.<br />
Sammanlagda antalet af norska fartyg s<strong>om</strong> <strong>år</strong> <strong>1888</strong> anlän<strong>de</strong> till Cardiff<br />
utgjor<strong>de</strong>:<br />
Af segelfartyg 446 st. 273,305 tons<br />
» ångfartyg 46 » 33.030 »<br />
492 st. 306,335 tons<br />
År 1887 utgjor<strong>de</strong> antalet... 412 B 219,961 »<br />
» 1886 » B ... 325 B 168,845 B<br />
B 1885 » B ... 388 » 203,498 B<br />
B 1884 B B ... 380 B 185,916 B<br />
Till Cardiff ha sålunda un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> anländt:<br />
565 svenska <strong>och</strong> norska fartyg <strong>om</strong> 343,663 tons mot<br />
481 » » 257,542 <strong>år</strong> 1887<br />
386 B » 201,655 » 1886<br />
466 » B 242,313 B 1885<br />
474 B B 233,882 B 1884<br />
I jemförelse med <strong>år</strong> 1887 visar <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart en tillökning<br />
i antal af 84 fartyg <strong>och</strong> drägtighet af 86,121 tons, hvaraf <strong>de</strong>n svenska<br />
skeppsfarten en tillökning i antal af 4 fartyg, men minskning i drägtigheten
348<br />
af 253 tons, <strong>de</strong>n norska åter en tillväxt i antal af 80 fartyg <strong>och</strong> i drägtighet<br />
af 86,374 tona.<br />
Ångfartygens antal, s<strong>om</strong> för båda län<strong>de</strong>rna utgjor<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1888</strong> 62 <strong>om</strong><br />
46,263 tons, <strong>och</strong> <strong>år</strong> 1887 56 <strong>om</strong> 35,087 tons visar en tillväxt af 6 fartyg<br />
<strong>och</strong> 11,176 tons, <strong>de</strong>raf <strong>de</strong> svenskas antal är <strong>de</strong>tsamma s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1887 eller 16<br />
fartyg, men drägtigheten visar en tillväxt af 694 tons eller <strong>från</strong> 12,543 tons<br />
till 13,233. Af norska ångfartyg åter är tillökningen 6 fartyg <strong>och</strong> drägtigheten<br />
10,486 tons, eller <strong>från</strong> 40 fartyg <strong>om</strong> 22,544 tons till 46 fartyg <strong>om</strong><br />
33,030 tons.<br />
Hela antalet af britiska <strong>och</strong> andra nationers fartyg, s<strong>om</strong> besökte Cardiff<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong> utgjor<strong>de</strong>:<br />
Ank<strong>om</strong>na Afgångna<br />
Utländsk fart Antal Tons Antal Tons<br />
Med last 1,572 847,783 6,119 5,120,519<br />
I barlast 2,306 2,080,482 60 27,549<br />
Summa 3,878 2,928,265 6,179 5,148,068<br />
Ank<strong>om</strong>na Afgångna<br />
Kustfart Antal Tons Antal Tons<br />
Med last 2,866 281,710 6,245 838,676<br />
I barlast 6,229 2,557,641 850 97,018<br />
Summa 9,095 2,839,351 7,095 935,694<br />
tillsammans 12,973 5,767,616 ank<strong>om</strong>na <strong>år</strong> <strong>1888</strong> mot<br />
12,578 5,344,426 » » 1887<br />
Sveriges <strong>och</strong> Norges <strong>de</strong>ltagan<strong>de</strong> i skeppsfarten var sålunda 4 4 /10 % af<br />
fartygens antal <strong>och</strong> nära 6 % af tontalet ank<strong>om</strong>na, men jemförd med <strong>de</strong>n utländska<br />
farten ensam respektive 8'/,
349<br />
Luleå 40. 0<br />
Torneå 40.0<br />
Ljusne 25. 0 à 27. 6 40. 0<br />
Gefle 30. 0 à 32. 6<br />
Kronstadt 22. 6 à 25. 0 à 27. 6 30. 0 à 32. 6 à 37. 6<br />
Viborg 40. 0 à 42. 6<br />
Björneborg 32. 6 32. 6 à 40. 0 à 42. 6<br />
Soroka 40. 0 à 42. 6 42. 6<br />
Archangel 40. 0 à 42. 6 47. 6 à 50. 0<br />
Quebec 18. 0 à 18. 6 19. 0 à 25. 0 pr load<br />
Miramichi 40. 0 42. 0 à 45. 0 » std<br />
Bor<strong>de</strong>aux, pitwood 6. 0 9. 0 » ton<br />
Kristiania-fjor<strong>de</strong>n, golfplankor<br />
22. 6 35. 0 B std<br />
Is <strong>från</strong> Norge 9. 0 à 9. 6 pr ton<br />
Trämassa » B 9. 0 »<br />
Afmönstringsförrättningar verkstäl<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r sistlidna Sr:<br />
Antalet af anmälda rymningar utgjor<strong>de</strong>:<br />
Detta visar ett procenttal för <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, af antalet 6,195 sjömän <strong>om</strong> bord<br />
ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg, uppgåen<strong>de</strong> till 3'79 % <strong>och</strong> gör för svenska<br />
fartyg 5·06 % <strong>och</strong> för norska 3 - 6 % .<br />
Rymningar <strong>från</strong> britiska fartyg un<strong>de</strong>r samma tid beräknas till 2'4 2 % af<br />
manskapets hela antal, eller 757 <strong>de</strong>sertörer <strong>från</strong> 1,812 fartyg med 31,203<br />
mans besättning.<br />
I härvaran<strong>de</strong> sjömanshospitalskepp »Hamadryad» hafva un<strong>de</strong>r sistlidna<br />
<strong>år</strong>et v<strong>år</strong>dats 33 svenskar <strong>och</strong> 75 norrmän, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att 125 svenskar <strong>och</strong><br />
222 norrmän erhållit råd <strong>och</strong> medicin.
350<br />
De förut anmälda svenska <strong>och</strong> norska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shusen fortfara med sina förrättningar<br />
härstä<strong>de</strong>s, <strong>och</strong> har ingen ny firma blifvit etablerad. Det tor<strong>de</strong> dock<br />
böra anmärkas, att innehafvaren af skeppsmäklar-firman C. Schroeter & (J:o<br />
samt <strong>de</strong>n norske hufvudmannen af firman Tellefsen Wills & C:o, A. B. Tellefsen,<br />
sedan nägon tid varit naturalisera<strong>de</strong> britiske un<strong>de</strong>rsåtar.<br />
Vär<strong>de</strong>t af varu<strong>om</strong>sättningen pä Cardiff un<strong>de</strong>r sist förflutna <strong>år</strong>et jemfördt<br />
med <strong>år</strong>en 1887 <strong>och</strong> 1886 utgjor<strong>de</strong> enligt tullkammaruppgifter:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Importen £ 2,154,076 1,724,967 1,522,641<br />
Exporten » 4,873,097 4,207,670 3,820,716<br />
£ 7,027,173 5,932,637 5,343,357<br />
Importera<strong>de</strong> varor af någon nämnvärd myckenhet utgjor<strong>de</strong>s af:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Säd: Hvete cwts 1,560,734 1,364,000 1,058,203<br />
Korn » 748,201 332,047 289,155<br />
Hafre T> 378,293 160,758 86,641<br />
Råg » 41,900<br />
Ärter » 355 190 25<br />
Bönor » 69,224 64,107 16,340<br />
Majs » 98,560 92,974 47,342<br />
Bohvete » 2,720 6,907<br />
Mjöl: Hvete » 3,977 3,970 783<br />
Glas: Fönster » 5,037 1,785 2,058<br />
Is tons 1,826 2,360 600<br />
Jern: Malm » 544,229 469,110 442,923<br />
Stångjern » 233 336<br />
Jernarbeten cwts 2,668 2,634 198<br />
Potatis » 214,473 285,766 321,479<br />
Svafvelkis tons 10,337 16,534 21,497<br />
Linnelump » 183 161 46<br />
Espartogräs » 15,680 11,997 11,452<br />
Trämassa » 6,080 2,792 6,048<br />
Rosin - cwts 30,958 12,210 24,616<br />
Frö: Gräs- » 1,550 550<br />
B<strong>om</strong>ulls- tons 1,690 1,350<br />
Lin-<br />
Trä, hugget:<br />
qrs 1,077 3,596 5<br />
Granvirke..... loads 302,251 265,257 255,256<br />
Ekvirke » 1,430 3,003 3,365<br />
Andra slag » 2,358 307 411<br />
» sågadt:<br />
Gran » 126,971 102,852 96,051<br />
Andra slag » 1,001 2,151 1,079<br />
Stäfver » 374 10 213<br />
Möbler tons 55 81<br />
Andra importera<strong>de</strong> varor uppgingo till ett vär<strong>de</strong> af:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
£ 50,795 55,566 29,959
351<br />
Exporten utgjor<strong>de</strong>s af:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Kol, koks <strong>och</strong> »patentfueb tons 8,743,669 7,666,600 6,843,284<br />
Koppar: rå cwts 30,114 10,074 7,060<br />
arbetad » 1,767 13,612 1,767<br />
B<strong>om</strong>ullsvafna<strong>de</strong>r<br />
Jern: tack-, pud<strong>de</strong>l-, stäng- <strong>och</strong><br />
yds 23,989,500 17,185,800 10,715,900<br />
vinkeljern tons 22,833 21,339 16,411<br />
Kails » 34,846 34,528 32,570<br />
Manufaktur- » 8,881 8,470<br />
Stal, ej förarbetadt » 7,277 22,610 7,739<br />
Maskinerier vär<strong>de</strong> £ 4,037 29,517 16,911<br />
Vär<strong>de</strong>t af andra exportera<strong>de</strong> varor utgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
£ 91,584 100,108 72,904<br />
Hufvudartiklarne för import äro sålunda: trä, jernmalni, säd saint råämnen<br />
till pappersfabrikation, <strong>och</strong> för export: kol, jern <strong>och</strong> b<strong>om</strong>ullsvafna<strong>de</strong>r.<br />
Vär<strong>de</strong>t af importen <strong>från</strong> Sverige af trä, jern <strong>och</strong> spanmål utgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
£ 99,685 80,092 43,768<br />
Från Norge af trä, is <strong>och</strong> pappersmassa:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
£ 40,804 57,651 68,967<br />
Utförseln af kol <strong>och</strong> jern:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
till Sverige £ 20,341 43,143 45,127<br />
» Norge » 3,787 6,088 7,097<br />
Beträffan<strong>de</strong> importen af trä <strong>från</strong> Sverige utgör <strong>de</strong>n enligt uppgift <strong>från</strong><br />
Board of Tra<strong>de</strong>:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Hugget virke loads 2,821 5,202<br />
Sågacit B J> 43,282 29,234<br />
eller 9 /10 % af hela importen <strong>år</strong> <strong>1888</strong> af <strong>de</strong>t huggna virket, mot 2 % <strong>år</strong><br />
1887, samt'34 % af importen <strong>år</strong> <strong>1888</strong> af <strong>de</strong>t såga<strong>de</strong> virket, mot 27 1 /, %<br />
<strong>år</strong> 1887.<br />
Från Norge är importen:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Hugget virke loads 15,346 19,402<br />
Sågadt » r> 4,788 10,908<br />
utgöran<strong>de</strong> 5 % af hela importen <strong>1888</strong> af hugget virke, mot 7'/10 % 1887,<br />
samt 3 7 /l0 % af importen <strong>1888</strong> af sågadt virke, mot 107)0 % 1887.<br />
Den minska<strong>de</strong> importen af hugget virke <strong>från</strong> Sverige best<strong>år</strong> i pitwood,<br />
s<strong>om</strong> har sv<strong>år</strong>t att konkurrera med <strong>de</strong>n billiga franska propsen.
352<br />
För <strong>de</strong> mest begagna<strong>de</strong> storlekarne<br />
6'/s fots 3 tum till 6 tum i topp <strong>och</strong><br />
9 B 5 » » 8 » »<br />
har priset varit <strong>från</strong> 22 sh. 6 d. à 26 sh. 6 d. första half<strong>år</strong>et <strong>och</strong> 29 sh. à<br />
35 sh. på hösten per load, string measure à 50 cub.-fot c. i. f. Smärre partier<br />
af smäckra dimensioner 3 tums props hafva sålts till pris af 4 sh. à 5 sh. 3 d.<br />
per 100 löpan<strong>de</strong> fot.<br />
Priserna å <strong>de</strong>n franska pitpropsen, s<strong>om</strong> säljes efter vigt, ha noterats till<br />
15 à 16 sh. per ton på v<strong>år</strong>en <strong>och</strong> 18 à 20 sh. un<strong>de</strong>r hösten; ett par laster<br />
lära till <strong>och</strong> med vid <strong>år</strong>ets slut hafva betingat ett pris af 22 sh. Sedan har<br />
en för stark tillförsel åter betydligt nedtryckt <strong>de</strong>m.<br />
Af sågadt virke har en tillväxt i importen egt rum, <strong>och</strong> ha prisen un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et stigit med 20 à 30 %. Då kontrakten på Cardiff uppgöras f. o. b.,<br />
kan man antaga att god vinst k<strong>om</strong>mit afskepparne till godo.<br />
Noteringarna un<strong>de</strong>r hösten voro f. o. b.:<br />
Mixed -. £ 9. 10 à 10. 10 per standard<br />
l:a qv » 7. 10 » »<br />
3:e » » 6. 0 » »<br />
Den norska importen synes hafva nedgått bå<strong>de</strong> med afseen<strong>de</strong> å hugget <strong>och</strong><br />
sågadt virke.<br />
»Minetömret» har ej någon synnerlig efterfrågan i närheten af Cardiff,<br />
utan föres upp till the midland Counties, <strong>och</strong> <strong>de</strong>ssa fylla till en stor <strong>de</strong>l sina<br />
behof <strong>från</strong> ostkusten, hvartill <strong>de</strong>n billigare frakten iståndsätter <strong>de</strong>m. Knappheten<br />
af skeppsrum har måhända äfven bidragit att hålla lagren nere.<br />
C. i. f. prisen hafva varit:<br />
Febr. Mars Maj Aug. Sept. Okt.<br />
22 sh. 6 d. 24 sh. 3 d. 26 sh. 6 d. 29 — 30 sh. 36 sh. 35 sh.<br />
string measure = 50 kub.-fot.<br />
Af »üebenturtimber», ett större slag af Minetömmer, s<strong>om</strong> begagnas vid<br />
öppnan<strong>de</strong> af nya grufgångar, har ej mycket införts, <strong>och</strong> priserna hafva uppgått<br />
<strong>från</strong> 18 sh. på v<strong>år</strong>en till 28 sh. på hösten per load, Calliper measure.<br />
Af Calliper measure beräknas tre loads gå på en standard <strong>och</strong> af stringmeasure<br />
<strong>om</strong>kring två load.<br />
Af <strong>de</strong>t såga<strong>de</strong> virket, golfplankor <strong>från</strong> Norge, var vid sistlidna <strong>år</strong>s början<br />
betydlig behållning, <strong>och</strong> då byggnadsföretagsamheten un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et varit ringa, har<br />
importen nedgått jemförd med <strong>år</strong> 1887.<br />
Priset un<strong>de</strong>r hösten notera<strong>de</strong>s:<br />
£ 9. 5 för furu-plankor<br />
» 8. 5 » gran- » samt<br />
för andra qvalitet 10 sh. mindre c. i. f.<br />
Af jernmalm importera<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige ett mindre parti af 199 tons<br />
samt af tackjern 25 tons <strong>och</strong> af stångjern 25 tons. Malmen s<strong>om</strong> af härvaran<strong>de</strong><br />
jernverk begagnas är spansk <strong>från</strong> Bilbao, <strong>och</strong> hela införseln var<br />
för <strong>år</strong> <strong>1888</strong> 544,229 tons<br />
5> » 1887 469,110 B<br />
B » 1886 442,923 »
353<br />
Malmsorterna äro »Campanil» med en jernhalt af rått jern af 48—49 %,<br />
s<strong>om</strong> betingar ett pris af <strong>om</strong>kring 8 sh. per ton f. o. b., samt s>B,ubio» med<br />
en jernhalt af 50 %, för livüken priset varierar frän 6 sh. 9 d. till 7 sh. 3 d.<br />
per ton.<br />
Det är anledningen förmoda <strong>de</strong>t planer hysas i Sverige att möjligen få<br />
marknad härstä<strong>de</strong>s för Gellivara-malm. Sv<strong>år</strong>ligen låter dock <strong>de</strong>tta sig verkställa,<br />
åtminstone så länge trälastfrakterna <strong>från</strong> Luleå-distriktet noteras till<br />
40 sh. à 45 sh. per standard, hvilket skulle ställa malmfrakterna till <strong>om</strong>kring<br />
15 sh. per ton. Frakten <strong>från</strong> Bilbao fluktuerar <strong>från</strong> 5 sh. 9 d. till 6 sh.<br />
4'/2 d., 6 sh. 3 d. varan<strong>de</strong> <strong>de</strong>n mest gällan<strong>de</strong>, hvadan cif-priset å <strong>de</strong>n spanska<br />
malmen ej ens uppg<strong>år</strong> till frakten s<strong>om</strong> Grellivara-malnien skulle fordra.<br />
Sä<strong>de</strong>sinförseln till Cardiff af hvete, korn <strong>och</strong> hafre antager för hvarje <strong>år</strong><br />
allt större dimensioner <strong>och</strong> var un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong> ewts 2,687,228<br />
mot » 1887 » 1,856,805<br />
<strong>och</strong> » 1886 >. 1,433,999<br />
Af <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s import bidrog Sverige med endast 8,012 ewts skånsk hafre, för<br />
hvilken betala<strong>de</strong>s i maj månad 15 sh. 9 d. per 336 Ibs, cif; fram på hösten steg<br />
emellertid priset, tills vid <strong>år</strong>ets slut noteringen 18 sh. 6 d. utestäng<strong>de</strong> svenska<br />
hafren <strong>från</strong> härvaran<strong>de</strong> marknad. Me<strong>de</strong>lpriset för engelsk hafre har varit<br />
16 sh. 10 d. per importeradt quarter.<br />
Ryskt hvete sål<strong>de</strong>s i början af <strong>år</strong>et för 27 sh. till 35 sh. por 492 lbs,<br />
cif, <strong>och</strong> vid <strong>år</strong>ets slut för 32 sh. till 37 sh.; högsta priset s<strong>om</strong> nåd<strong>de</strong>s var<br />
40 sh. Kaliforniskt hvete af bästa sort betinga<strong>de</strong> i början af <strong>år</strong>et 34 sh. till<br />
34 sh. 6 d. per 500 lbs, cif, <strong>och</strong> vid <strong>år</strong>ets slut 39 sh. Högsta priset i september<br />
<strong>och</strong> oktober var 42 sh. 6 d.<br />
För engelskt hvete betala<strong>de</strong>s 30 sh. 8 d.—30 sh. 9 d. vid början <strong>och</strong><br />
slutet af <strong>år</strong>et <strong>och</strong> i september 35 sh. 10 d., me<strong>de</strong>lpriset per importeradt<br />
quarter.<br />
Priset å korn <strong>från</strong> Azovska sjön <strong>och</strong> Svarta hafvet har fluktuerat betydligt<br />
enligt uppgift frän 13 sh. 9 d. per 400 lbs till 22 sh.<br />
Engelska kornets me<strong>de</strong>lpris har noterats 27 sh. 10 d.<br />
Den största importören af spanmål till Cardiff är utan jemförelse firman<br />
Spiller & 0:o Lim., hvars ängqvarnar <strong>och</strong> bagerier utgöra en af ortens förnämsta<br />
industriela anläggniugar. Från qvarnarna utsändas per vecka 10,000<br />
säckar finmalet mjöl, <strong>och</strong> <strong>de</strong>ras verksamhetsfält utvidgas allt framgent.<br />
Is-importen <strong>från</strong> Norge, s<strong>om</strong><br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong> var.... 1,826 tons<br />
v 1887 » 2,360 »<br />
» 1886 » 600 »<br />
hotas att tillintetgöras gen<strong>om</strong> en anläggning i stor skala, s<strong>om</strong> härstä<strong>de</strong>s nyligen<br />
uppstått för frambringan<strong>de</strong> af konstgjord is. Måhända dock erfarenheten äfven<br />
bär k<strong>om</strong>mer att vittna <strong>om</strong> <strong>de</strong>n naturliga isens öfverlägsenhet.<br />
Priset har varit 10 —12 sh. <strong>och</strong> frakten 9 — 9 sh. 6 d.<br />
Till Ely pappersbruk liar un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista tre <strong>år</strong>en införts följan<strong>de</strong> qvantitet<br />
trämassa <strong>från</strong> Norge.<br />
Ber. <strong>om</strong>, Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 23
354<br />
<strong>1888</strong> 6,080 tons<br />
1887 2,792 »<br />
1886 6,048 »<br />
Kolutskeppningen, alltjemt<br />
<strong>de</strong>n varit s<strong>om</strong> följer:<br />
i stigan<strong>de</strong>, har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n senaste tio<strong>år</strong>sperio<br />
Till utrikes orter Kustvis<br />
Kol Koks Kol Koks<br />
1879 tons 4,305,793 18,737 826,044 1,209<br />
1880. B 4,997,450 25,268 864,899 1,127<br />
1881 » 5,496,442 17,999 933,505 858<br />
1882 _. » 5,799,919 28,850 951,197 764<br />
1883 » 6,761,455 25,069 1,038,596 690<br />
1884 .. » 6,967,013 33,102 980,432 608<br />
1885 B 7,132,133 50,160 1,090,253 972<br />
1886 » 6,683,181 55,594 1,177,331 11,072<br />
1887 B 7,516,898 58,790 1,192,807 5,751<br />
<strong>1888</strong> » 8,526,816 53,855 1,179,411 699<br />
jemte, för sistlidna ar, 1,086,897 tons till ångfartygens egna behof, en tillökning<br />
i utskeppningen af kol <strong>från</strong><br />
8,709,705 tons <strong>år</strong> 1887 till<br />
9,706,227 » » <strong>1888</strong><br />
eller i <strong>de</strong>t närmaste 1,000,000 tons.<br />
Att tillökning fortfaran<strong>de</strong> skall ega rum gifver hvarje tecken tillkänna då<br />
dockutrymmet ej vidare ställer en gräns, <strong>och</strong> längre bort belägna gruffält sättas<br />
i jernvägsförbin<strong>de</strong>lse med Cardiff, hvari<strong>från</strong> köpmännen företrä<strong>de</strong>svis söka få<br />
utskeppa kolen. Cardiffs utskeppa<strong>de</strong> kol betinga nämligen högre pris än samma<br />
kol utskeppa<strong>de</strong> <strong>från</strong> en annan hamn, en verkan af <strong>de</strong>t vidt spridda ryktet <strong>om</strong><br />
kolens förträfflighet <strong>från</strong> Rhondda-, Merthyr- <strong>och</strong> Aberdare-dalarne, <strong>och</strong> hvilka,<br />
så länge <strong>de</strong> ej allt för mycket blandas med andra sorter, fortfara att ega sin<br />
prestige.<br />
Priset d bästa sortens kol, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r första half<strong>år</strong>et notera<strong>de</strong>s till 9 sh.,<br />
9 sh. 6 d. à 10 sh., steg inemot september månad till 10 sh. 6 d. <strong>och</strong> vid <strong>år</strong>ets<br />
slut till 12 sh., för att för närvaran<strong>de</strong> betinga ett pris af ända till 14 sh.<br />
Beträffan<strong>de</strong> kolfrakterna se sid. 357 — 359.<br />
Af utskeppningen till utlan<strong>de</strong>t för<strong>de</strong>s 5 "o i norska fartyg <strong>och</strong> 5 svenska, eller<br />
/3 % i<br />
414,700 tons i norska fartyg oeh<br />
52,900 » » svenska B<br />
Af sitt kolbehof tog<br />
Sverige 25,255 tons <strong>och</strong> Norge 7,573 tons <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
mot i> 26,661 B B 8,378 B B 1887<br />
Exporten af koks s<strong>om</strong><br />
<strong>år</strong> 1886 var 66,666 tons <strong>och</strong><br />
» 1887. » 64,541 » utgjor<strong>de</strong><br />
B <strong>1888</strong>.... B 54,554 »
355<br />
Priset vid <strong>år</strong>ets slut var för me<strong>de</strong>lsort 16 sh., för sämre koks 14 sh. <strong>och</strong><br />
för bästa qvalitet ända till 20 sh.<br />
Af »patentfuel» utskeppa<strong>de</strong>s<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong> 200,380 tons<br />
» 1887 230,028 >.<br />
» 1886 203,533 »<br />
<strong>och</strong> priset <strong>de</strong>ra har varit 9 sh. 6 d. à 10 sh. första <strong>de</strong>len af <strong>år</strong>et <strong>och</strong> 10 sh,<br />
6 d. à 11 sh. un<strong>de</strong>r andra half<strong>år</strong>et.<br />
Exporten af jern <strong>och</strong> stål har nedgått<br />
<strong>1888</strong> ....till 64,956 tons mot<br />
1887 » 87,358 » <strong>och</strong><br />
1886 >< 65,451 »<br />
Deraf ha 2,256 tons stålskenor gått till Sverige <strong>och</strong> 3 tons galvanisera<strong>de</strong><br />
jernplåtar samt 10 tons manufakturjern till Norge.<br />
Prisen hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en noterats enligt uppgift <strong>från</strong> Dowlais jernverk<br />
f. o. b. i Cardiff per ton<br />
Stålskenor Stålplåtar Jernplåtar Stångjern<br />
Januari £ 4. 2. 6 6. 10. 0 5. 15. 0 4. 12. 6<br />
Februari » 4. 2. 6 7. 0. 0 6. 0. 0 4. 15. 0<br />
Mars.... » 4. 2. 6 7. 0. 0 6. 0. 0 4. 15. 0<br />
April.... » 4. 2. 6 7. 0. 0 6. 0. 0 4. 12. 6<br />
Maj » 4. 2. 6 7. 0. 0 5. 15. 0 4. 10. 0<br />
Juni » 4. 2. 6 6. 15. 0 5. 10. 0 4. 7. 6<br />
Juli » 4. 2. 6 6. 15. 0 5. 10. 0 4. 7. 6<br />
Augusti » 4. 2. 6 6. 15. 0 5. 12. 6 4. 10. 0<br />
September » 4. 2. 6 6. 15. 0 5. 12. 6 4. 10. 0<br />
Oktober » 4. 2. 6 7. 0. 0 6. 5. 0 4. 15. 0<br />
November » 4. 2. 6 7. 0. 0 6. 5. 0 5. 0. 0<br />
December » 4. 2. 6 7. 0. 0 6. 10. 0 5. 0. 0<br />
B<strong>om</strong>ullsvaru-utförseln best<strong>år</strong> af Manchestergods. s<strong>om</strong> på jernväg för utskeppning<br />
hitförts.<br />
Cardiffs k<strong>om</strong>mersiela utveckling un<strong>de</strong>r sista <strong>år</strong>tion<strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> mera liknar<br />
utvecklingen af ett amerikanskt än ett europeiskt, samhälle, g<strong>år</strong> alltjemt framåt<br />
med ökad fart sedan monopolet i dockegend<strong>om</strong> bröts <strong>och</strong> <strong>de</strong>n fria konkurrensen<br />
öfvat sin välgöran<strong>de</strong> verkan. Det driftiga <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sstån<strong>de</strong>t ser i <strong>de</strong>t nu i en<br />
storartad måttstock utvidga<strong>de</strong> dockutrymmet ett tillfälle ej blott att ytterligare<br />
uppbringa stapelexporten af kol <strong>och</strong> jern, utan äfven att söka göra exporten<br />
mera mångsidig gen<strong>om</strong> skapan<strong>de</strong> af nya industrier, <strong>de</strong>rvid äfven qvinligt arbete<br />
kun<strong>de</strong> få någon användning, men först <strong>och</strong> främst tillföra platsen Cn större<br />
import-tra<strong>de</strong>, hvartill <strong>de</strong>ss läge gör <strong>de</strong>n berättigad. Trävaruimporten bör kunna<br />
i betydligt ökad skala föras öfver Cardiff, <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> utfrakt alltid finnes att tillgå.<br />
Spanmålen <strong>från</strong> Svarta-hafstrakterna <strong>och</strong> Förenta Staterna kan öfver Cardiff pä<br />
kortare väg tillföras markna<strong>de</strong>n. Lefvan<strong>de</strong> boskap <strong>och</strong> kött är Cardiff äfvenle<strong>de</strong>s<br />
beredt att mottaga då utrymme finnes för <strong>de</strong>rtill erfor<strong>de</strong>rliga varf. Sedan<br />
Dowlais jernverk flyttats till Cardiff, hysas storarta<strong>de</strong> planer att inrätta skeppsbyggerier,<br />
hvilka antagligen k<strong>om</strong>ma att snart nog verkställas.
356<br />
Den feberaktiga affärsverksamh&tslust, s<strong>om</strong> nu är här rådan<strong>de</strong>, betingas<br />
visserligen till en <strong>de</strong>l af förbättra<strong>de</strong> konjunkturer, men <strong>de</strong>rtill bidrager äfven,<br />
att un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>de</strong>n sju eDgelska mil häri<strong>från</strong> belägna Barry Dock<br />
k<strong>om</strong>mer att för skeppsfarten öppnas. Detta storarta<strong>de</strong> byggnadsföretag, hvari<br />
flere grufegare samt många här boen<strong>de</strong> köpmän äro intressera<strong>de</strong>, k<strong>om</strong>mer att<br />
draga till sig en betydan<strong>de</strong> <strong>de</strong>l af kolutskeppningen, <strong>och</strong> <strong>de</strong>n naturliga tillväxten<br />
<strong>de</strong>ri kan ej fylla t<strong>om</strong>rummen s<strong>om</strong> väntas uppstå i härvaran<strong>de</strong> dockor. Män<br />
med energi <strong>och</strong> kapital skola dock ganska säkert snart nog fylla <strong>de</strong>ssa rum,<br />
<strong>och</strong> flytta Cardiff närmast London i bety<strong>de</strong>lse för <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>.<br />
Den snart färdiga Barry Dock är en tidvattens-docka med ett djup af<br />
S2'3 fot vid vanligt lågt vattenstånd samt 40"7 fot vid springtid <strong>och</strong> upptager<br />
en areal af 73 acres. Dess längd är 3,400 fot, bredd 1,100 fot <strong>och</strong><br />
kajläng<strong>de</strong>n 10,500 samt bredd vid dockportarne 80 fot. Dermed är förenad<br />
en bassin af samma djup, 600 fot lång <strong>och</strong> 500 fot bred, betäckan<strong>de</strong> en areal<br />
af 7 acres.<br />
Bolaget ämnar äfven bygga en sluss, 600 fot lång <strong>och</strong> 80 fot bred med.<br />
ett djup vid lågt vatten af 15 fot, på <strong>de</strong>t fartyg må kunna in- <strong>och</strong> utgå vid<br />
nästan alla ti<strong>de</strong>r.<br />
af 24 acres.<br />
I förening med dockan finnes en timmer-dam med en areal<br />
Vid begagnan<strong>de</strong>t af Barry Dock undgås <strong>de</strong>n ganska sv<strong>år</strong>navigera<strong>de</strong> passagen<br />
mellan Lavernock-Point <strong>och</strong> Penarth samt Cardiff, hvarjemte blott en kort<br />
väg skiljer dockan <strong>från</strong> öppet haf.<br />
Den k<strong>om</strong>mer att tillhöra Cardiffs tullsystem, <strong>och</strong> klareringarna försiggå i<br />
Cardiff, hvarmed jern vägsförbin<strong>de</strong>lse redan blifvit öppnad.<br />
Från vicekonsuln i Cork.<br />
Senaste <strong>år</strong>s import till <strong>de</strong>nna hamn företer en minskning i nästan samtliga<br />
varuartiklar, med undantag för hyfla<strong>de</strong> golfbrä<strong>de</strong>r, hvilka äro synnerligen<br />
eftersökta <strong>och</strong> troligen k<strong>om</strong>ma att fortfaran<strong>de</strong> finna en god marknad.<br />
Sedan <strong>de</strong> förnämsta svinslagterierna numera anskaffat patent-ismaskiner, har<br />
förbrukningen af naturlig is väsentligen aftagit. Importen <strong>från</strong> Norge af sill<br />
<strong>och</strong> stockfisk har all<strong>de</strong>les upphört, hvartill orsaken tor<strong>de</strong> främst vara att söka<br />
<strong>de</strong>ri att <strong>de</strong>n sekunda vara, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> hitsändts, funnit mera lönan<strong>de</strong> marknad<br />
annorstä<strong>de</strong>s, då <strong>de</strong>n ej kun<strong>de</strong> täfla med <strong>de</strong>n <strong>från</strong> Island, s<strong>om</strong> städse väl<br />
betalas, hvilket utan tvifvel ock skulle blifva fallet <strong>om</strong> motsvaran<strong>de</strong> vara skeppa<strong>de</strong>s<br />
<strong>från</strong> Norge.<br />
Från vicekonsuln i Dover.<br />
Arbetet å <strong>de</strong>n tillerna<strong>de</strong> yttre hamnen har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et fortsatts, dock jemförelsevis<br />
lamt, men uppgifves en större arbetsstyrka snart k<strong>om</strong>ma att <strong>de</strong>rtill<br />
användas. Sannolikt är dock att åtskilliga <strong>år</strong> k<strong>om</strong>ma att förflyta innan <strong>de</strong>nna<br />
hamn kan blifva af praktiskt gagn.<br />
I <strong>de</strong>n inre hamnen hafva åtskilliga förbättringar vidtagits. Så har inloppet<br />
till Wellington-dockan betydligt förstorats med en kostnad af £ 18,000;<br />
befintlig slip har förstärkts, så att fartyg <strong>om</strong> 800 à 900 reg.-tons kunna upptagas<br />
å <strong>de</strong>nsamma.
Kolfrakter <strong>från</strong> Cardiff<br />
för ångfartyg <strong>år</strong> <strong>1888</strong>.<br />
357
Kolfrakter <strong>från</strong> Cardiff<br />
för segelfartyg <strong>år</strong> <strong>1888</strong>.<br />
358
359
360<br />
Från vicekonsuln i Grimsby.<br />
Trävaror. Den vid utgången af <strong>år</strong> 1887 motsedda förbättringen i hithöran<strong>de</strong><br />
marknad har un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> till fullo realiserats, så väl med hänseen<strong>de</strong><br />
till importens qvantitet s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rför betinga<strong>de</strong> pris, <strong>och</strong> all anledning förefinnes<br />
till att antaga en fast marknad, med t. o. m. högre pris un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>. Ifrågavaran<strong>de</strong> import har för<strong>de</strong>lat sig mellan följan<strong>de</strong> firmor med<br />
<strong>de</strong>rvid angifna belopp:<br />
Bennetts & Co 69,736 Loads<br />
Carr & Co 35,649 B<br />
Chapman & Co - 19,006 B<br />
Hardy Hewson & Co 17,624 B<br />
Seddon Shepherd & Co 17,311 »<br />
Winhingham & Son 15,620 »<br />
Marshall & Atkinson - 14,864 »<br />
S. Ellis..... 14,220 B<br />
Christie & Co (sleepers) 25,378 »<br />
Burt Boulton & Haywood (d:o) 13,699 »<br />
Col<strong>de</strong>r & Co (d:o) 13,046 B<br />
Gabriel & Son 9,263 B<br />
Diverse firmor 7,238 »<br />
Summa 272,654 Loads<br />
Häraf såga<strong>de</strong> trävaror <strong>1888</strong> 183,634 B<br />
mot un<strong>de</strong>r 1887 139,611 »<br />
Tillökning 44,023 Loads<br />
» hugget virke <strong>1888</strong> 89,020 »<br />
mot un<strong>de</strong>r 1887 58,418 »<br />
Tillökning 30,602 Loads<br />
Träfrakterna un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et hafva i me<strong>de</strong>ltal utgjort:<br />
Från Onega till Grimsby 40 sh. till 55 sh.<br />
» Archangel B B 45 B B 60 B<br />
» Cronstadt B B 20 » » 40 »<br />
» Viborg » B 22 B 6 d. B 45 B<br />
» Kiga B » 20 B B 40 B<br />
B Björneborg » B 23 » B 45 »<br />
» Grefle B B 20 B B 35 B<br />
B Nedre Botten B » 24 B B 42 B 6 d.<br />
» Öfre Botten » B 30 » B 50 B<br />
Jern. Importen häraf hitför<strong>de</strong>s hufvudsakligast sås<strong>om</strong> barlast <strong>och</strong> uppgick<br />
till 10,022 tons, eller 70 tons mera än un<strong>de</strong>r 1887.<br />
Stenkol. Exporten af sådana öppna<strong>de</strong>s slapp <strong>och</strong> <strong>de</strong>rvid betala<strong>de</strong> frakter<br />
förblefvo låga un<strong>de</strong>r nära nog hela skeppningsti<strong>de</strong>n. Totalexporten un<strong>de</strong>rstiger<br />
näst föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>s, <strong>de</strong>lvis orsakadt af minskad efterfrågan, <strong>de</strong>ls ock af en strejk<br />
för högre aflöning af kolgrufvearbetarne i södra Yorkshire <strong>och</strong> Lincolnshire just<br />
nn<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n tid af hösten då skeppningarna vanligen äro lifligast.
361<br />
Hela exporten un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et uppgick till 502,875 tons eller 48,918 tons<br />
mindre än un<strong>de</strong>r 1887. Häraf utför<strong>de</strong>s till Sverige 127,322 tons <strong>och</strong> till<br />
Norge 31,048 tons.<br />
Priset å kol har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et i me<strong>de</strong>ltal varit 9 sh. 9 d. pr ton för bästa<br />
»South Yorkshire» <strong>och</strong> 8 sh. för ordinära goda »Härd Steam Coals». Un<strong>de</strong>r<br />
ti<strong>de</strong>n för ofvan <strong>om</strong>nämnda strejk börja<strong>de</strong> dock en prisstegring, s<strong>om</strong> se<strong>de</strong>rmera<br />
fortfarit, så att fullt 15 % högre pris motses blifva gällan<strong>de</strong> vid <strong>år</strong>ets v<strong>år</strong>skeppning.<br />
Kolfrakterna hafva varit:<br />
Till Kristiania £ 4. 0. 0 till £ 6. 0. 0 pr keel<br />
» Malmö » 4. 0. 0 » » 6. 0. 0 »<br />
» Norrköping » 5. 0. 0 » » 7. 0. 0 »<br />
» Stockholm. » 4. 10. 0 » » 7. 0. 0 »<br />
» Cronstadt »4. 0. 0 » » 6. 0. 0 »<br />
» Köpenhamn » 5. 0. 0 » » 7. 0. 0 »<br />
Is har införts till något mindre mängd än un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>,<br />
hvartill orsaken är att söka i gen<strong>om</strong> en lång vinter med ovanligt kall s<strong>om</strong>mar<br />
minskad förbrukning, hvartill k<strong>om</strong>mer att sedan ångfartyg börjat användas in<strong>om</strong><br />
fisktra<strong>de</strong>n, fisken föres af <strong>de</strong>ssa direkte <strong>från</strong> fångstplatserna till London, <strong>de</strong>ri<strong>från</strong><br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>refter medföra behöflig is i returfrakt. Den af »Great Northern<br />
Ice Co» anordna<strong>de</strong> tillverkning af is har upphört, sedan bolaget gjort cession,<br />
antagligen ej emedan <strong>de</strong>rvid erhållna produkt stäl<strong>de</strong> sig för dyr, utan af <strong>de</strong>n<br />
orsak att tvenne andra här befintliga isbolag monopoliserat markna<strong>de</strong>n, så att<br />
först anförda bolag sakna<strong>de</strong> afsättning. Sedan sist anförda båda bolag numera<br />
inköpt fabriken, k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>n att arbeta med full kraft. Priset f. o. b. för<br />
skeppad is har sås<strong>om</strong> vanligt vexlat mellan 2 sh. 6 d. <strong>och</strong> 3 sh. 6 d. pr ton;<br />
dock hafva några få laster betingat ända till 9 sh. 6 d. pr ton. Några få<br />
norska fartyg hafva funnit sysselsättning i <strong>de</strong>nna tra<strong>de</strong>, men hafva största qvantiteterna<br />
hitförts af isbolagens egna fartyg. Totalimporten un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et uppgick<br />
till 52,990 tons, eller 832 tons mindre än un<strong>de</strong>r 1887.<br />
Fisk har hitförts till mindre mängd än un<strong>de</strong>r 1887, <strong>de</strong>ls till följd af minskad<br />
fångst, <strong>de</strong>ls ock emedan, s<strong>om</strong> nyss anförts, en betydlig <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>ssa fångster<br />
förts direkt <strong>från</strong> fiskeplatserna till London. Totalqvantiteten af ilandförd<br />
fisk utgjor<strong>de</strong> 59,728 tons, eller 9,489 tons mindre än un<strong>de</strong>r 1887.<br />
Konsignationer <strong>från</strong> Norge af makrill hafva utfallit förmånligt, hvaremot<br />
sändningar af borsyrad sill, <strong>de</strong>ss bättre i ringa <strong>om</strong>fattning, sås<strong>om</strong> vanligt medfört<br />
förlust för afsändare.<br />
De å <strong>de</strong>nna marknad un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et betinga<strong>de</strong> pris hafva i me<strong>de</strong>ltal för half<strong>år</strong> varit:<br />
l:sta half<strong>år</strong>et 2:dra half<strong>år</strong>et<br />
sh. d. sh. d- sh. d. sh. d.<br />
HelgefhiDdra pr stone <strong>om</strong> 14 S 7. 4 till 8. 6 4. 4 till 8. 6<br />
Piggvar pr st 6. 9 » 12. 4 6. 9 » 12. 4<br />
Rödspätta pr låda 16. 1 » 20. 1 16. 1 » 20. 1<br />
Tnnga pr 90 8 100. 3 » 117. 4 100. 3 » 117. 4<br />
Rocka pr st 2. 9 » 3. 10 2. 9 » 3. 10<br />
Torsk, lefvan<strong>de</strong>, pr tjog 90. 4 » 132. 4 90. 4 » 132. i<br />
» död » 66. 3 » 106. 3 66. 3 » 106. 3<br />
Kolja pr låda 9. 4 » 11. 9 9. 4 » 11. 9<br />
Långa, lefvan<strong>de</strong>, pr st 1. 8 » 3. 7 1. 8 » 3. 7<br />
» död » 3. 0 » 4. 0 3. 0 » 4. O<br />
Hvitling pr tjog 3. 3 » 4. 3 3. 3 » 4. 3<br />
Lax pr ffi 0. 11 » 0. 12 0. 11 » 0. 12<br />
Makrill pr tjog 3. 0 » 4. 6 3. O » 4. 6<br />
Sill, färsk, pr 100 st 2. 6 •> 3 . 6 2 . 6 » 3 . 6
362<br />
Från vicekonsuln i West Hartlepool.<br />
Un<strong>de</strong>r är <strong>1888</strong> ank<strong>om</strong>mo 6,513 fartyg till <strong>de</strong>nna hamn, af hvilka segelfartyg<br />
med en drägtighet af 416,160 tons samt ångare af 788,155 tons. Exporten<br />
utgjor<strong>de</strong>s främst af 1,241,064 tons stenkol <strong>och</strong> kokes, <strong>och</strong> i importen<br />
ingingo 111,571 quarters säd, 2,972 tons mjöl, 106,092 tons jernmalm, 337,378<br />
tons trävaror samt 386 stycken hornboskap <strong>och</strong> f<strong>år</strong>. Trävaruimporten öfversteg<br />
<strong>de</strong>n för 1887 med 88,919 tons.<br />
Redan i föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelser har jag tillåtit mig fästa uppmärksamheten<br />
på <strong>de</strong>n möjlighet till utveckling af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart, s<strong>om</strong><br />
begagnan<strong>de</strong>t af ångare af <strong>de</strong>n s. k. »well<strong>de</strong>ck»-typen erbju<strong>de</strong>r. Denna typ har<br />
sitt ursprung <strong>från</strong> härvaran<strong>de</strong> skeppsbyggerier. Deri<strong>från</strong> levereras numera <strong>de</strong><br />
billigaste ångare med största fraktförmåga, <strong>och</strong> har man börjat kopiera <strong>de</strong>samma<br />
allestä<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r byggan<strong>de</strong>t af fartyg försigg<strong>år</strong>. Ifrågavaran<strong>de</strong> konstruktion erbju<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>rjemte <strong>de</strong> säkraste ocean-gåen<strong>de</strong> fartyg. De trenne firmor, hvilka<br />
här eguat sig åt <strong>de</strong>nna industri, äro William Gray & Co, vid hvars varf un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1888</strong> färdigbyg<strong>de</strong>s 22 ångare <strong>om</strong> 50,307 tons drägtighet <strong>och</strong> 4,400 hästars<br />
ångkraft, Edward Withy & Co, s<strong>om</strong> leverera<strong>de</strong> 9 ångare <strong>om</strong> 20,087 tons <strong>och</strong><br />
1,970 hästkrafter samt K. Irvine & Co med 2 ångare <strong>om</strong> 3,455 tons <strong>och</strong> 300<br />
hästkrafter. In<strong>om</strong> mindre än 4 <strong>år</strong> har <strong>de</strong>nna verksamhet härstä<strong>de</strong>s fördubblats.<br />
Sär<strong>de</strong>les tillfredsställan<strong>de</strong> har resultatet af <strong>år</strong>ets skeppsre<strong>de</strong>rirörelse varit,<br />
framförallt af ofvan anförda af stål bygda »well<strong>de</strong>cks-ångarc af 3,000 tons<br />
drägtighet <strong>och</strong> <strong>de</strong>rutöfver, hvadan ock nära nog samtliga f. n. i norra England<br />
un<strong>de</strong>r bygnad varan<strong>de</strong> fraktångare utföras efter nämn<strong>de</strong> typ.<br />
Jag tillåter mig fästa E<strong>de</strong>r speciella uppmärksamhet <strong>de</strong>ra, att importen<br />
af ägg till Hartlepool un<strong>de</strong>r senast förflutna 12 måna<strong>de</strong>r nått <strong>de</strong>n jemförelsevis<br />
ofantliga siffran af 12,000 tons, representeran<strong>de</strong>, troligen, <strong>om</strong>kring 204<br />
millioner ägg. En stor <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>ssa hitföras <strong>från</strong> Danmark <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna<br />
import hafva till väsentlig <strong>de</strong>l åstadk<strong>om</strong>mits gen<strong>om</strong> en härvaran<strong>de</strong> köpman —<br />
<strong>de</strong>n största äggimportör i hela Storbritannien — s<strong>om</strong> för några få <strong>år</strong> sedan<br />
träffa<strong>de</strong> aftal med en firma i Köpenhamn, <strong>de</strong>r uppför<strong>de</strong> för affärens bedrifvan<strong>de</strong><br />
nödiga bygna<strong>de</strong>r <strong>och</strong> se<strong>de</strong>rmera utvecklat <strong>de</strong>n på ett för hon<strong>om</strong> synnerligen<br />
förmånligt sätt. Jag har trott mig böra påpeka <strong>de</strong>tta, då ifrågavaran<strong>de</strong><br />
äggtra<strong>de</strong> antagligen kan med enahanda resultat bedrifvas i Sveriges sydliga <strong>och</strong><br />
sydvestliga provinser.<br />
Un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong> hafva ofantliga saltlager påträffats på båda sidor <strong>om</strong> Teesflo<strong>de</strong>n<br />
<strong>och</strong> framför allt på <strong>de</strong>ss norra eller Durham-sidan. Deras tillgodogöran<strong>de</strong><br />
har ock redan påbörjats af ett bolag, s<strong>om</strong> skeppar 1,000 à 2,000 tons<br />
i veckan <strong>från</strong> Hartlepool. Detta är dock en ren obetydlighet i förhållan<strong>de</strong> till<br />
tillgångarne, hvilka säkert uppgåen<strong>de</strong> till hundratals millioner tons erbjuda <strong>de</strong>t<br />
gynsammaste tillfälle till en lätt <strong>och</strong> billig produktion af <strong>de</strong>nna nödvändighetsvara.<br />
Det un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> bilda<strong>de</strong> saltsyndikatet har ock redan förvissat sig<br />
<strong>om</strong> dispositionen af <strong>de</strong>nna farliga konkurrent <strong>och</strong> såme<strong>de</strong>lst möjliggjort fortvaron<br />
af en förening, förutan .hvars ingripan<strong>de</strong> lan<strong>de</strong>ts saltindustri, en af <strong>de</strong><br />
äldsta <strong>och</strong> vigtigaste in<strong>om</strong> England, hotats med un<strong>de</strong>rgång.<br />
Det lyckliga resultat, s<strong>om</strong> sålunda vunnits, föranle<strong>de</strong>r mig att framställa<br />
möjligheten af bildan<strong>de</strong>t af ett skandinaviskt trävarusyndikat, gen<strong>om</strong> hvilket,<br />
enligt min förvissning, priset å <strong>de</strong>nna vara hädanefter kun<strong>de</strong> regleras till förmån<br />
främst för producenterna, men <strong>de</strong>rjemte ock för alla andra, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>raf äro<br />
intressera<strong>de</strong>.
363<br />
Slutligen anser jag mig böra fästa uppmärksamheten <strong>de</strong>ra, att åtskilliga bolag<br />
hafva bildats in<strong>om</strong> olika <strong>de</strong>lar af lan<strong>de</strong>t för tillgodogöran<strong>de</strong> af B. Partingtons i<br />
Glossop patentera<strong>de</strong> förfaringssätt vid tillverkning af papper <strong>och</strong> trämassa, <strong>och</strong><br />
hafva aktierna i ett af <strong>de</strong>ssa bolag redan stigit till åtskilliga £ stg öfver pari.<br />
Om, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t <strong>de</strong>raf vill synas, <strong>de</strong>ssa företag kunna lemna gynsamt resultat<br />
in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta land, bör sådant kunna vida lättare ske in<strong>om</strong> råvarans hemland,<br />
Sverige <strong>och</strong> Norge.<br />
Från vicekonsuln i Hull.<br />
Med hänseen<strong>de</strong> till <strong>sjöfart</strong>srörelsen i <strong>de</strong>nna hamn företer sist förflutna <strong>år</strong><br />
en synnerligen tillfredsställan<strong>de</strong> stegring, i <strong>de</strong>t <strong>de</strong>n uppgått till 2,919,320 tons,<br />
mot 2,784,729 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887, hvilken sist anförda siffra likfullt öfversteg<br />
<strong>de</strong>n för något föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Af här nedan med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> redogörelser röran<strong>de</strong> <strong>sjöfart</strong>en un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong>, jemförd<br />
med <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> tvenne <strong>år</strong>, framst<strong>år</strong> hurus<strong>om</strong> svenska<br />
oeh norska fartyg i märkbar mån <strong>de</strong>ltagit i <strong>de</strong>ss utveckling, <strong>och</strong> med afseen<strong>de</strong><br />
fästadt å <strong>de</strong> stora lättna<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> numera erbjudas vid import af trävaror <strong>och</strong><br />
andra hufvudartiklar <strong>från</strong> nämnda län<strong>de</strong>r till <strong>de</strong>nna hamn, förefinnes all anledning<br />
till att hoppas på en fortgåen<strong>de</strong> stegring i hithöran<strong>de</strong> varuutbyte.<br />
Sveriges <strong>och</strong> Norges skeppsfart till Hull un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong>, <strong>de</strong>ruti inberäkna<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r främman<strong>de</strong> flagg <strong>från</strong> båda län<strong>de</strong>rna ank<strong>om</strong>na fartyg, jemte motsvaran<strong>de</strong><br />
uppgifter för närmast föregåen<strong>de</strong> två <strong>år</strong>:<br />
Svenska fartyg.<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Antal Tons Antal Tons Antal Tons<br />
Från Sverige 144 45.027 135 48,144 91 32,534<br />
» andra län<strong>de</strong>r 41 17^333 40 14,535 22 8.482<br />
Inköpt i Hull 1 412 — —<br />
Summa 186 62,772 175 62,679 113 41,016<br />
Norska fartyg.<br />
Från Norge 116 32,596 120 34,357 109 33,497<br />
» Sverige 41 13,604 30 8,219 21 6,867<br />
» andra län<strong>de</strong>r 93 37,359 82 35,550 63 30,467<br />
Inköpt i Hull 1 1,184 — 1 224<br />
Summa 251 84,743 232 78,126 194 71,055<br />
Andra län<strong>de</strong>rs fartyg.<br />
Från Sverige ..277 191,488 230 160,635 227 150,805<br />
» Norge 174 120,165 167 113.694 154 104,950<br />
Utgåen<strong>de</strong> fartyg.<br />
Svenska Norska<br />
Antal Tons Antal Tons<br />
Till Sverige med kol... 114 35,388 Till Norge med kol ... 55 14,379<br />
» » i barlast... 6 1,713 » » i barlast ... 40 11,032
364<br />
Till Norge med kol ... 1 284 Till Sverige med kol... 36 10,519<br />
» andra län<strong>de</strong>r m. kol 18 6,799 » » i barlast... 9 3,919<br />
» » i barlast 39 15,436 J> andra län<strong>de</strong>r m. kol 54 22,025<br />
» » i barlast 39 15,147<br />
Summa 178 59,620 Summa 233 77,021<br />
Uppgift röran<strong>de</strong> importen till Hull <strong>från</strong> Sverige un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong>, jemte motsvaran<strong>de</strong><br />
uppgifter för båda närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Såga<strong>de</strong> trävaror loads 139,161 113,900 97,362<br />
Huggna B » 55,847 47,767 52,672<br />
Säd, bafre cwts 26,110 94,974 140,766<br />
» korn » 181,562 178,880 186,382<br />
Jern <strong>och</strong> stål, smidt tons 69,818 56,299 46,937<br />
B tack- B 10,988 15,765 22,520<br />
Trämassa B 6,849 2,831 2,650<br />
Smör - cwts 106,437 77,165 68,646<br />
Papper » 26,026 13,736 13,830<br />
Fisk » 174,247 61,005 16,536<br />
Fläsk » 11,953<br />
böcker 95 lådor, bark 569 tons, ost 401 cwts, koppar 1,060 cwts, frukt 831<br />
cwts, glasvaror 520 cwts, manufakturvaror 18,384 kollies, h<strong>år</strong> 633 cwts, hudar<br />
1,973 kollies, horn 685 cwts, papp 2,162 cwts, karton 2,798 cwts, kött<br />
999 cwts, lumpor 1,992 balar, skinn 11 balar, ägg 8 lådor, svin 10 st., grönsaker<br />
197 kollies, tändstickor 545 lådor, gödningsämnen 226 tons.<br />
Exporten till Sverige.<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Stenkol... tons 188,763 172,586 128,902<br />
Vegetabilisk olja B 524 607 837<br />
Importen <strong>från</strong> Norge.<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Trävaror, såga<strong>de</strong> loads 7,358 8,463 8,700<br />
» huggna » 26,565 25,818 23,390<br />
Trämassa.... tons 24,971 20,836 20,645<br />
Fisk cwts 360,971 302,312 244,656<br />
Trän tons 2,344 1,066 1,236<br />
Is B 19,786 21,010 22,470<br />
Smör cwts 5,040 21,751 23,030<br />
Margarin » 6,934<br />
Papper » 6,012 10,233 6,902<br />
öl 131 lådor, ost 214 cwts, repslageriarbeten 724 packor, koppar 3,107 cwts,<br />
droger 567 cwts, ägg 221 lådor, frukt 3,211 packor, vildt 1,112 packor,<br />
glasvaror 387 cwts, manufakturvaror 14,507 kollies, hudar 3,014 cwts, horn<br />
45 cwts, hästar 56 st., stångjern 2,742 tons, tackjern 539 tons, kött 1,481<br />
cwts, karton 2,880 cwts, malm 7,756 cwts, oxar 49 st., f<strong>år</strong> 2,507 st., lumpor<br />
2,644 balar, skinn 116 balar, talg 3,413 cwts.
365<br />
Export till Norge.<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Stenkol tons 40,483 49,695 26,957<br />
Vegetabilisk olja » 1,427 1,360 1,710<br />
Frakterna för sågadt virke frän Östersjön öppna<strong>de</strong>s 10 till 15 °, högre<br />
än un<strong>de</strong>r v<strong>år</strong>en 1887 samt stegra<strong>de</strong>s hastigt un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren till i s<strong>om</strong>liga fall<br />
dubbla beloppet mot un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Den allmänna fraktmarkna<strong>de</strong>n förblef<br />
<strong>de</strong>remot låg un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n tidigare <strong>de</strong>len af <strong>år</strong>et, men steg hastigt un<strong>de</strong>r augusti<br />
<strong>och</strong> september, då höga rater öfver allt gjor<strong>de</strong> sig gällan<strong>de</strong>, hvilka dock<br />
åter nedgingo un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cember till följd af tidig vinter i Donau, Svarta hafvet<br />
<strong>och</strong> Bottniska viken, så att <strong>de</strong> vid <strong>år</strong>ets slut voro ungefärligen vid samma<br />
punkt s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ss förra <strong>de</strong>l. Till följd af <strong>de</strong>n förmånliga sysselsättning,<br />
s<strong>om</strong> sålunda erbjöds i Bottniska viken, föredrogo många skeppsredare att ditsäuda<br />
sina fartyg i barlast framför att antaga <strong>de</strong> låga kolfrakter, hvilka erbjödos<br />
un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren. Häraf, i förening med <strong>sjöfart</strong>ens sena öppnan<strong>de</strong>, uppstod<br />
en liflig begärlighet för tonnage un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets sista måna<strong>de</strong>r, då mycket höga<br />
frakter betala<strong>de</strong>s häri<strong>från</strong> till svenska <strong>och</strong> andra Östersjöhamnar.<br />
Följan<strong>de</strong> fraktsatser hafva till vicekonsulatet uppgifvits af svenska <strong>och</strong><br />
norska befälhafvare un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp:<br />
Plankor, hattens <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r.<br />
Skellefteå: aug. 35 sh., okt. 35 sh.<br />
Grefle: aug. 27 sh. à 29 sh., sept. 28 sh., okt. <strong>och</strong> nov. 35 sh.<br />
Riga: juli 26 sh. 9 d.<br />
Hernösand: aug. 30 sh. à 32 sh. 6 d., sept. 38 sh., okt. 43 sh. 6 d. pr famn.<br />
Skutskär: aug. 25 sh. à 27 sh. 3 d., nov. 35 sh., <strong>de</strong>c. 35 sh. à 35 sh. 6 d.<br />
Husum: nov. 50 sh.<br />
Nyköping: <strong>de</strong>c. 40 sh.<br />
Sundsvall: aug. 29 sh. à 42 sh. 6 d., sept. 30 sh., 32 sh. 6 d. à 36 sh. o.<br />
37 sh. 6 d. pr famn, okt. 35 sh., 42 sh. 6 d. à 46 sh., nov. <strong>och</strong> <strong>de</strong>c.<br />
40 sh. à 42 sh. 6 d.<br />
Skönvik: juli 30 sh., <strong>de</strong>c. 40 sh.<br />
Sö<strong>de</strong>rhamn: aug. 35 sh., sept. 33 sh., <strong>de</strong>c. 40 sh.<br />
Björneborg: aug. 28 sh. 9 d., okt. 45 sh.<br />
Archangel: juli 40 sh., aug. 42 sh. 6 d., sept. 40 sh., okt. 42 sh. 6 d.<br />
Onega: aug. 37 sh. 6 d., sept. 40 sh.<br />
Kronstadt: sept. 28 sh. 6 d. Kotka: okt. 35 sh. Viborg: <strong>de</strong>c. 50 sh.<br />
Råneå: <strong>de</strong>c. 52 sh. 6 d. Räfsö: sept. 32 sh. 6 d. Kemi: okt. 40 sh.<br />
Helsingfors: okt. 27 sh. 9 d. Sandarne: okt. 35 sh. Hallsta: nov. 40 sh.<br />
Härnäs: <strong>de</strong>c. 32 sh. 6 d. Furugrund: okt. 40 sh.<br />
Gruftimmer <strong>och</strong> pitprops.<br />
Risöer: febr. 17 sh., sept. 28 sh. à 30 sh., okt. 30 sh., nov. <strong>och</strong> <strong>de</strong>c. 25<br />
sh. à 27 sh.<br />
Kristiania: mars 15 sh., okt. 27 sh.<br />
Arendal: april 16 sh., sept. 18, 24, 28 à 30 sh., nov. 29 sh. à 30 sh.<br />
Fredrikastad: aug. 20 sh.<br />
Kragerö: sept. 27 sh. 6 d. à 31 sh., nov. <strong>och</strong> <strong>de</strong>c. 31 sh. à 32 sh.<br />
Drammen: sept. 25 sh., nov. 27 sh. 6 d., <strong>de</strong>c. 26 sh.<br />
Porsgrund: <strong>de</strong>c. 30 sh.
366<br />
Varbcrg: juni 14 sh., nov. 25 sh., <strong>de</strong>c. 25 sh.<br />
Hernösand: aug. 15 sh. pr load, okt. 15 sh. 9 d., nov. 15 sh. 9 d.<br />
Luleå: sept. 40 sh., nov. 50 sh. Norrköping: sept. 28 sh.<br />
Halmstad: maj 15 sh. 6 d., sept. 20, 24 à 25 sh., nov. 26 sh.<br />
Råneå: okt. 42 sh. 6 d. Königsberg: sept. 18 sh. pr load.<br />
Vestervik: aug. 30 sh., sept. 27 sh. 6 d., okt. 30 sh., nov. 37 sh. 6 d., <strong>de</strong>c.<br />
47 sh. 6 d.<br />
Sö<strong>de</strong>rhamn: aug. 30 sh., sept. 25 sh., <strong>de</strong>c. 25 sh.<br />
Oskarshamn: sept. 24 sh., okt. 45 sh., nov. 40 sh. à 60 sh., <strong>de</strong>c. 42, 43,<br />
45 à 50 sh.<br />
Sundsvall: okt. 32 sh. 6 d. Stockholm: <strong>de</strong>c. 30 sh.<br />
Is.<br />
Dröbak: april 5 sh. 3 d., okt. 9 sh.<br />
Brevig: maj 6 sh., okt. 9 sh.<br />
Kristiania: sept. 8 sh. 9 d.<br />
B<strong>om</strong>ullsfrö.<br />
Parahyba: aug. 25 sh., <strong>de</strong>c. 27 sh. 6 d.<br />
Berdiansk: <strong>de</strong>c. 41 sh.<br />
Penado: aug. 30 sh.<br />
Oljekakor.<br />
G-alveston: april 25 sh.<br />
Petroleum <strong>och</strong> naplüa.<br />
Fila<strong>de</strong>lfia: maj 2 sh. 4 1 /.; d., <strong>de</strong>c. 4 sh.<br />
New-York: juni 2 sh. 6 d., aug. 2 sh. 4'/2 d., <strong>de</strong>c. 3 sh. 3 d. à 4 sh. 7'/, d-<br />
Wilmington (terpentin): sept. 4 sh.<br />
Mahogny. Minatitlan: okt. 48 sh. 9 d.<br />
Pitchpine. Pascagoula: nov. 30 sh. pr load <strong>och</strong> plankor £ 5 pr std.<br />
Johannisbrbd. Limasol: mars 16 sh. Faro: <strong>de</strong>c. 18 sh.<br />
Benaska. Montevi<strong>de</strong>o: <strong>de</strong>c. 15 sh. pr ton.<br />
Korn. Klintehamn: jan. 2 sh. 9 d. Kallundborg: april 1 sh. 6 d. Korsöer:<br />
<strong>de</strong>c. 2 sh. Trelleborg: jan. 1 sh. 7 7» d.<br />
Tjära. Archangel: aug. 2 sh. 6 d., beck 3 sh. 6 d., okt. 2 sh. 3 d.<br />
Bönor. Casablanca: okt. 3 sh. Masigan: sept. 3 sh. Saffi: nov. 3 sh.<br />
Stenkol. Totalqvantiteten af hitförda kol uppgick till 1,795,312 tons mot<br />
1,791,728 un<strong>de</strong>r 1887. Sist anförda siffra var högre än motsvaran<strong>de</strong> för något<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, <strong>och</strong> berod<strong>de</strong> utan tvifvel <strong>de</strong>lvis af en i Northumberland inträffad<br />
strejk, likas<strong>om</strong>, i motsats härtill, totalsumman för <strong>1888</strong> ogynsamt påverka<strong>de</strong>s<br />
af en strejk i South Yorkshire midt un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n brådaste skeppningsti<strong>de</strong>n.<br />
Tagas <strong>de</strong>ssa förhållan<strong>de</strong>n i betraktan<strong>de</strong> finnes all anledning till belåtenhet<br />
med <strong>år</strong>ets ofvan angifna resultat. Röran<strong>de</strong> hithöran<strong>de</strong> frakter bifogas särskild<br />
uppgift (se sid. 368—369).<br />
Is. Priset f. o. b. i Norge var ungefär lika med <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r 1887, men<br />
antager man s<strong>om</strong> sannolikt att någon förbättring <strong>de</strong>ri tor<strong>de</strong> vara att motse un<strong>de</strong>r<br />
1889, hvilket <strong>de</strong>t dock ännu är för tidigt att med någon säkerhet afgöra.<br />
Importörerna motse emellertid en fraktstegring af minst 2 sh. pr ton, hvilket<br />
naturligtvis ej kan blifva utan inverkan. Tillverkningen af artificiel is har icke<br />
vunnit vidare utveckling i <strong>de</strong>nna hamn <strong>och</strong> med f. n. gällan<strong>de</strong> låga pris för<br />
naturlig is, tor<strong>de</strong> sv<strong>år</strong>ligen så k<strong>om</strong>ma att i närmaste tid ega rum, så vidt ej
367<br />
försök att betydligt stegra prisen eller andra oförutsedda <strong>om</strong>ständigheter skulle<br />
inträffa.<br />
Fisk. Från båda <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena har importen af fisk varit betydlig<br />
<strong>och</strong> tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>nsamma i <strong>de</strong>t hela lenmat något bättre resultat oeh färre kon<strong>de</strong>nineringar<br />
förek<strong>om</strong>mit än un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Färsk sill intager främsta<br />
rummet i <strong>de</strong>nna import <strong>och</strong> för <strong>de</strong>nsamma betinga<strong>de</strong> pris upptagas i efterföljan<strong>de</strong><br />
tabell:<br />
Ispaekad sill i lador Borsyrad sill i tunnor<br />
Utlekt pr lada Full pr lada pr tunna<br />
Sh. Sii. Sh.<br />
Okt. 1 21<br />
8 22 h 23<br />
" 15 18 k 20<br />
» 22 15. C à 37. B<br />
» 26 10. 6 i 12<br />
» 30 11. G à 12<br />
NOT. 5 ... 6 13. 6<br />
9 10 à 14. (i<br />
» 12 8 à y 12 à lf. 11 à lä. fi<br />
» 17 6. B à 8 12 ii 13 lä. 6<br />
» 19 — - i. 6 à 0 7. 6 à 12<br />
» 20 5. 3 à 6<br />
" 22 4 à 6 b 10<br />
» 26 B 8 10<br />
» 30 C 8 9<br />
Dec. 3 5. 6 à ö. 6 10. 6 10 ii 12<br />
» 10 4 6<br />
13 5 8. 0 8 à 10<br />
» 20 2. 9 ii 5 7. fi y<br />
> 26 5 à B. 3 8 à 9. 6<br />
» 31 7 10 11<br />
1889<br />
Jan. 7 5 à 6 13. 6 15 i IB<br />
» 11 5. 3 à 7<br />
» 14 5. 3 ii 5. 6 11 14. C<br />
» 16 11. 6 ii 12<br />
» 18 4 à 5 6. fi à 7. 6<br />
» 22 4 à 5 B 10<br />
» 28 3. 9 ii 4<br />
» 30 3 à 4 8 10<br />
Smör införes <strong>från</strong> Sverige i allt större qvantiteter <strong>och</strong> har en af <strong>de</strong> betydligaste<br />
af härvaran<strong>de</strong> importörer med<strong>de</strong>lat, alt <strong>de</strong>tsamma numera i allmänhet<br />
är af ypperlig beskaffenhet, föga, <strong>om</strong> ens något, un<strong>de</strong>rlägset <strong>de</strong>t finaste danska.<br />
Importen af smör <strong>från</strong> Norge tor<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t närmaste hafva förblifvit lika med <strong>de</strong>n<br />
un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, hvaremot <strong>de</strong>n af margarin, s<strong>om</strong> först med <strong>1888</strong><br />
här särskil<strong>de</strong>s <strong>från</strong> smör, betydligt aftagit, sannolikt till följd af <strong>de</strong> lagstadgan<strong>de</strong>n,<br />
s<strong>om</strong> numera begränsa <strong>de</strong>ss försäljning, hvadan ock många <strong>de</strong>taljhandlare<br />
sägas hafva upphört <strong>de</strong>rrued.<br />
Aret börja<strong>de</strong> med god efterfrågan å smör, men till lågt pris, då 110 à 114 sh.<br />
endast kun<strong>de</strong> betingas för finaste vara. Un<strong>de</strong>r februari visa<strong>de</strong> sig ett prisfall af<br />
5 à 6 sh., med hög efterfrågan, hvaremot en förbättring inträd<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r mars,<br />
få att 116 à 120 sh. villigt betala<strong>de</strong>s, intill slutet af måna<strong>de</strong>n, då ett hastigt<br />
prisfall ända ned till 100 sh. åter företed<strong>de</strong> sig, med likale<strong>de</strong>s hög afsättning<br />
för margarin, s<strong>om</strong> betala<strong>de</strong>s med 40 till 65 sh. Un<strong>de</strong>r april inträd<strong>de</strong> en ytterligare<br />
reduktion till 90 à 95 sh., <strong>och</strong> maj medför<strong>de</strong> en prisnedsättning af<br />
ännu vidare 5 sh. Med juni månad återtog dock markna<strong>de</strong>n en bättre ton,<br />
Prisen stego åter till 100 sh. för verkligt finaste vara. Häraf alstra<strong>de</strong> för-
Kolfrakter.<br />
Med ångfartyg.<br />
368
Med segelfartyg.<br />
369
370<br />
hoppningar svekos dock un<strong>de</strong>r näatföljan<strong>de</strong> mfinad, di ett prisfall af 5 sh. inträd<strong>de</strong>,<br />
med mycket hög efterfrågan, s<strong>om</strong> fortgick un<strong>de</strong>r augusti <strong>och</strong> september,<br />
dock med långsam stegring un<strong>de</strong>r senare <strong>de</strong>len af sist anförda månad till 102<br />
k 105 sh. Ytterligare förhöjning till 110 sh. nåd<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r oktober <strong>och</strong> vid<br />
måna<strong>de</strong>ns slut kun<strong>de</strong> t. o. m. 115 sh. erhållas. Un<strong>de</strong>r november förblef priset<br />
stationärt vid mycket hög <strong>om</strong>sättning, men med <strong>de</strong>cember följ<strong>de</strong> åter en<br />
stark stegring, så att 125 till 130 sh. erhöllos före jul, hvarefter dock bå<strong>de</strong><br />
efterfrågan <strong>och</strong> pris företed<strong>de</strong> nigon liten återgång. I sammanhang härmed<br />
tor<strong>de</strong> böra påpekas att Sverige un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et för första gången uppträdt sås<strong>om</strong><br />
importör till <strong>de</strong>nna plats af skinkor <strong>och</strong> sidfläsk (»Ham & Bacon»), äfvens<strong>om</strong><br />
att en mindre sändning af lefvan<strong>de</strong> svin <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> hitk<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r loppet af s<strong>om</strong>maren,<br />
men då sådant <strong>de</strong>refter ej förnyats, har försöket antagligen lemnat ogyn-<br />
•amt resultat.<br />
Från vicekonsuln i Limerick.<br />
Sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>s <strong>sjöfart</strong> <strong>och</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> i <strong>de</strong>nna hamn företer, <strong>de</strong>ss värre, ett aftagan<strong>de</strong>,<br />
i synnerhet in<strong>om</strong> <strong>de</strong> grenar uti hvilka norska fartyg finna sysselsättning.<br />
Så har importen af is nedgått till 6,672 tons mot 9,085 tons un<strong>de</strong>r<br />
1887, hvartill anledningen är att ett af <strong>de</strong> största svinslagterierna börjat begagna<br />
på mekanisk väg frambragt kall luft, utan is. Huruvida <strong>de</strong>nna metod<br />
k<strong>om</strong>mer att vinna ytterligare spridning tor<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ma att bero af härvid vunnen<br />
erfarenhet, då meningarna <strong>om</strong> <strong>de</strong>ss rentabilitet ännu äro <strong>de</strong>la<strong>de</strong>.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets sista dag hitför<strong>de</strong>s af ett norskt isfartyg 1,088 tunnor sill<br />
<strong>och</strong> 20 tons långa, af hvilka <strong>de</strong>n förra betingat 25 sh. pr t:a <strong>och</strong> <strong>de</strong>n senare<br />
26 sh. pr cwt.<br />
Importen af trävaror — golfbrä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> lådämnen — <strong>om</strong>kring 600 stds<br />
<strong>från</strong> Norge, tor<strong>de</strong> äfven fram<strong>de</strong>les finna marknad härstä<strong>de</strong>s, hvaremot plankor<br />
<strong>och</strong> timmer <strong>från</strong> Canada, hvaraf un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> införseln un<strong>de</strong>rsteg <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r<br />
månget föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, sv<strong>år</strong>ligen tor<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ma att återtaga sitt forna <strong>om</strong>fång<br />
innan <strong>de</strong> f. n. så osäkra politiska förhållan<strong>de</strong>na in<strong>om</strong> Irland vunnit stadga<br />
<strong>och</strong> ordnats, då säkerligen förbrukningen af trävaror k<strong>om</strong>mer att här blifva<br />
mycket ökad.<br />
Från vicekonsuln i Liverpool.<br />
Hela utrikes skeppsfarten på Liverpools hamn <strong>år</strong> <strong>1888</strong> ställer sig sålunda<br />
jemförd med 1887:<br />
Inklarera<strong>de</strong> Utklarera<strong>de</strong><br />
<strong>1888</strong> 4,700 fartyg 5,527,834 tons 4,011 fartyg 4,942,389 tons<br />
1887 4,694 > 5,348,618 » 4,005 s> 4,757,430 »<br />
utvisan<strong>de</strong> tillväxt så väl i tontalet i <strong>de</strong>t hela s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> trafikeran<strong>de</strong> fartygens<br />
storlek.<br />
V<strong>år</strong>a fartyg hafva <strong>de</strong>ltagit i nästan samma förhållan<strong>de</strong> s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> närnMt<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en. Med obetydlig skilnad i antalet fartyg, har summan af<br />
fraktförtjensten tilltagit betydligt, isynnerhet för afgångna fartyg, hvilkas sammanlagda<br />
bruttofrakter utvisa en dubbelt så stor summa s<strong>om</strong> 1886.
371<br />
Hvad för<strong>de</strong>lningen på <strong>de</strong> olika trafikle<strong>de</strong>rna ang<strong>år</strong>, visar v<strong>år</strong>t <strong>de</strong>ltagan<strong>de</strong> i<br />
farten på Amerikas Förenta Stater fortfaran<strong>de</strong> nedgång, sås<strong>om</strong> man kunnat<br />
vänta i betraktan<strong>de</strong> af fingtrafikens utveckling. Antalet svenska <strong>och</strong> norska fartyg,<br />
s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mit <strong>från</strong> <strong>och</strong> afgått till Staterna, är för <strong>år</strong>en 1885—88 158,<br />
116, 70, 52, <strong>och</strong> förtjensten per ton har icke stigit på långt när så mycket,<br />
s<strong>om</strong> man kunnat vänta i <strong>de</strong>n allmänna stigningen. Det förefaller allt tydligare<br />
att v<strong>år</strong>a segelfartyg, s<strong>om</strong> uteslutan<strong>de</strong> besörjt v<strong>år</strong> fart på <strong>de</strong>nna led, icke hafva<br />
stor utsigt att alls bibehållas i <strong>de</strong>n samma.<br />
Om britiska <strong>och</strong> amerikanska ångfartyg, s<strong>om</strong> gå här emellan <strong>och</strong> Staterna,<br />
förspörjes att <strong>de</strong> haft ett synnerligen gynsamt <strong>år</strong>, bå<strong>de</strong> af emigrant- <strong>och</strong> af godaförseln.<br />
På Brasilien ha vi haft så nära samma antal fartyg s<strong>om</strong> <strong>de</strong> näst föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>en, men ökad förtjenst per ton; <strong>och</strong> i La Plata-farten hafva så väl fartygens<br />
antal s<strong>om</strong> förtjensten per ton <strong>och</strong> summan af bruttofrakter tilltagit synnerligen<br />
betydligt. Den sistnämnda trafiken, isynnnerhet fraktfarten till La<br />
Platå med kol <strong>och</strong> styckegods, synes vara <strong>de</strong>n bäst lönan<strong>de</strong>. Antalet laster<br />
till La Platå <strong>och</strong> fraktförtjenst per ton för v<strong>år</strong>a fartyg un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en 1885—88<br />
ställa sig sålunda: 31 sh.; 28—28 sk; 36—29 sh. 7 d.; 47—40 sh.<br />
Mexiko <strong>och</strong> Vestindien hafva sysselsatt 73 af v<strong>år</strong>a fartyg mot 47 <strong>år</strong> 1886<br />
<strong>och</strong> 55 <strong>år</strong> 1887. Förtjensten pr ton på hitk<strong>om</strong>na laster var ungefär lika<br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en.<br />
V<strong>år</strong>t <strong>de</strong>ltagan<strong>de</strong> i Canadafarten visar sig i <strong>de</strong>n nu öfversända sammanställningen<br />
af siffror icke så liflig eller lönan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n i verkligheten varit.<br />
Antalet på <strong>de</strong>nna led sysselsatta fartyg för <strong>de</strong> 4 senaste <strong>år</strong>en är: 189 <strong>år</strong><br />
1885, 218 <strong>år</strong> 1886, 243 <strong>år</strong> 1887 <strong>och</strong> 196 <strong>år</strong> <strong>1888</strong>. Utan tvifvel k<strong>om</strong>mer<br />
<strong>de</strong>n norska skeppsfarten att här bibehålla sin ställning un<strong>de</strong>r månget <strong>år</strong>.<br />
Antalet norska ångbåtar på Liverpool har betydligt förminskats — af"<br />
gångna <strong>från</strong> 51 till 30 stycken —, hufvudsakligast beroen<strong>de</strong> <strong>de</strong>rpå, att re<strong>de</strong>ri"<br />
erna i Bergen synas hafva funnit mera ink<strong>om</strong>stbringan<strong>de</strong>, i hvarje fall pålitligare<br />
sysselsättning för sina ångbåtar än att bortsluta <strong>de</strong>m på månad till firman<br />
P. M. Guffie & C:o för trafiken med Danmark <strong>och</strong> Sveriges ostkust. Denna<br />
trafik har i stället uppehållits med britiska båtar, men gen<strong>om</strong> samma firma.<br />
»Courier» har fortfaran<strong>de</strong> trafikerat mellan Fredriksstad <strong>och</strong> Liverpool, hitförando<br />
hyfla<strong>de</strong> brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> trämassa, men vanligen återgåen<strong>de</strong> i barlast.<br />
Svenska ångbåtar hafva s<strong>om</strong> vanligt uppehållit temligen regelbun<strong>de</strong>n förbin<strong>de</strong>lse<br />
med Göteborg. De gå vanligen häri<strong>från</strong> till Glasgow för att hemta<br />
kol till Göteborg. Konkurrensen mellan bolaget Svithiod <strong>och</strong> G. Ericsson &<br />
C:o (P. Osbeck) har så godt s<strong>om</strong> upphört gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>ls öfverensk<strong>om</strong>melse, <strong>de</strong>ls<br />
un<strong>de</strong>rgången af ett af <strong>de</strong>n senare firmans ångfartyg »Apollo».<br />
Svenska<br />
fjor<strong>de</strong>n.<br />
ångfartyg hafva fört 13 laster hyfla<strong>de</strong> brä<strong>de</strong>r <strong>från</strong> Kristiania-<br />
Norska segelfartyg hitför<strong>de</strong> <strong>från</strong> Norge 60 laster grufstolpar <strong>och</strong> pitprops,<br />
39 hyfla<strong>de</strong> brä<strong>de</strong>r, 14 hvarjehanda trävaror, 2 trämassa <strong>och</strong> 21 is, samt 2 trälaster<br />
<strong>från</strong> Sverige. De hemför<strong>de</strong> till Norge 27 laster bergsalt, 10 kol <strong>och</strong><br />
koks <strong>och</strong> till Sverige 6 laster salt, 23 gingo hem till Norge i barlast mot 37<br />
<strong>år</strong> 1887. Betecknan<strong>de</strong> är, att antalet <strong>från</strong> Norge hitk<strong>om</strong>na norska segelfartyg<br />
fortfaran<strong>de</strong> ökats <strong>och</strong> antalet häri<strong>från</strong> hemgångna minskats. Fartygen synas ha<br />
fått användning un<strong>de</strong>r vintern i stället för att gå hem <strong>och</strong> lägga upp. Ytterst<br />
få ligga qvar härstä<strong>de</strong>s för närvaran<strong>de</strong> i vinterqvarter, olikt <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en.<br />
17 fartyg inköptes nästlidna <strong>år</strong> för norsk räkning i Liverpool mot 9 <strong>år</strong> 1887.<br />
Allt <strong>de</strong>tta vittnar oui gynsamma forhållan<strong>de</strong>n för <strong>de</strong>n norska segelflottan.
372<br />
Svenska segelfartyg besöka Liverpool till så ringa antal, att man här icke<br />
kan ega tillfälle att bilda sig nä got pålitligt <strong>om</strong>döme <strong>om</strong> <strong>de</strong>ras förhållan<strong>de</strong>n;<br />
men <strong>de</strong> arbeta till viss grad un<strong>de</strong>r liknan<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n med <strong>de</strong> norska. De<br />
hitför<strong>de</strong> endast 3 trälaster hemi<strong>från</strong> <strong>och</strong> hemför<strong>de</strong> till Sverige 6 laster salt<br />
<strong>och</strong> 1 kol.<br />
Importen af hyfla<strong>de</strong> brä<strong>de</strong>r till Liverpool så väl <strong>från</strong> Sverige s<strong>om</strong> Norge<br />
har varit mycket liflig; <strong>och</strong> en pålitlig auktoritet härstä<strong>de</strong>s med<strong>de</strong>lar, att hyfleriegarnes<br />
förtjenst varit synnerligen lysan<strong>de</strong> så väl på fjol<strong>år</strong>ets skeppning s<strong>om</strong><br />
på <strong>de</strong> myckenheter s<strong>om</strong> bortkontrakterats för skeppning un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Pitprops <strong>och</strong> gruftimmer ha också hitk<strong>om</strong>mit i stora myckenheter <strong>från</strong><br />
bå<strong>de</strong> Norge <strong>och</strong> Göteborg. Den svenska varan synes så godt s<strong>om</strong> uteslutan<strong>de</strong><br />
importeras af P. Osbeck & C:o i Newcastle <strong>och</strong> G. Horsley & C:o i West<br />
Hartlepool. Den norska är vanligen konsignerad till skeppsmäklare, b vilka naturligtvis<br />
undvika att namngifva sina afnämare.*<br />
Jern <strong>från</strong> Sverige — bå<strong>de</strong> Göteborg <strong>och</strong> ostkusten — hitk<strong>om</strong>mcr mesta<strong>de</strong>ls<br />
för <strong>om</strong>skeppning <strong>och</strong> i skeppsmäklarnes namn. Enligt Bill of Entry List hitför<strong>de</strong>s<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp 213,797 stänger, 50,855 bundtar <strong>och</strong> 753 coils vanligt<br />
jern; 950 bundtar nailrods; 299 bundtar nailplates; 9,686 coils wirerods, <strong>och</strong><br />
af stål 2,293 bars <strong>och</strong> 415 bundtar.<br />
Bland här arbetan<strong>de</strong> norska firmor böra <strong>om</strong>nämnas: P. Mörch, 7 Exchange<br />
Station Buildings, k<strong>om</strong>missionsaffär i kaffe, <strong>och</strong> Barstad Dixon & C:o, agent för<br />
Christ. Schou's bryggeri i Kristiania.<br />
Försöken å sjömännens sida att få hyrorna höjda hafva pågått un<strong>de</strong>r ett<br />
par måna<strong>de</strong>rs tid <strong>och</strong> fortfara ännu. Engelska fartyg hafva un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n emellanåt<br />
rönt sv<strong>år</strong>ighet att få folk; men några sådana sv<strong>år</strong>igheter ha icke yppat<br />
sig för v<strong>år</strong>a fartyg, fast matroshyrorna stigit — å v<strong>år</strong>a fartyg — <strong>från</strong> 45 till<br />
55 shillings.<br />
Här notera<strong>de</strong> frakter hafva varit:<br />
För ank<strong>om</strong>na fartyg.<br />
Gruftimmer <strong>och</strong> props.<br />
Porsgrund: 20 sh., 21 sh. 6 d. à 24 sh., januari—maj—juli; 44 sh., novem<br />
ber—<strong>de</strong>cember.<br />
Fredrikshald: 23 sh., februari—april.<br />
Kragerö: 40 sh., <strong>de</strong>cember.<br />
Risör: 22 à 25 sh., febr.—mars; 40 sh., nov.<br />
Kristiansand: 25 sh., maj.<br />
Göteborg: 22 sh.<br />
Hyfla<strong>de</strong> golfbrä<strong>de</strong>r:<br />
Fredriksstad: 20 sh. 6 d. à 21 sh., mars—april; 25 sh., juni; 27 sh., aug.;<br />
31 sh. 6 d., sept.—<strong>de</strong>c.<br />
* Ur ett härstä<strong>de</strong>s utk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> cirkulär med<strong>de</strong>las, att drägtigheten af fartyg s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1888</strong> hitfört trävaror <strong>från</strong> »Baltic» eller »North of Europé» (så väl Ishafvet s<strong>om</strong> Me<strong>de</strong>lhafvets<br />
norra hamnar inbebegripna) är 42 procent högre än <strong>de</strong> uästlidna 10 <strong>år</strong>ens me<strong>de</strong>ltal <strong>och</strong> att<br />
tillväxten är att söka hufvudsakligast i »sleepers, miningtimber <strong>och</strong> pitprops», hvilken sistnämnda<br />
varuklass utvisar 3,935,000 enbic-feet mot 3,315,000 c.-f. <strong>år</strong> 1887.<br />
Enligt min beräkning utgjor<strong>de</strong> importen hit af grnfvirke <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge (ungefär<br />
hälften hvar) _nära 2,000,000 c.-f. Sleepers hafva uteslutan<strong>de</strong> k<strong>om</strong>mit <strong>från</strong> andra län<strong>de</strong>r,<br />
mest <strong>från</strong> ryska Östersjöprovinserna.<br />
Priserna på grnfvirke hafva stigit på ett <strong>år</strong> <strong>från</strong> 9 à 10 d. per c.-f. till 1 sh. à 1 sh.<br />
3 d. för svenskt <strong>och</strong> <strong>från</strong> 9 à 10 d. till 11 d. à 1 sh. för norskt.<br />
Af hyfla<strong>de</strong> golfbrä<strong>de</strong>r af »Baltic»-klassen hitk<strong>om</strong>mo 13,525 standards, hvaraf <strong>om</strong>kring /',<br />
<strong>från</strong> Norge. Priserna per standard äro nu (medlet af februari) £ 1. 2. 6 à £ 1. 7. 6 högre<br />
än 1 februari <strong>1888</strong>.
373<br />
Drammen: 22 sh. à 23 sh. 6 d., april; 24 8h., maj; 30 sh., juli; 35 sh.,<br />
sept.; 41 sh. 6 d., okt.—nov.<br />
Laurrig: 21 sh., april; 40 sh., okt.<br />
Plankor.<br />
Bay Verte: 43 sh., juli; 48 sh. 9 d. à 50 sh., aug.—okt.; 55 sh., nov.<br />
Trondhjem: 29 sh., april; 40 sh., <strong>de</strong>c.<br />
Archangel: 80 sh., okt.<br />
Gefle: 37 sh. 6 d., aug.<br />
S:t John: 46 sh. 3 d., juni; 60 sh., <strong>de</strong>c.<br />
Quebec: 47 sh. 6 d., juli; 60 sh., <strong>de</strong>c.<br />
Pitchpine.<br />
Pcnsacola <strong>och</strong> Ship Island: 85, 90 à 95 sh.<br />
Siäfver.<br />
Kristiania: 20 sh., april.<br />
Fredriksstad: 22 sh., april.<br />
Archangel: 51 sh., aug.<br />
Miramichi: 50 sh., okt.<br />
Mahogny.<br />
Laguna: 40 sh. à 42 sh. à 42 sh. 6 d.<br />
Belize: 36 sh. à 38 sh. 9 d.<br />
Minatitlan: 47 sh. 6 d. à 50 sh.<br />
S:t D<strong>om</strong>ingo: 42 sh. 6 d.<br />
Logwood.<br />
Laguna: 32 sh. 6 d., jan.; 42 sh., april.<br />
Jamaica: 25 sh. à 28 sh. 6 d.<br />
Greenheart.<br />
Demerara: 11 d. a 1 sh. 2 d., <strong>de</strong>c.<br />
Trämassa 50 %.<br />
Porsgrund: 9 à 10 sh., jan.-—juni.<br />
Drammen: 14 sh. 6 d., <strong>de</strong>c.<br />
Is.<br />
Kragerö: 7 à 8 sh., juni—juli; 10 à 11 sh. 6 d. à 12 sh., aug.—sept.<br />
Risör: 7 sh. 6 d., maj; 10 sh., juli; 11 sh., aug.; 12 sh., sept.<br />
Kristiania: 6 sh. 9 å. à 7 sh. à 7 sh. 6 d., maj; 8 sh., juni; 13 sh., juli—sept.<br />
Socker.<br />
Java: 26 sh. 3 d., febr.; 31 sh. 3 d., juli.<br />
Bahia: 22 sh. 6 d. à 23 sh. à 25 sh., april.<br />
Mauritius: 20 sh.<br />
Paraiba: 20 sh.<br />
Rio Janerio: 20 sh.<br />
Pernambuco: 15 à 21 sh., juli.<br />
B<strong>om</strong>ull.<br />
Mobile: 21,64 d.<br />
Wilmington: »/„ à "/„ d.<br />
Galveston: "/M d.
374<br />
Paraiba: 3/« d.<br />
Rio Gran<strong>de</strong>: '/i« d.<br />
Harts.<br />
Brunswick: 2 sh. 6 d. à 2 sh. 7 1 /, d.<br />
Mobile: 2 sh. 10'/, d.<br />
Savannah: 2 sh. 7'/, d. à 3 sh.<br />
Terpentin.<br />
Brunswick: 3 sh. l'/» d.<br />
Charleston: 3 sh. 10'/, d.<br />
Petroleum.<br />
Fila<strong>de</strong>lfia: 2 sh. 3 d., maj; 3 sh. 3 d., <strong>de</strong>e.<br />
Hvete.<br />
Portmadiya: 15 sh. 9 d., maj; 18 sh., <strong>de</strong>c.<br />
Talg.<br />
Buenos Ayres: 21 sh. 6 d., juli.<br />
Santa Fe": 30 sh., okt.<br />
Hudar.<br />
Paysandti: 29 sh. à 32 sh. 6 d.<br />
Bis.<br />
Saigon: 32 sh. 6 d-, jan.<br />
För afgåen<strong>de</strong> fartyg.<br />
Stenkol.<br />
Buenos Ayres: 22 sh., jan.—febr.; 23 sh.. mars—april; 24 sh. 6 d. à 25 sh.,<br />
maj—sept.; 30 à 31 sh., nov.— <strong>de</strong>c.<br />
Bahia: 14 sh., febr.; 16 sh., april; 21 sh., sept.<br />
Ensenada: 23 sh., mars; 32 sh., <strong>de</strong>c.<br />
Rio Janerio: 18 à 19 sh.<br />
Ceara: 16 sh., mars; 21 sh., nov.<br />
Rosario: 26 sh., mars; 30 sh., aug.; 35 sh., nov.; 36 sh. <strong>de</strong>c.<br />
Pernambuco: 17 sh., april; 25 sh., sept.<br />
Vera Cruz: 13àl6àl7 sh., sept.<br />
Matanzas; 8 sh. 6 d., febr.; 13 sh. 6 d., nov.<br />
Bermuda: 12 sh. 6 d., april; 21 sh. nov.<br />
Capetown: 18 sh., mars.<br />
Port Natal: 25 sh. 6 d. à 27 sh.<br />
Iquique: 24 sh., maj.<br />
Para: 21 sh., nov.<br />
Rangoon: 19 sh. 6 d., <strong>de</strong>c.<br />
Gibraltar: 9 à 10 sh.<br />
Styckegods.<br />
Rio Janerio: 25 sb., mars; 28 sh., aug.; 31 sh., nov.<br />
Rosario: 40 sh., nov.<br />
Babia: 28 sh., okt.<br />
Santos: 26 sh., aug.<br />
Buenos AyreB: 32 sh. 6 d., aug.<br />
Rio Gran<strong>de</strong>: 35 sb., mars.<br />
Ceara: 25 sh., okt.
375<br />
Jernvägsskenor.<br />
Rosario: 28 sh. 6 d., mars; 29 sh., april.<br />
Kokes.<br />
Köpenhamn: 9 sh.<br />
Àarhus: 8 sh. 6 d. à 9 sh.<br />
O<strong>de</strong>nse: 9 sh.<br />
Kristiania: 5 sh. 3 d.<br />
Salt.<br />
Quebcc: 4 sh. a 4 sh. 6 d., mars; 6 sh., augusti.<br />
Halifax: 6 sh. 1 d. à 7 sh. 6 d. à 8 sh., juni.<br />
New-York: 8 sh. 6 d., okt.<br />
Wilmington: 6 à 7 sh.<br />
Port Na tal: 25 sh. 6 d.<br />
Island: 10 sh., maj.<br />
Hammerfest, Vardö <strong>och</strong> Vadsö: 5 sh. à 5 sh. 6 d. k 6 sh.<br />
Archangel: 3 sh. 6 d. à 4 sh.<br />
Bergen: 6 sh., april; 10 sh., <strong>de</strong>c.<br />
Aalesund: 6 sh. 9 d., mars.<br />
Kristiania: 4 à 5 sh.<br />
Färöarna: 11 sh., augusti.<br />
Helsingborg: 6 sh. 6 d.<br />
Göteborg: 7 sh., okt.<br />
Aarhus: 5 sh. 6 d.<br />
Från vicekcmsuln i Middlesbro.<br />
Un<strong>de</strong>r sistförflutna <strong>år</strong> har jerntra<strong>de</strong>n så väl i allmänhet s<strong>om</strong> in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta<br />
distrikt fortfaran<strong>de</strong> förbättrats, med stigan<strong>de</strong> pris <strong>och</strong> lofvan<strong>de</strong> utsigter för framti<strong>de</strong>n.<br />
Produktionen <strong>och</strong> skeppningen häri<strong>från</strong> af tackjern ha ökats med <strong>om</strong>kring<br />
100,000 tons <strong>och</strong> förrå<strong>de</strong>n vid <strong>år</strong>ets elut minskats med <strong>om</strong>kring 250,000 tons.<br />
Exporten till Sverige <strong>och</strong> Norge har, jemförd med <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r 1887, utgjort:<br />
Tackjern Bearb. jern o. stål<br />
<strong>1888</strong> 1887 <strong>1888</strong> 1887<br />
Till Sverige tons 30,146 16,646 6,382 14,562<br />
> Norge » 7,313 7,359 2,366 2,692<br />
Den betydliga tillökningen i exporten af tackjern till Sverige orsaka<strong>de</strong>s af<br />
<strong>de</strong>r motsedd tull <strong>de</strong>ra <strong>och</strong> grunda<strong>de</strong> sig följaktligen å spekulation <strong>och</strong> ej å behof<br />
för tillfället. Deremot aftog exporten till Sverige af bearbetadt jern <strong>och</strong><br />
stål med mer än halfva beloppet. Exporten af stenkol <strong>och</strong> kokes till båda län<strong>de</strong>rna<br />
förblef i <strong>de</strong>t närmaste oförändrad, ehnru konkurrensen med Tyskland<br />
fortfaran<strong>de</strong> med hänseen<strong>de</strong> till kokes utöfvar en tryckan<strong>de</strong> inverkan.<br />
Saltindustrien har in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta distrikt tagit en hastig <strong>och</strong> betydan<strong>de</strong> utveckling<br />
<strong>och</strong> ehuru skeppningarna af isynnerhet vanligt koksalt, men äfven af<br />
smör- <strong>och</strong> fisksalt, <strong>om</strong>fattat mycket stora qvantiteter, hafva <strong>de</strong> dock ej förmått<br />
fylla efterfrågan. Äfven till Sverige <strong>och</strong> Norge hafva betydliga sändningar<br />
<strong>de</strong>raf skett.<br />
Tillverkningen af basisk slagg för jordbrukets behof bar likale<strong>de</strong>s icke motsvarat<br />
efterfrågan <strong>och</strong> isynnerhet Sverige har varit en villig afnämare häraf.
376<br />
Trävaruimporten <strong>från</strong> Sverige har varit betydligt mindre an vanligt; <strong>från</strong><br />
Norge <strong>de</strong>remot ungefärligen <strong>de</strong>nsamma s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Denna hamn besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 173 svenska oeh norska segelfartyg<br />
mot 148 un<strong>de</strong>r 1887.<br />
Från vicekotisuln i Milford.<br />
Fiskeriindustrien in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta distrikt har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et vunoit<br />
en mycket betydlig utveckling, till följd hvaraf behofvet af is ökats, <strong>och</strong> hafva<br />
trenne laster hitförts frän Norge.<br />
Här sedan några <strong>år</strong> un<strong>de</strong>r anläggning varan<strong>de</strong> dockor äro nu i <strong>de</strong>t närmaste<br />
färdiga att upplåtas åt trafiken, hvilken dock synes låta vänta på sig.<br />
Från vicekonsulh i Newcostle.<br />
Röran<strong>de</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> med <strong>de</strong>nna plats med<strong>de</strong>las följan<strong>de</strong>:<br />
Trävaror. Sedan markna<strong>de</strong>n för gruftimmer un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong> företett en<br />
fortvaran<strong>de</strong> tröghet med allt jemt nedgåen<strong>de</strong> pris, har slutligen en betydlig förbättring<br />
i konjunkturerna visat sig. Un<strong>de</strong>r påverkan af med s<strong>om</strong>marens inträ<strong>de</strong><br />
begynnan<strong>de</strong> stark stegring i frakterna, hvilken med obetydlig tillbakagång<br />
obehindradt fortgick ända till vinterns början, gjor<strong>de</strong> sig un<strong>de</strong>r maj månad en<br />
prisförhöjning gällan<strong>de</strong> för nära nog samtliga hithöran<strong>de</strong> varuslag, hvilken efter<br />
hand tilltog intill <strong>de</strong>ss man vid höstti<strong>de</strong>n uppnåd<strong>de</strong> utmärkt gynsamma noteringar.<br />
Rundt gruftimmer, s<strong>om</strong> på v<strong>år</strong>en betinga<strong>de</strong> 20 sh. 6 d. à 21 sh. pr<br />
load, nåd<strong>de</strong> högsta pris un<strong>de</strong>r september med 35 sh., men sjönk dcrefter något,<br />
så att i <strong>de</strong>cember blott uppnåd<strong>de</strong>s 29 à 30 sh.<br />
Kolgrufvébakar notera<strong>de</strong>s i februari till <strong>om</strong>kring 17 sh. pr load calliper,<br />
ha<strong>de</strong> i september stigit till 26 sh., men föll <strong>de</strong>refter småning<strong>om</strong> tills <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>cember n<strong>om</strong>inelt notera<strong>de</strong>s till 23 sh. à 23 sh. 6 d.<br />
Props, kort, blanda<strong>de</strong> laster, med 3"—7" topp, s<strong>om</strong> vid <strong>år</strong>ets början endast<br />
gäl<strong>de</strong> 1 sh. 9 d. à 1 sh. 10'/, d. pr 72 fot <strong>och</strong> 3 tums topp, med 6 d.<br />
stegring för hvarje '/, tum <strong>de</strong>rutöfver, börja<strong>de</strong> stiga i pris un<strong>de</strong>r maj, bvarmed<br />
fortgick ända till i <strong>de</strong>cember, då goda sorteringar betala<strong>de</strong>s med 3 sh. för<br />
3 tums, med 6 d. prisförhöjning till <strong>och</strong> med 4 1/, tums <strong>och</strong> <strong>de</strong>refter 1 sh.<br />
för hvarje '/, tum. Sorteringar af uteslutan<strong>de</strong> grofva dimensioner ernåd<strong>de</strong> ännu<br />
högre pris. Lång props, med 3 tums topp, sål<strong>de</strong>s vid <strong>år</strong>ets början för <strong>om</strong>kring<br />
2 sh. 6 d. för 72 fot; börja<strong>de</strong> att stiga i pris un<strong>de</strong>r maj <strong>och</strong> nåd<strong>de</strong><br />
höjdpunkten i oktober med 4 sh., hvarvid <strong>de</strong>n med få förändringar förblef intill<br />
<strong>år</strong>ets utgång.<br />
Jernvägssyllar <strong>och</strong> f>Crowntrees~» notera<strong>de</strong>s i februari ända till 2 sh. 6 d.<br />
à 2 sh. 7 1 /, d. pr 72 fot, men steg liktidigt med props tills i <strong>de</strong>cember goda<br />
läng<strong>de</strong>r uppnåd<strong>de</strong> 3 sh. 9 d. à 4 sh.<br />
Kreatursimporten <strong>från</strong> Sverige företer en ej obetydlig stegring, i <strong>de</strong>t <strong>de</strong>n<br />
utgjor<strong>de</strong> 13,960 nötboskapsdjur <strong>och</strong> 8,057 f<strong>år</strong>, mot 9,840 nötboskap <strong>och</strong><br />
5,409 fär un<strong>de</strong>r 1887.<br />
Fiskprisen i Shields hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et vexlat mellan här nedan angifna<br />
lägsta <strong>och</strong> högsta noteringar:
377<br />
Kolja, torkad 1 sh. 6 d. till 2 sh. pr stono <strong>om</strong> 14 "ffi<br />
Piggvar 4 d. » 1 sh. 6 d, » "B<br />
Laxöring 7 d. B 1 sh. » »<br />
Lax 7 d. » 2 sh. 3 d. » »<br />
Hälleflundra 4 sh. » 16 sh. » stonc<br />
Långa 1 sh. 3 d. »12 sh. 6 d. » stycke<br />
Rocka 1 sh. B 8 sh. 6 d. » »<br />
Torsk 6 d. » 7 sh. 6 d. » »<br />
Tunga 10 sh. » 32 sh. 6 d. B korg <strong>om</strong> 4 stones<br />
Rödspätta 8 sh. 6 d. > 21 sh. » » »<br />
Kolja 1 sh. 6 d. » 14 sh. 6 d. » » »<br />
Hvitling 1 sh. » 16 sh. » » »<br />
Småtorsk 1 sh. 6 d. »7 sh. 6 d. » » <strong>om</strong> 5 stones<br />
Sill 6 d. B 3 sh. 9 d. B 100 st.<br />
Makrill 2 sh. 6 d. » 7 sh. 6 d. » 20 B<br />
Frakter för häri<strong>från</strong> utförda stenkol hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets olika måna<strong>de</strong>r noterats<br />
på sätt å sid. 380—381 närmare angifves.<br />
Skeppsbrutne eller af annan orsak nödlidan<strong>de</strong> sjömän hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
häri<strong>från</strong> hemsändts till Norge til] ett antal af 517, hvaraf 495 till ostkusten<br />
<strong>och</strong> 22 till vestkusten. Till Sverige åter har dylik åtgärd förek<strong>om</strong>mit med<br />
blott 3 sjömän.<br />
Från vicekonsuln i Plymouth.<br />
Denna hamn, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et besöktes af 1,170 <strong>från</strong> utländska hamnar<br />
ank<strong>om</strong>na fartyg med en drägtighet af 1,166,607 tons, anlöpes allt mera af i<br />
synnerhet ångare, men äfven andra fartyg, för mottagan<strong>de</strong> af or<strong>de</strong>r eller embarkering<br />
<strong>och</strong> landsättning af passagerare, hvartill <strong>de</strong>n gen<strong>om</strong> sitt skydda<strong>de</strong> läge<br />
<strong>och</strong> lättillgänglighet är synnerligen lämplig. Här befintliga dockor, s<strong>om</strong> städse<br />
erbjuda ett djup af 24 fot, äro ock synnerligen väl anordna<strong>de</strong> för lossning af<br />
äfven <strong>de</strong> största ångare, sås<strong>om</strong> bevis hvarpå kan anföras att en ångare, s<strong>om</strong><br />
un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong> hitför<strong>de</strong> en last af 3,000 tons hvete, lossa<strong>de</strong> 650 tons pr<br />
dag <strong>de</strong>raf me<strong>de</strong>ls hydrauliska kranar. För utföran<strong>de</strong> af reparationer finnas likaså<br />
väl belägna verkstä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> varf.<br />
Från vicekonsuln i Portsmouth.<br />
Aret <strong>1888</strong>, ehuru af mera tillfredsställan<strong>de</strong> utsigter än <strong>de</strong>t närmast föregåen<strong>de</strong>,<br />
har dock icke till fullo realiserat <strong>de</strong> förväntningar, till hvilka förhållan<strong>de</strong>na<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ss början gåfvo anledning. Tillgången å arbete har dock väsentligen<br />
ökats samt i <strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed äfven arbetsklassens ställning förbättrats.<br />
Importen till <strong>de</strong>nna hamn, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et besökts af fartyg till en sammanlagd<br />
drägtighet af 1,211,458 tons, har bland annat <strong>om</strong>fattat:<br />
<strong>från</strong> Sverige 18 laddningar trävaror,<br />
B Norge 10 B »<br />
» » 2 » is samt<br />
B Sverige 4 B hafre<br />
Den sist anförda har så väl med hänseen<strong>de</strong> till beskaffenhet s<strong>om</strong> pris vunnit<br />
fullt erkännan<strong>de</strong>.
378<br />
Trävaruimporten har varit större an vanligt till följd af talrika pågåen<strong>de</strong><br />
sä väl offentliga s<strong>om</strong> enskilda byggnadsföretag. Verksamheten i sist anförda<br />
hänseen<strong>de</strong> har dock till väsentlig <strong>de</strong>l varit spekulativ samt troligen öfverskridit<br />
verkliga behofvet, hvadan en reaktion tor<strong>de</strong> vara att motse. Skör<strong>de</strong>n i <strong>om</strong>gifvan<strong>de</strong><br />
landsbygd har utfallit i allmänhet un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lmåttan. A jordgubbar,<br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r vanliga ir försändas häri<strong>från</strong> i hundra<strong>de</strong>tal af tons till alla <strong>de</strong>lar<br />
af lan<strong>de</strong>t, har tillgången varit knapp. Ehurv jor<strong>de</strong>garne medgifvit betydliga<br />
eftergifter i arren<strong>de</strong>aftalen är dock betrycket in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna klass allmänt <strong>och</strong><br />
kanbart.<br />
Från vicekonsuln i B<strong>och</strong>ester.<br />
I likhet med hvad un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> varit fallet har importen af hafre<br />
varit mycket betydlig, bå<strong>de</strong> <strong>från</strong> Sverige, Finland <strong>och</strong> Ryssland, men har <strong>de</strong>ss<br />
beskaffenhet i allmänhet befunnits vara un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lmåttan. Med undantag för<br />
stäfver har <strong>de</strong>remot importen af trävaror ansenligen minskats. Stora lager förefunnos<br />
vid <strong>år</strong>ets ingång <strong>och</strong> med <strong>de</strong>n stegring i pris <strong>och</strong> frakter, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>refter<br />
inträd<strong>de</strong>, inskränktes inköpen till <strong>de</strong>t oundgängligaste.<br />
Från vicekonsuln i Sheffield.<br />
Denna marknads mest framståen<strong>de</strong> grunddrag un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna Iret har<br />
utgjorts af en till qvantiteten betydligt ökad affärsverksamhet utan motsvaran<strong>de</strong><br />
förbättring af prisen, med undantag för några speciella lokaltillverkningar <strong>och</strong><br />
en ringa stegring i priset på Bessemer-Blo<strong>om</strong>s, en följd af ökadt pris å Hematittackjern.<br />
Utan att se markna<strong>de</strong>ns n. v. ställning ur allt för pessimistisk synpunkt,<br />
nödgas jag dock tillstå <strong>de</strong>t jag icke kan <strong>de</strong>ltaga i <strong>de</strong>n numera ofta hörda förhoppningen<br />
<strong>om</strong> en snar prisstegring, ty konkurrensen är <strong>de</strong>rför allt för stark<br />
ocb produktionsförmågan för högt uppdrifven. Då <strong>de</strong> pris, s<strong>om</strong> gälla <strong>de</strong>nna<br />
marknad, återverka på <strong>de</strong> i Sverige för hithöran<strong>de</strong> råvaror betinga<strong>de</strong>, tror jag<br />
mig fullt berättigad till att antaga att <strong>de</strong> äfven <strong>de</strong>r förblifvit ungefärligen lika<br />
med <strong>de</strong>m un<strong>de</strong>r 1887, <strong>om</strong> än <strong>om</strong>sättningen varit till volymen större.<br />
Mot slutet af senaste <strong>år</strong> sked<strong>de</strong> några försäljningar af tackjern till mycket<br />
billiga pris, möjligen för realiseran<strong>de</strong>t af gammalt lager, <strong>och</strong> »Rough Bars» utbjudas<br />
fortfaran<strong>de</strong> på leverans till allra lägsta pris, oaktadt härvaran<strong>de</strong> lager<br />
äro mycket betydliga.<br />
Tackjern, ordinärt, har sålts för £ 3. 10. 0 till £ 3. 15. 0, d:o goda<br />
ordinära märken <strong>från</strong> £ 3. 17. 6 till £ 5. 0. 0 pr ton i Sheffield, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
att Dannemora tackjern, med garanterad halt af kisel <strong>och</strong> fosfor, funnit <strong>om</strong>sättning<br />
till pris af £ 5. 12. 6 till £ 6. 10. 0 pr ton. Försäljningen af <strong>de</strong>nna<br />
vara tror jag icke har öfverstigit <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r 1887.<br />
tlron-Blo<strong>om</strong>sv, enkelvälda, finna här ringa efterfrågan <strong>och</strong> uppgifvas hafva<br />
betingat <strong>från</strong> £ 6. 0. 0 till £ 7. 0. 0. Desamma dubbelvälda £ 9. 10. 0<br />
pr ton.<br />
Träkolsjern i ringar nyttjas hufvudsakligen in<strong>om</strong> kardtillverkning, men ersättes<br />
numera ofta gen<strong>om</strong> mjukt Martin-Siemens. Priset <strong>de</strong>ra veliar efter qvalitet<br />
mellan £ 8. 5. 0 <strong>och</strong> 9. 0. 0 pr ton.
379<br />
Sömtenar, tBundlingv- <strong>och</strong> »Tangt-jern betalas allt efter olika stämplar<br />
med £ 8. 0. 0 till £ 9. 0. 0 pr ton.<br />
Ståljern för <strong>om</strong>smältning liar betingat:<br />
För ordinära råstänger £ 6. 15. 0 till £ 7. 0. 0 pr ton<br />
» goda » » 7. 5. 0 » » 7. 15. 0 »<br />
» bästa » > 10. 0. 0 pr ton.<br />
Åtskilliga köp af Dannemorajern i råstänger sägas bafva skett. Dylikt<br />
jern kotu tillförne i markna<strong>de</strong>n endast sås<strong>om</strong> dubbelväldt; men <strong>de</strong>n ofvan anförda<br />
formen <strong>de</strong>raf k<strong>om</strong>mer säkerligen att finna god afsättning, ty till <strong>om</strong>smältning<br />
är <strong>de</strong>n fullt lika användbar, på samma gång <strong>de</strong>n faller sig betydligt<br />
billigare.<br />
Dubbelväldt, valsadt eller smidt ståljern till <strong>om</strong>smältning har galt:<br />
För godt ordinärt £ 7. 17. 6 till £ 8. 5. 0 pr ton<br />
» me<strong>de</strong>lsorter » 8. 10. 0 » » 9. 5. 0 B<br />
» bästa d:o »10. 0. 0 » » 11. 0. 0 »<br />
De billigare stämplarne af <strong>de</strong>tta slags jern finna hufvudsakligast användan<strong>de</strong> vid<br />
tillverkning af fje<strong>de</strong>rstål, <strong>och</strong> ehuru efterfrågan numera hufvudsakligast <strong>om</strong>fattar<br />
billigare slag af dylikt stål, sås<strong>om</strong> t. ex. engelskt Bessemer m. fl., är lika fullt<br />
märkligt att se <strong>de</strong> betydliga lager af hithöran<strong>de</strong> svensk tillverkning s<strong>om</strong> här<br />
finnas hos ett eller två af <strong>de</strong> ledan<strong>de</strong> jernhusen.<br />
Dannemorajern bibehåller sitt goda namn <strong>och</strong> finner lika god efterfrågan<br />
s<strong>om</strong> tillförne.<br />
Ordinärt Lancashire betingar <strong>från</strong> £ 11. 10. 0 till £ 15. 0. 0 pr ton<br />
Me<strong>de</strong>lsorter d:o » » » 16. 0. 0 » » 19. 0. 0 »<br />
Bästa (Wallon) B B » 20. 0. 0 <strong>och</strong> <strong>de</strong>rutöfver B<br />
vlron-Box-Endsv, valsa<strong>de</strong> eller smidda, samt Nail-Rod-EndsT>— Sömtenar —<br />
förek<strong>om</strong>mo i mindre qvantiteter, vid styfvare noteringar än un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>, möjligen till följd af efterfrågan <strong>från</strong> Amerika eller ock emedan ståltillverkare<br />
funnit att <strong>de</strong> sjelfva kunna förmånligare förarbeta <strong>de</strong>m. Så vidt jag<br />
funnit har ej någon försäljning förek<strong>om</strong>mit till lägre pris än £ 6. 0. 0 pr ton;<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att bättre stämplar betalts med £ 6. 10. 0 till £ 9. 10. 0, allt<br />
efter qvalitet, <strong>och</strong> bästa med £ 10. 0. 0 till £ 16. 0. 0 pr ton. »Nail-Rod-<br />
EndsB hafva sålts till <strong>om</strong>kring £ 5. 15. 0 till £ 6. 7. 6 pr ton.<br />
n>Nail Iron Scrapv — sömjernsaffall — <strong>och</strong> vMartin Siemens Nail Scrapv<br />
hafva utbjudits <strong>från</strong> £ 4. 15. 0 för rent tensaffall; lättare »Martin Siemens»<br />
sakna<strong>de</strong> köpare äfven till £ 3. 10. 0 pr ton.<br />
vMerchant Iron — köpmansjern — skeppas hufvudsakligast fråu London;<br />
<strong>de</strong> obetydliga qvantiteter <strong>de</strong>raf s<strong>om</strong> nått <strong>de</strong>nna marknad betinga<strong>de</strong> £ 7. 10. 0<br />
till £ 8. 0. 0 pr ton.<br />
Svenskt Bessemer har åter vunnit större <strong>om</strong>sättning. Konkurrensen är sä<br />
skarp s<strong>om</strong> någonsin <strong>och</strong> följaktligen förtjensten hos mellanhan<strong>de</strong>n, B<strong>om</strong> nödgas<br />
vara försedd med stora lager <strong>de</strong>raf, fortfaran<strong>de</strong> mycket ringa. Åtskilliga or<strong>de</strong>r<br />
hafva icke kunnat effektueras i brist af skeppsrum i svenska hamnar, <strong>de</strong>r äfven<br />
en extra utgift påföres vid lastning af tyngre — 50 cwts i vigt öfverstigan<strong>de</strong><br />
— göten, emedan kranar af tillräcklig kraft <strong>de</strong>r saknas. Göten — ilngotsD —<br />
hafva sålts <strong>från</strong> £ 6. 0. 0 till £ 7. 0. 0 pr ton; vBilletst åter <strong>från</strong> £ 8.<br />
0. 0 till £ 8. 15. 0. Un<strong>de</strong>r l 1 /, tums fyrkant, runda eller flata, 10 à 15
380<br />
Ångfartyg.<br />
Kolfrakter <strong>från</strong> New-
381<br />
castle on Tyne <strong>1888</strong>. Segelfartyg.
382<br />
sh. pr ton extra. »Bods» — pr 4 <strong>och</strong> 5 tums — betalas med 20 à 25 sh. pr<br />
ton utöfver priset ä »Billets».<br />
»Siemens Martin» fortfar att endast långsamt vinna insteg härstä<strong>de</strong>s <strong>och</strong><br />
tor<strong>de</strong> <strong>om</strong>sättningen <strong>de</strong>raf föga öfverstigit <strong>de</strong>n nn<strong>de</strong>r 1887.<br />
Till »Steel-Tempers» gifves allmänt företrä<strong>de</strong>t ät svenskt Bessemer. Prisen<br />
»ro <strong>om</strong>kring £ 7. 15. 0 till £ 8. 5. 0 för »Billets», men nägra vissa stämplar<br />
betinga £ 2. 0. 0 till £ 3. 0. 0 härutöfver.<br />
»Siemens Martins Bods» hafva betalts med <strong>från</strong> £ 8. 17. 6 till £ 12.<br />
0. 0, leverera<strong>de</strong> i Halifax-distriktet.<br />
Svenskt Bessemer »Box Ends» funno god efterfrågan <strong>och</strong> realisera<strong>de</strong> <strong>från</strong><br />
£ 5. 15. 0 till £ 6. 10. 0 pr ton, <strong>och</strong> <strong>de</strong>rufcöfver för speciella stämplar.<br />
Svenskt Bessemer »Scrap» af alla slag sål<strong>de</strong>s efter <strong>de</strong>ras beskaffenhet för<br />
£ 4. 10. 0 till £ 6. 10. 0.<br />
Svenskt spegeljern tor<strong>de</strong>, så vidt mig är bekant, icke un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et funnit<br />
afsättning å <strong>de</strong>nna marknad.<br />
Samtliga nu anförda pris äro, <strong>de</strong>r ej annorlunda angifvits, loco Sheffield.<br />
Tillämpning af lagen angåen<strong>de</strong> varumärken.<br />
Nedanståen<strong>de</strong> memorandum har af tullstyrelsen »the Board of Cust<strong>om</strong>s» utgifvits<br />
i ändamål att angifva huru vid varuimport bör förfaras i enlighet med<br />
bestämmelserna i lagen angåen<strong>de</strong> varumärken.<br />
Varumärkeslagen af 1887 har intet att skaffa med varor, s<strong>om</strong> sakna märken<br />
eller påskrifter af något slag, men fordrar <strong>de</strong>remot att, <strong>om</strong> dylika användas,<br />
<strong>de</strong>samma ej få vara vilseledan<strong>de</strong> eller, sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t heter, »falska varumärken».<br />
Följan<strong>de</strong> af köpmän m. fl. mycket ofta begagna<strong>de</strong> sätt för varors utmärkan<strong>de</strong><br />
falla in<strong>om</strong> kategorin falska varumärken:<br />
1) I allmänhet bruket af ett annat språk än <strong>de</strong>t lands, i hvilket varan<br />
tillverkats, t. ex. engelsk etikett å vara <strong>från</strong> Tyskland, spansk å holländsk<br />
vara, fransk å portugisisk o. s. v. Intet hin<strong>de</strong>r finnes emellertid att använda<br />
hvad språk s<strong>om</strong> helst vid påskrift af varor, hvari<strong>från</strong> <strong>de</strong> än k<strong>om</strong>ma, för så<br />
vidt, då <strong>de</strong>samma äro af främman<strong>de</strong> ursprung samt inskriptionen engelsk, uppgift<br />
tillfogas <strong>om</strong> att <strong>de</strong> äro ut<strong>om</strong>lands tillverka<strong>de</strong>; i fråga <strong>om</strong> varor, importera<strong>de</strong><br />
<strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> försedda med påteckning å annat främman<strong>de</strong> lands<br />
språk, bör <strong>de</strong>t land angifvas, i hvilket varorna tillverkats eller producerats.<br />
Sålunda kunna pl<strong>om</strong>mon <strong>från</strong> Bosnien utmärkas med fransk etikett, <strong>om</strong> <strong>de</strong>nsamma<br />
åtföljes af <strong>de</strong>t särskilda tillägget »produce of Bosnia». Dylikt tillägg<br />
eller närmare bestämning måste vara lika i ögonen fallan<strong>de</strong> s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n vid tillfallet<br />
nyttja<strong>de</strong> franska påskriften, vara fast <strong>och</strong> outplånligt anbragt på <strong>de</strong>n etikett<br />
eller <strong>de</strong>t <strong>om</strong>slag, hvarå påskriften läses samt bör i allmänhet återfinnas<br />
hvarhelst <strong>och</strong> huru ofta <strong>de</strong>n än förek<strong>om</strong>mer. Dessut<strong>om</strong> skall berörda bestämning<br />
vara affattad på engelska språket. Om en vara utmärkes med ord ur<br />
språket i <strong>de</strong>t land, hvari<strong>från</strong> <strong>de</strong>n le<strong>de</strong>r sitt ursprung, men annat språk tillika<br />
använ<strong>de</strong>s, anses bruket af <strong>de</strong>tta senare ej innebära ett särskildt bestämman<strong>de</strong><br />
af varans ursprung eller <strong>om</strong>intetgöra <strong>de</strong>t förras bety<strong>de</strong>lse, så vida icke otillbörligt<br />
företrä<strong>de</strong> i tryck eller annorle<strong>de</strong>s <strong>de</strong>råt gifvits eller varans egen beskaffenhet<br />
Ir egnad att bereda <strong>de</strong>t sådant företrä<strong>de</strong>.
383<br />
2) Användningen af namn å ort eller land, allmänt kändt for någon <strong>de</strong>ss<br />
produkts utmärkta beskaffenhet, då fråga är <strong>om</strong> varor af samma slag, men k<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
<strong>från</strong> annan ort eller land, t. ex. portvin, sherry <strong>och</strong> cognae <strong>från</strong> andra<br />
håll än Oporto, Xeres <strong>och</strong> Cognae, knifsmedsarbeten, märkta »Sheffield», men<br />
införda <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t, cigarrer, märkta »Havanna» <strong>och</strong> »Manilla», men ingalunda<br />
härledan<strong>de</strong> sig <strong>från</strong> Cuba eller Philippinerna. Sådana påskrifter eller<br />
märken måste vid import närmare förklaras på sätt un<strong>de</strong>r 1) ofvan anförts,<br />
hvadan t. ex. vin, märkt »port» <strong>och</strong> k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>från</strong> Holland, bör utmärkas<br />
gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t påskriften vidfoga<strong>de</strong> tillägget »produce of Holland», för <strong>de</strong>n hän<strong>de</strong>lse<br />
importören ej är i stånd att med företeen<strong>de</strong> af skriftlig bevisning till<br />
tullstyrelsens belåtenhet styrka, att varan verkligen producerats i <strong>de</strong>t land s<strong>om</strong><br />
å etiketten angifves. Om t. ex. <strong>från</strong> Tyskland buteljer med vin med förenämnda<br />
påskrifter införas, möter <strong>de</strong>tta intet hin<strong>de</strong>r, <strong>om</strong> etiketten äfven utvisar att vinet<br />
<strong>de</strong>ri<strong>från</strong> importerats eller namn <strong>och</strong> adress å <strong>de</strong>n tyske vinhandlare, s<strong>om</strong> låtit<br />
buteljera <strong>de</strong>tsamma eller beredt <strong>de</strong>t för markna<strong>de</strong>n, uppgifves.<br />
3) Användningen af namn å ort ut<strong>om</strong> Storbritannien <strong>och</strong> Irland, i<strong>de</strong>ntiskt<br />
med eller ögonskenligen bildadt efter namn å ort in<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa län<strong>de</strong>r. Dylikt<br />
namn måste, enligt varumärkeslagens § 16 m<strong>om</strong>. 4, åtföljas af namnet å <strong>de</strong>t<br />
land, hvarest ifrågavaran<strong>de</strong> ort är belägen, k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> i annat fall <strong>de</strong>nna sistnämnda<br />
att betraktas sås<strong>om</strong> en britisk stad; till Boston t. ex. böra bifogas bokstäfverna<br />
»U. S. A.», till Perth or<strong>de</strong>n »Western Australia» o. s. v.<br />
4) Begagnan<strong>de</strong>t å i utlan<strong>de</strong>t tillverkad vara af namn eller märke, s<strong>om</strong> är<br />
eller afser att beteckna britisk fabrikants, köpmans eller handlan<strong>de</strong>s namn eller<br />
varumärke. Här fordrar lagen med bestämdhet, att namnet eller märket,<br />
hvar<strong>om</strong> är fråga åtföljes af ett uttryckligt angifvan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>t land, i hvilket<br />
varan tillverkats eller frambragts, <strong>och</strong> bör sådan anmärkning påföras å sätt,<br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r 1) <strong>om</strong>nämnts. I förevaran<strong>de</strong> afseen<strong>de</strong> är ej ovilkorligen nödvändigt<br />
att ett å utländsk artikel förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> varumärke är registreradt, utan kan<br />
bestå i en påskrift af hvad slag s<strong>om</strong> helst, angifvan<strong>de</strong> eller åsyftan<strong>de</strong> att angifva,<br />
att artikeln tillhör britisk fabrikant, köpman eller handlan<strong>de</strong>. Efter lagens<br />
mening kan en utländing väl vara sådan näringsidkare in<strong>om</strong> Storbritannien<br />
<strong>och</strong> Irland, <strong>om</strong> hans varor afsättas å känd ort in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t ooh <strong>de</strong>t äfven är<br />
bekant att <strong>de</strong> inköpas å härvaran<strong>de</strong> markna<strong>de</strong>r. Hvad beträffar fabrikanters<br />
etc. initialer å utländska varor, är intet s<strong>om</strong> förhindrar att <strong>de</strong> tjena sås<strong>om</strong> beteckning<br />
för hans namn, förutsatt att initialerna i markna<strong>de</strong>n veterligen gälla<br />
lika med namnet å varan, i hvilket fall <strong>de</strong>n förut <strong>om</strong>nämnda närmare bestämningen<br />
blir af nö<strong>de</strong>n. Förbud finnas ej heller mot bruket af or<strong>de</strong>n »Tra<strong>de</strong><br />
mark», »Registered», »Copyright», då ju lagens bestämmelser gifva vid han<strong>de</strong>n<br />
att <strong>de</strong> kunna användas å utländsk vara.<br />
Det förtjenar ihågk<strong>om</strong>mas, hurus<strong>om</strong> alla slags varor, å hvilka falskt varumärke<br />
är anbragt af beskaffenhet att ej af ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> tulltjensteman kunna<br />
utan un<strong>de</strong>rsöknings verkställan<strong>de</strong> upptäckas, må qvarhållas på begäran <strong>och</strong> efter<br />
framställning af personer, s<strong>om</strong> uppmärksammat förhållan<strong>de</strong>t.<br />
Trycksaker <strong>om</strong>fattas af varumärkslagens stadgan<strong>de</strong>n <strong>och</strong> böra följaktligen,<br />
vare sig <strong>de</strong> äro färglagda eller ej, un<strong>de</strong>rkastas närmare bestämning så snart<br />
<strong>de</strong>m påförts namn å britisk boktryckare eller bokhandlare, eller <strong>de</strong> eljest enligt<br />
ordalagen angifvas vara britisk produkt, <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> sådan bestämning i fråga<br />
<strong>om</strong> böcker lämpligast lemnas å första eller sista bla<strong>de</strong>t i likhet med röran<strong>de</strong><br />
tryckning faststälda föreskrifter.<br />
Då närmare bestämning af märke eller påskrift är nödvändig, bör <strong>de</strong>nsamma,<br />
sås<strong>om</strong> redan nämndt, strängt taget forefinnas vid sidan af hvarje å varan<br />
anbragt märke eller påskrift, men i praktiken eftergifves en h<strong>år</strong>dragen
384<br />
tillämpning af <strong>de</strong>nna regel i mån af förhållan<strong>de</strong>na i hvarje särskildt fall, p&<br />
<strong>de</strong>t, så vidt möjligt, onödigt upprepan<strong>de</strong> må undvikas <strong>de</strong>r en eller två påförda<br />
anmärkningar äro tillräckligt i ögonen fallan<strong>de</strong> för att <strong>om</strong>intetgöra bety<strong>de</strong>lsen<br />
af andra befintliga oriktiga märken.<br />
I fall då en köpman förser en vara med namn å två eller flera orter i<br />
olika län<strong>de</strong>r, bör <strong>de</strong>rvid tilläggas uppgift <strong>om</strong> <strong>de</strong>t land, i hviiket varan verkligen<br />
tillverkats; <strong>om</strong> t. ex. varor af ungerskt ursprung märkas med »Pesth» <strong>och</strong> »London»,<br />
kan icke or<strong>de</strong>t »Pesth» utan anmärkning <strong>om</strong> att <strong>de</strong> <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s förfärdigats<br />
betaga påskriften »London» <strong>de</strong>ss olaglighet, <strong>och</strong> <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten, att köpmannen<br />
i fråga drifver affärer i båda län<strong>de</strong>rna inverkar ej å ofvannämnda fordran.<br />
En <strong>de</strong>l varumärken äro <strong>från</strong> lagens tillämpning undantagna, nämligen <strong>de</strong>,<br />
hvilka vid <strong>de</strong>ss utfärdan<strong>de</strong> lofenligt <strong>och</strong> allmänneligen påför<strong>de</strong>s varor af något<br />
särskildt slag, eller s<strong>om</strong> tillverkats efter bestämd metod, för att angifva <strong>de</strong>tta<br />
slag eller <strong>de</strong>nna metod, men <strong>om</strong> sådana märken innefatta namn å ort eller land,<br />
böra <strong>de</strong> tydligt bestämmas gen<strong>om</strong> uppgift <strong>om</strong> hvarest varan tillverkats.<br />
Påskrifter förek<strong>om</strong>ma ock, hvilka ej behandlas sås<strong>om</strong> varumärken enligt<br />
varumärkeslagen, t. ex. namn å en <strong>de</strong>stinationshamn eller <strong>de</strong>stinationsplats anbragta<br />
å packlådor, i hvilka varorna uppenbarligen icke äro ämna<strong>de</strong> att försäljas<br />
eller till salu utbjudas; här kan ej något beslag af varorna verkställas<br />
lika litet s<strong>om</strong> <strong>om</strong> endast namn å en lossningsplats utsatts. Så är ej heller fallet<br />
med påskrifter, anbragta å varor förme<strong>de</strong>lst etiketter eller adresslappar eller<br />
s<strong>om</strong> vidfästats lådor, kartonger, paket eller annat yttre emballage innehållan<strong>de</strong><br />
varor, <strong>de</strong>r afsigten klarligen endast är att utmärka varorna för ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong><br />
köpmans eller handlan<strong>de</strong>s beqvämlighet, men icke att taga afnämarens uppmärksamhet<br />
i anspråk, så snart nämligen påskriften utgöres helt enkelt af varans<br />
namn eller angifver nummer, antal, storlek o. s. v.; t. ex.<br />
å sticka<strong>de</strong> varor: »Hose; white Cotton — Size 10»;<br />
å väfna<strong>de</strong>r: »N:o — Quality — Color — Dress — Tärds»;<br />
å galoscher: »1 Doz. pairs — Men's 2:nd Quality — N:o 7.»<br />
Varor, å hvilka etiketter m. m. uteslutan<strong>de</strong> af <strong>om</strong>förmälda slag användts,<br />
skola ej beslagläggas å hvad språk än inskriptionen tryckts eller skrifvits. Uppmärksammas<br />
bör, att <strong>de</strong> tre sista paragraferna icke hafva afseen<strong>de</strong> å påskrifter<br />
å sjelfva varan, ej heller (med undantag af namn å <strong>de</strong>stinationsort på emballage)<br />
å påskrift, s<strong>om</strong> betecknar namn å en ort eller ett land, namn å köpman,<br />
fabrikant eller handlan<strong>de</strong>, eller ett varumärke. Ej heller afser beslagläggan<strong>de</strong>t<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>smärken m. m. å <strong>om</strong>slag <strong>och</strong> dylikt, hvari inbegripas lådor, flaskor <strong>och</strong><br />
mera sådant, s<strong>om</strong> införes ensamt <strong>och</strong> i afsigt att användas sås<strong>om</strong> hjelpme<strong>de</strong>l<br />
vid bringan<strong>de</strong>t i markna<strong>de</strong>n af verkligt britiska varor eller varor, (t. ex. vin)<br />
hvilka ej kunna misstagas för att vara annat än britiska, då påskriften å emballaget<br />
ej hänförer sig till <strong>de</strong>tta utan till <strong>de</strong> varor, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t är ämnad t att<br />
<strong>om</strong>sluta vid tillförseln till markna<strong>de</strong>n. Emballage, s<strong>om</strong> använ<strong>de</strong>s för import,<br />
hvari<strong>från</strong> <strong>de</strong>t vara må, af naturliga bl<strong>om</strong>mor, färska frukter, grönsaker <strong>och</strong> potates<br />
<strong>och</strong> s<strong>om</strong> är försedt med påskrift, <strong>om</strong> hvars liktydighet med adressuppgift<br />
tulltjenstemannen ej hyser något tvifvel, t. ex. »W:m Evans, Leeds», »Thos.<br />
Jones, London», behandlas sås<strong>om</strong> packlådor.<br />
Sådana uttryck s<strong>om</strong> »fast» <strong>och</strong> »slow», påvisan<strong>de</strong> huru ett ur skall skötas,<br />
eller »freezing at 32°, on Fahrenheits' therm<strong>om</strong>eter», tydan<strong>de</strong> på <strong>de</strong>t system,<br />
s<strong>om</strong> tillämpats vid ett instruments tillverkning, anses utgöra en <strong>de</strong>l af sjelfva<br />
varan, men bör likväl begagnan<strong>de</strong>t af dylika ord ej öfverskrida hvad s<strong>om</strong> är<br />
ovilkorligen nödvändigt för bruket af <strong>de</strong>n artikel, hvarå <strong>de</strong> förefinnas.<br />
Innehåll: London (sid. 273).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART<br />
Årg. 1889. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1889. N:o 8.<br />
Rio <strong>de</strong> Janeiro, <strong>de</strong>n 31 mars 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 5 svenska fartyg <strong>om</strong> 1.675 tons<br />
B andra län<strong>de</strong>r » B 65 » B B 22,746 »<br />
» B » i barlast 8 » B B 1,789 »<br />
Till B afgingo med last 30 B » » 7,203 »<br />
B B » i barlast 50 B » » 17,874 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong> med last 1 norskt » » 298 »<br />
B Sverige B » 7 B » » 2,074 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r B B 381 » B » 187,493 B<br />
B » B i barlast 35 B B B 8,773 B<br />
Till Norge afgick » 1 » » » 696 »<br />
B andra län<strong>de</strong>r B med last 118 B B B 34,097 B<br />
B B s i barlast 297 B B B 157,669 »<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet utgjor<strong>de</strong> alltså un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
502 ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> 496 afgångna fartyg, hvaraf 78 ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> 80 afgångna<br />
svenska samt 424 ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> 416 afgångna norska emot 93 ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong><br />
99 afgångna svenska samt 420 ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> 423 afgångna norska föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et.<br />
Af <strong>de</strong> här uppgifna fartyg ank<strong>om</strong>mo:<br />
<strong>och</strong> afgingo:<br />
Till hufvudstationen 223 <strong>om</strong> 127,793 tons<br />
B vicekonsulsstationerna 279 B 98,055 »<br />
Summa 502 <strong>om</strong> 225,848 tons<br />
Från hufvudstationen 216 <strong>om</strong> 122,639 tons<br />
B vicekonsulsstationerna ... 280 B 94,900 B<br />
Summa 496 <strong>om</strong> 217,539 tons<br />
Samtliga <strong>de</strong> här <strong>om</strong>handla<strong>de</strong> fartyg med undantag af 1 svensk ångare <strong>om</strong><br />
274 tons voro seglare.<br />
Ut<strong>om</strong> <strong>de</strong> ofvan uppgifna för att lossa eller lasta ank<strong>om</strong>na fartyg anlöptes<br />
distriktet af 10 norska fartyg <strong>om</strong> 5,604 tons, ank<strong>om</strong>na för ordres, proviantenng<br />
eller reparationer. Tvenne norska fartyg blefvo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et i distriktets<br />
hamnar kon<strong>de</strong>mnera<strong>de</strong> <strong>och</strong> försålda, ett norskt fartyg förliste å södra kusten,<br />
hvarvid hela besättningen ut<strong>om</strong> en yngling <strong>om</strong>k<strong>om</strong>. Sås<strong>om</strong> af ofvan med<strong>de</strong>la<strong>de</strong><br />
tabell framg<strong>år</strong>, har sålunda <strong>de</strong>n norska skeppsfarten un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, i förhållan<strong>de</strong><br />
till föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et, tilltagit i tontalet <strong>och</strong> <strong>de</strong>n svenska något aftagit.<br />
Jemföres åter ifrågavaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> med <strong>de</strong> fem nästföregåen<strong>de</strong>, visar så väl<br />
<strong>de</strong>n svenska s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n norska skeppsfarten på distriktet en ständig tillväxt, sås<strong>om</strong><br />
af följan<strong>de</strong> uppgifter framg<strong>år</strong>.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 25
Till distriktet ank<strong>om</strong>na fartyg:<br />
386<br />
Ar Svenska Norska Tillsammans<br />
1883 42 <strong>om</strong> 13,851 tons 172 <strong>om</strong> 57,377 tons 214 <strong>om</strong> 71,228 tons<br />
1884 69 » 24,068 » 232 » 84,009 » 301 » 108,077 »<br />
1885 68 » 20,650 » 337 » 123,755 » 405 » 144,405 »<br />
1886 88 » 24,946 » 421 » 157,792 » 509 » 182,738 »<br />
1887 93 » 31,161 » 420 » 178,841 » 513 > 210,002 »<br />
<strong>1888</strong> 78 » 27,210 » 424 » 198,638 » 602 » 225,848 »<br />
Från distriktet a/gångna fartyg:<br />
Är Svenska Norska Tillsammans<br />
1883 39 <strong>om</strong> 12,790 tons 169 <strong>om</strong> 68,641 tons 208 <strong>om</strong> 71,431 tons<br />
1884 67 » 23,579 » 239 » 86,097 » 306 » 109,676 »<br />
1885 64 » 18,939 » 327 » 118,197 » 391 » 137,136 »<br />
1886 87 » 25,005 » 420 » 156,151 » 507 » 181,156 »<br />
1887 99 » 32,437 » 423 » 182,500 » 622 » 214,937 »<br />
<strong>1888</strong> 80 » 25,077 » 416 » 192,462 » 496 » 217,539 »<br />
Väsentligare <strong>de</strong>len af <strong>de</strong>nna tillväxt afser skeppsfarten pä hufvudstationen,<br />
utgöran<strong>de</strong> in- <strong>och</strong> utklareringar i Rio <strong>de</strong> Janeiro un<strong>de</strong>r ofvan nppgifna <strong>år</strong>en<br />
följan<strong>de</strong> antal fartyg <strong>och</strong> tontal:<br />
Inklarera<strong>de</strong> fartyg:<br />
Ar Svenska Norska Tillsammans<br />
1883<br />
1884<br />
30 <strong>om</strong> 11,106 tons<br />
36 » 13,639 »<br />
87 <strong>om</strong><br />
110 »<br />
30,803 tons<br />
46,043 »<br />
117 <strong>om</strong><br />
146 »<br />
41,909 tons<br />
59,682 »<br />
1885<br />
1886<br />
1887<br />
<strong>1888</strong><br />
37<br />
37<br />
38<br />
39<br />
» 13,607<br />
» 13,288<br />
» 15,648<br />
» 15,837<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
140 » 60,711 »<br />
169 » 77,557 »<br />
173 » 94,144 »<br />
184 » 111,956 »<br />
177 » 74,318 »<br />
206 » 90,845 »<br />
211 » 109,792 »<br />
223 » 127,793 »<br />
Utklarera<strong>de</strong> fartyg:<br />
Ar Svenska Norska Tillsammans<br />
1883 28 <strong>om</strong> 10,426 tons 82 <strong>om</strong> 30,678 tons 110 <strong>om</strong> 41,104 tons<br />
1884 37 » 13,761 » 121 » 49,019 » 158 » 62,780 »<br />
1885 31 » 11,472 » 123 » 52,601 » 154 » 64,073 »<br />
1886 41 » 15,114 » 176 » 79,897 » 217 » 95,011 »<br />
1887 41 » 16,293 » 177 » 96,453 » 218 » 112,746 »<br />
<strong>1888</strong> 34 » 13,225 » 182 » 109,414 » 216 » 122,639 »<br />
I <strong>de</strong> flesta af distriktets vicekonsulatshamnar har <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong><br />
skeppsfart varit i tilltagan<strong>de</strong>. Särskildt har <strong>de</strong>tta varit fallet i Santos, <strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>n norska skeppsfarten visar ett öfvervägan<strong>de</strong> större antal fartyg än någon<br />
annan flagga, <strong>om</strong> man räknar segelfartygen särskildt, <strong>och</strong> är <strong>de</strong>n tredje i ordningen,<br />
hvad fartygens antal beträffar, <strong>om</strong> ång- <strong>och</strong> segelfartyg sammanräknas,<br />
sås<strong>om</strong> af följan<strong>de</strong> närmare framg<strong>år</strong>.<br />
Till Santos ank<strong>om</strong>na fartyg <strong>år</strong> <strong>1888</strong>:<br />
Ångfartyg Segelfartyg<br />
Svenska — <strong>om</strong> — tons 6 <strong>om</strong> 2,561 tons<br />
Norska — — 86 » 39,152 »<br />
Nordamerikanska 16 » 32,032 » 15 » 7,396 »<br />
Belgiska 3 » 3,504 » — —<br />
Tyska 111 » 174,252 » 11 » 3,597 B<br />
Danska — — 3 » 478 B<br />
Engelska 82 B 114,753 » 21 B 6,184 »
387<br />
Franska 72 <strong>om</strong> 129,630 tons 4 <strong>om</strong> 2,026 tons<br />
Italienska 45 B 73,749 B 15 B 8,903 B<br />
Österrikiska 15 B 16,838 B 3 B 1,734 B<br />
Portugisiska 2 » 2,182 B 7 B 2,784 »<br />
Ryska — — 3 B 996 B<br />
Spanska 8 » 21,675 B 1 » 296 B<br />
Den vid hufvudstationen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>1888</strong> insegla<strong>de</strong> bruttöfrakten utgjor<strong>de</strong><br />
i pund sterling:<br />
Ingåen<strong>de</strong> Utgåen<strong>de</strong> Summa mot <strong>år</strong> 1887<br />
Svenska fartryg 23,025 2,474 25,499 22,291<br />
Norska B 144,977 8,883 153,860 131,850<br />
Summa £ 168,002 11,357 179,359 154,141<br />
Fraktförtjensten för <strong>år</strong>et har såle<strong>de</strong>s ökats med £ 25,218 eller £ 3,208<br />
för <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> £ 22,010 för <strong>de</strong> norska fartygen, utvisan<strong>de</strong> att frakterna<br />
äfven varit förmånligare samt att <strong>de</strong>n allmänna förbättringen i fraktmarkna<strong>de</strong>n,<br />
s<strong>om</strong> börja<strong>de</strong> göra sig gällan<strong>de</strong> vid slutet af nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et, fortfarit i <strong>år</strong>.<br />
För hela distriktet tillsammans uppgick fraktförtjensten till £ 44,706 för<br />
<strong>de</strong> svenska fartygen <strong>och</strong> £ 299,115 för <strong>de</strong> norska, tillsammans £ 343,821,<br />
utgöran<strong>de</strong> en tillväxt öfver föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et af £ 3,680. Tillväxten har följt<br />
en jemnt stigan<strong>de</strong> proportion allt sedan <strong>år</strong> 1884, sås<strong>om</strong> af följan<strong>de</strong> tabell närmare<br />
framg<strong>år</strong>.<br />
Inseglad frakt i pund sterling:<br />
År Svenska fartyg Norska fartyg Tillsammans<br />
1884 £ 30,742 91,211 121,953<br />
1885 B 28,540 191,303 219,843<br />
1886 B 41^492 222,366 263,858<br />
1887 B 48,291 291,850 340,141<br />
<strong>1888</strong> » 44,706 299,115 343,821<br />
De af <strong>de</strong>ssa fartyg in<strong>om</strong> distriktet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et erlagda konsulatafgifter utgjor<strong>de</strong>:<br />
För svenska fartyg £ 88. 12. 5. = reis 857,432<br />
» norska B B 673. 5. 10. = B 6,552,906<br />
Summa £ 761. 18. 3. = reis 7,410,338<br />
Expeditionsafgifterna uppgingo till £ 69. 2. 6 eller reis 686,060.<br />
Besättningarna å <strong>de</strong> till distriktet ank<strong>om</strong>na fartygen utgjor<strong>de</strong> 5,055 man,<br />
hvaraf vid hufvudstationen 2,533 <strong>och</strong> vid vicekonsulstationerna 2,522 man.<br />
Mönstringsförrättningarna med nämnda manskap utgjor<strong>de</strong> vid hufvudstationen:<br />
Påmönstringar svenska fartyg..<br />
B norska »<br />
44<br />
92<br />
136 man<br />
Afmönstringar svenska<br />
B norska<br />
B<br />
B<br />
31<br />
68<br />
99 B<br />
Rymningar<br />
B<br />
svenska<br />
norska<br />
B<br />
B<br />
8<br />
32 40 »
388<br />
Antalet sjömän, s<strong>om</strong> bär qvarlemnats sjuka, utgjor<strong>de</strong> 22 <strong>och</strong> aflidna 14 man.<br />
Antalet skeppsbrutna, nödstälda <strong>och</strong> efterlemna<strong>de</strong> sjuka, s<strong>om</strong> af generalkonsulatet<br />
hemsändts eller åtnjutit un<strong>de</strong>rstöd <strong>och</strong> för hvilka <strong>om</strong>kostnadsräkning<br />
un<strong>de</strong>r aret insändts till ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> myndighet, utgjor<strong>de</strong> 133.<br />
De härför gjorda utlägg, s<strong>om</strong> af nämnda myndigheter blifvit ersatta,<br />
utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et en sammanräknad summa af reis 12,865,800 eller £<br />
1,396.<br />
Af generalkonsulatet tillvaratogs qvarlåtenskap efter 22 sjömän <strong>och</strong> hemsän<strong>de</strong>s<br />
eller öfverlemna<strong>de</strong>s till ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> främman<strong>de</strong> myndighet härstä<strong>de</strong>s<br />
qvarlåtenskapsme<strong>de</strong>l för en sammanlagd summa af milreis 578 eller kronor<br />
1,157·60 emot kronor 1,692, hvartill motsvaran<strong>de</strong> belopp uppgick föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>.<br />
Dessut<strong>om</strong> inkassera<strong>de</strong>s <strong>och</strong> öfversän<strong>de</strong>s till rättsinnehafvare i arfsme<strong>de</strong>l,<br />
fraktme<strong>de</strong>l, liqvid i haveriuppgörelser, besparingar m. m. milreis 6,532 eller<br />
kronor 13,064 emot 30,540 kronor, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r samma titel remitterats <strong>år</strong>et<br />
förut.<br />
Sjömansinvisningar hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utfärdats för:<br />
13 svenska sjömän kr. 1,195<br />
<strong>och</strong> 22 norska » 975 milreis eller cirka » 1,950<br />
Summa kr. 3,145<br />
Antalet skrifvelser s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et aflåtits af generalkonsulatet utgjor<strong>de</strong>:<br />
till kongl. utrikes<strong>de</strong>partementet 45 emot <strong>år</strong> 1887 51<br />
» » inrikes- » 111 » 83<br />
» » k<strong>om</strong>merskollegium _„ 41 » 53<br />
» lokalmyndigheter 19 » 16<br />
» vicekonsulerna i distriktet 87 » 76<br />
» andra konsuler 15 » 16<br />
» enskilda personer 96 » 105<br />
Tillsammans 414 emot <strong>år</strong> 1887 400<br />
Antalet ingångna skrifvelser utgjor<strong>de</strong> 326 mot 293 <strong>år</strong>et förut. I diariet<br />
öfver ingåen<strong>de</strong> ären<strong>de</strong>n upptogos till behandling 351 mål mot 262 <strong>år</strong>et förut.<br />
Allmänna skeppsfarten.<br />
Skeppsfarten på Brasiliens samtliga kusthamnar utgjor<strong>de</strong> enligt finansministerns<br />
uppgifter un<strong>de</strong>r finans<strong>år</strong>et <strong>de</strong>n 1 juli 1886 till <strong>de</strong>n 30 juni 1887:<br />
Inklarera<strong>de</strong> 7,856 fartyg <strong>om</strong> 4,711,495 tons, utklarera<strong>de</strong> 7,101 fartyg <strong>om</strong><br />
4,813,678 tons eller tillsammans 14,957 klareringar <strong>om</strong> 9,525,173 tons. I<br />
jemförelse med liknan<strong>de</strong> uppgifter för <strong>år</strong>et 1885—86 framg<strong>år</strong> en förminskning<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 1,677 klareringar <strong>och</strong> 4,957,505 tons i sammanlagda<br />
drägtigheten.<br />
Af här uppgifna un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 1886—87 in- <strong>och</strong> utklarera<strong>de</strong> fartyg voro:<br />
Inklarera<strong>de</strong> Utklarera<strong>de</strong><br />
Partyg Tons Fartyg Tons<br />
Utländska 4,273 3,277,911 3,597 3,340,389<br />
Brasilianska 3,583 1,433,584 3,414 1,473,289
389<br />
<strong>och</strong> tillhör<strong>de</strong> inrikes farten, d. v. s. <strong>från</strong> eller till inrikes hamn klarera<strong>de</strong>:<br />
Inklarera<strong>de</strong> Utklarera<strong>de</strong><br />
Fartyg Tons Fartyg Tons<br />
Utländska 1,430 861,547 1,341 1,006,820<br />
Brasilianska 3,209 1,269,701 3,291 1,403,186<br />
samt utrikes farten, d. v. s. <strong>från</strong> eller till utrikes hamn klarera<strong>de</strong>:<br />
Inklarera<strong>de</strong> Utklarera<strong>de</strong><br />
Fartyg Tons Fartyg Tons<br />
Utländska 2,843 2,416,364 2,256 2,333,569<br />
Brasilianska 374 163,883 123 70,103<br />
I utrikes farten har såle<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n utländska skeppsfarten utgjort 95'3 %<br />
af hela tontalet, i inrikes farten 41'14 %.<br />
Den ofvannämnda förminskningen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et afser hufvudsakligen utrikes<br />
farten <strong>och</strong> drabbar sålunda <strong>de</strong>n utländska skeppsfarten. I kustfarten <strong>de</strong>remot<br />
hafva klareringarna tilltagit med afseen<strong>de</strong> på <strong>de</strong> utländska fartygen, men betydligt<br />
aftagit i afseen<strong>de</strong> på <strong>de</strong>n inhemska, sås<strong>om</strong> af följan<strong>de</strong> jemförelse framg<strong>år</strong>.<br />
Kustfartens tontal vid in- <strong>och</strong> utklareringar tillsammans var:<br />
1886—87 1885—86 1884—85<br />
Utländska fartyg tons 1,868,367 1,267,485 1,259,104<br />
Inhemska » » 2,672,887 7,510,270 3,354,194<br />
Trots <strong>de</strong> för un<strong>de</strong>rhållan<strong>de</strong> af kustfartsk<strong>om</strong>munikationer af regeringen så<br />
starkt subventionera<strong>de</strong> inhemska ångbåtsbolagen, hvar<strong>om</strong> generalkonsulatet utförligare<br />
redogjor<strong>de</strong> i föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelse, har <strong>de</strong>n utländska skeppsfartens<br />
an<strong>de</strong>l i <strong>de</strong>nna fraktfart <strong>år</strong> för <strong>år</strong> tilltagit <strong>och</strong> stigit <strong>från</strong> 37'2 % 1884—85<br />
till 41-14 % 1886—87. Af här anförda officiela uppgifter, hvilka ej gå<br />
längre än till 30 juni 1887, framg<strong>år</strong> icke heller <strong>de</strong> ifrågasatta utländska fartygens<br />
nationalitet. De vid generalkonsulatet förda anteckningarna gifva dock<br />
vid han<strong>de</strong>n att <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart <strong>de</strong>ltagit i ifrågavaran<strong>de</strong> fraktfart,<br />
hvad <strong>de</strong> hamnar ang<strong>år</strong> <strong>de</strong>r en vicekonsul för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena finnes anstäld,<br />
med 256 in- <strong>och</strong> utklareringar (66 svenska <strong>och</strong> 190 norska) emot 240 <strong>år</strong>et förut.<br />
Hvad särskildt skeppsfarten på Rio <strong>de</strong> Janeiro beträffar, har <strong>de</strong>nsamma<br />
enligt härvaran<strong>de</strong> tullkammares uppgifter, hvilka afse kalen<strong>de</strong>r<strong>år</strong>et <strong>och</strong> gå<br />
till slutet af <strong>1888</strong>, un<strong>de</strong>r nämnda <strong>år</strong> utgjort 2,342 inklarera<strong>de</strong> fartyg <strong>om</strong> tillsammans<br />
2,055,648 tons samt 2,055 utklarera<strong>de</strong> fartyg <strong>om</strong> 2,045,380 tons.<br />
Häraf tillhör<strong>de</strong>:<br />
Inklarera<strong>de</strong> Utklarera<strong>de</strong><br />
Fartyg Tons Fartyg Tons<br />
Utrikes farten 1,196 1,495,410 1,072 1,407,239<br />
Inrikes » 1,146 560,238 1,379 638,141<br />
Af <strong>de</strong> i inrikes farten (<strong>från</strong> eller till inrikes hamn) klarera<strong>de</strong> voro:<br />
Inklarera<strong>de</strong> Utklarera<strong>de</strong><br />
Fartyg Tons Fartyg Tons<br />
Utländska 323 277,361 426 336,720<br />
Inhemska 823 282^877 953 291,421
390<br />
Af <strong>de</strong> i utrikes farten (frän eller till utländsk hamn) klarera<strong>de</strong> fartyg voro:<br />
Inklarera<strong>de</strong> Utklarera<strong>de</strong><br />
Fartyg Tons Fartyg Tons<br />
utländska - 1,149 1,472,263 1,030 1,383,745<br />
Inhemska 47 23,147 42 23,494<br />
I skeppsfarten på utlan<strong>de</strong>t har såle<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n inhemska eller brasilianska<br />
flaggan s<strong>om</strong> vanligt haft en ganska ringa <strong>de</strong>l, beroen<strong>de</strong> hufvudsakligen på en<br />
tämligen inskränkt fraktfart på La Platå <strong>och</strong> Portugal. I kustfarten åter,<br />
hvaruti, s<strong>om</strong> sagdt, inberäknas alla fartyg, s<strong>om</strong> inlöpa i brasiliansk hamn k<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
<strong>från</strong> en annan sådan, alltså äfren <strong>de</strong> paketbåtar s<strong>om</strong> an löpa flera brasilianska<br />
hamnar pä en resa, ingick <strong>de</strong>n utländska skeppsfarten, med tontalet till<br />
norm <strong>och</strong> in- <strong>och</strong> utklareringar tillsammans, med 51" 7 %. De här uppgifna<br />
så väl i in- s<strong>om</strong> utrikes farten i Rio <strong>de</strong> Janeiro in- <strong>och</strong> utklarera<strong>de</strong> utländska<br />
fartyg tillhör<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> flaggor:<br />
I <strong>de</strong>n utländska skeppsfarten på Rio <strong>de</strong> Janeiro intager såle<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n engelska<br />
flaggan första rummet med 35'0 2 % af fartygens antal <strong>och</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
<strong>rikenas</strong> andra rummet med 14'9 5 X- De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart hvar<br />
för sig ställer <strong>de</strong>n norska i 4:<strong>de</strong> rummet efter <strong>de</strong>n tyska <strong>och</strong> franska samt <strong>de</strong>n<br />
svenska i 8:<strong>de</strong> rummet efter <strong>de</strong>n portugisiska.<br />
Af <strong>de</strong>ssa siffror, hvilka representera <strong>de</strong>n utländska skeppsfarten på Bio<br />
<strong>de</strong> Janeiro i <strong>de</strong>ss helhet, nämligen ång- <strong>och</strong> segelfartyg tillsammans, framg<strong>år</strong>,<br />
på grund af bristan<strong>de</strong> officiela uppgifter, ej hvilken an<strong>de</strong>l <strong>de</strong> förra haft i förhållan<strong>de</strong><br />
till <strong>de</strong> senare.<br />
Af sådana uppgifter s<strong>om</strong> kunnat <strong>från</strong> annat håll erhållas, men s<strong>om</strong> böra<br />
anses mer eller mindre approximativa, tor<strong>de</strong> emellertid segelfartygens antal hafva<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utgjort:
391<br />
Inklarera<strong>de</strong> Utklarera<strong>de</strong><br />
Fartyg Tons Fartyg Tons<br />
Utrikes farten 522 362,585 445 325,870<br />
Inrikes » 475 91,914 685 132,745<br />
Summa 997 454,499 1,130 458,615<br />
utgöran<strong>de</strong> för in- <strong>och</strong> utklareringar 913,114 tons emot 3,186,914 af ångbåtarnes<br />
sammanslagna tontal eller 22·5 % af sammanlagda hamnrörelsen, hvilken<br />
i in- <strong>och</strong> utklareringar utgjor<strong>de</strong> 4,100,028 tons.<br />
Af uppgifna segelfartygs antal <strong>och</strong> tontal tillhör<strong>de</strong> utländska flaggor:<br />
Inklarera<strong>de</strong> Utklarera<strong>de</strong><br />
Fartyg Tons Fartyg Tons<br />
Utrikes farten 513 361,385 442 325,570<br />
Inrikes » 113 30,111 191 56,785<br />
Summa 626 391,496 633 382,355<br />
häraf voro: Inklarera<strong>de</strong> Utklarera<strong>de</strong><br />
Svenska 39 fartyg <strong>om</strong> 15,837 tons 34 <strong>om</strong> 13,225 tons<br />
Norska 184 » 111,956 » 182 » 109,414 »<br />
Summa 223 fartyg <strong>om</strong> 127,793 tons 216 <strong>om</strong> 122,639 tons<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg utgöra följaktligen tillsammans mera än 1/,<br />
af samtliga utländska segelfartygs.<br />
I jemförelse med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et visar skeppsfarten på Rio <strong>de</strong> Janeiro<br />
en tillväxt af ank<strong>om</strong>na 37 fartyg <strong>och</strong> 317,902 tons samt afgångna 116 fartyg<br />
<strong>och</strong> 346,807 tons.<br />
I förhållan<strong>de</strong> till nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> visar sig en minskning i fartygens<br />
antal mot en tillökning i tontalet, hvilket förklaras af <strong>de</strong>t tilltagan<strong>de</strong> antalet<br />
ångbåtar med jemförelsevis större drägtighet s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ltagit i farten. Detta är<br />
i synnerhet förhållan<strong>de</strong>t i inrikes farten, sås<strong>om</strong> af följan<strong>de</strong> jemförelse framg<strong>år</strong>.<br />
I inrikes fart utklarera<strong>de</strong>:<br />
Ar Segelfartyg Ångfartyg Tillsammans Drägtighet<br />
1879 ... 1,316 541 1,857 601,790 tons<br />
1880 ... 1,141 491 1,632 511,448 »<br />
1881 ... 1,100 531 1,631 519,019 »<br />
1882 ... 1,040 603 1,643 535,538 »<br />
1883 ... 999 589 1,588 540,891 »<br />
1884 ... 913 586 1,499 518,833 »<br />
1885 ... 966 614 1,580 540,939 »<br />
1886 ... 831 669 1,500 570,987 »<br />
1887 ... 833 678 1,511 650,698 »<br />
<strong>1888</strong> ... 685 694 1,379 638,141 »<br />
I utrikes farten ställer sig åter förhållan<strong>de</strong>t sålunda:<br />
Inklarera<strong>de</strong> Utklarera<strong>de</strong><br />
År Fartyg Tons Fartyg Tons<br />
1879 1,313 1,075,847 1,127 1,059,115<br />
1880 „ 1,297 1,069,186 1,083 1,006,719
392<br />
1881 1,285 1,125,059 1,121 1,117,137<br />
1882 1,288 1,197,671 1,064 1,140,439<br />
1883 1,218 1,220,332 1,067 1,207;821<br />
1884 1,245 1,281,388 1,111 1,233,096<br />
1885 1,263 1,323,905 1,105 1,283,260<br />
1886 1,232 1,359,993 1,037 1,230,443<br />
1887... 1,102 1,235,292 824 1,047,875<br />
<strong>1888</strong> 1,196 1,495,410 1,072 1,407,239<br />
För upprättan<strong>de</strong>t af en ny postlinie un<strong>de</strong>r brasiliansk flagga häri<strong>från</strong> till<br />
Europa har amiral Jacequay, tillhöran<strong>de</strong> kejserliga brasilianska flottans reservstat,<br />
erhållit koncession af regeringen, hvilken för företagets främjan<strong>de</strong> äfven<br />
medgifvit <strong>de</strong>t blifvan<strong>de</strong> bolaget en subvention af 250 contos <strong>de</strong> reis (500,000<br />
kronor) för hvarje härvid utförd resa, räknadt efter 12 fulla resor <strong>om</strong> <strong>år</strong>et.<br />
Meningen är att afgå en gång i måna<strong>de</strong>n <strong>från</strong> Santos <strong>och</strong> anlöpa Kio <strong>de</strong> Janeiro,<br />
Bahia, Pernambueo, Lissabon <strong>och</strong> Hamburg samt möjligen, <strong>de</strong>rest anledning<br />
<strong>de</strong>rtill gifves, äfven en svensk hamn. Koncessionären sysselsätter sig nu<br />
med att bilda <strong>de</strong>t härför afsedda bolaget <strong>och</strong> anskaffa erfor<strong>de</strong>rligt kapital, hvarefter<br />
<strong>de</strong> för ändamålet lämpliga paketångare skola beställas i England.<br />
Frakter.<br />
Högsta <strong>och</strong> lägsta fraktnoteringar på -Rio <strong>de</strong> Janeiro fraktmarkna<strong>de</strong>r voro<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et följan<strong>de</strong>:<br />
För ångfartyg <strong>1888</strong> mot 1887<br />
London 20 à 50 sh. per ton 25 à 30 per ton<br />
Antwerpen 20 à 40 » » 25 à 50 »<br />
Hamburg 20 k 50 » » 10 à 40 »<br />
Havre 20 à 35 francs » 25 à 60 »<br />
Marseille 15 à 30 » » 25 à 40 »<br />
New-York 20 à 50 cents » 15 à 40 »<br />
New-Orleans<br />
För segelfartyg<br />
30 à 50 » » 25 à 50 »<br />
Lissabon f. o 27 sh. 6 d. à 30 sh. J> 27 à 30 »<br />
Förenta \ Nordhamn 12 » 6 » à 20 » » 10 à 17 »<br />
Staterna/Sydhamn 12 » 6 » à 22 » 6 d. » 15 à 25 »<br />
Ångbåtsfrakterna till Europa voro låga till följd af <strong>de</strong> många franska <strong>och</strong><br />
italienska ångbåtar, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et anlän<strong>de</strong> med emigranter, så väl hit s<strong>om</strong><br />
till Santos, <strong>och</strong> till returfrakter<br />
s<strong>om</strong> helst.<br />
acceptera<strong>de</strong> snart sagdt hvilket fraktpris<br />
En förbättring härutinnan eg<strong>de</strong> rum mot slutet af <strong>år</strong>et <strong>och</strong> voro fraktnoteringarna<br />
vid början af innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>:<br />
New-York 40 cents per säck<br />
New-Orleans 50 » »<br />
London 30 à 35 sh. per ton<br />
Liverpool 30 » »<br />
Antwerpen 30 à 35 » »<br />
Hamburg 35 » »<br />
Havre 30 francs »<br />
Bor<strong>de</strong>aux 30 J> »
393<br />
Marseille 20 francs per ton<br />
Triest 35 à 40 » »<br />
Grenova 20 » »<br />
Om man undantager skeppningar till Kap <strong>och</strong> Stillahafshamnar samt sockerskeppningar<br />
till Förenta Staterna, användas segelfartygen numera sällan till utrikes<br />
export häri<strong>från</strong>; frakterna reglera i <strong>och</strong> för sådana afskeppningar till 20<br />
à 22 sh. per ton för Kap, 27 à 30 till Kanalen eller Lissabon för ordres, 17 à<br />
20 till nordhamn i Förenta Staterna samt 20 à 22 till sydhamn <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s.<br />
Från andra distriktshamnar noteras: Pernambuco—Östersjön b<strong>om</strong>ull 3 sh. 8 d.—<br />
7 sh. 16 d.; Aracaju—Förenta Staterna socker 35 sh.; Penedo—Liverpool<br />
diverse 32 sh.; Belize—Kanalen för ordres trä 35 sh.; Bahia—Förenta Staterna<br />
socker 12 sh. 6 d. till 17 sh. 6 d., Bahia—Halifax 15—20 sh., Bahia—<br />
Kanalen 20 à 30 sh. I kustfarten mellan brasilianska hamnar samt på La<br />
Platå voro fraktraterna fortfaran<strong>de</strong> för<strong>de</strong>laktiga <strong>och</strong> mindre segelfartyg temligen<br />
eftersökta. Följan<strong>de</strong> fraktslutningar notera<strong>de</strong>s: Aracaju—Rio <strong>de</strong> Janeiro<br />
socker 700 reis; Paranagua—La Platå matte 3 sh. 4 d., 1 <strong>och</strong> l'/4 reales;<br />
Macao—Bio salt 380—400 reis; S:ta Catharina—Rio <strong>de</strong> Janeiro mjöl 400 reis.<br />
En betydlig agitation har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et pågått så väl i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sverl<strong>de</strong>n s<strong>om</strong><br />
in<strong>om</strong> pressen i fråga <strong>om</strong> nedsättning af fraktsatserna hos <strong>de</strong> subventionera<strong>de</strong><br />
ångbåtsbolagen, hvilka un<strong>de</strong>rhålla reguliera k<strong>om</strong>munikationer mellan rikets kusthamnar.<br />
Det har härvid ej utan skäl påståtts att fraktraterna så väl hos <strong>de</strong>ssa<br />
bolag s<strong>om</strong> på jernbanorna <strong>och</strong> flodbåtarne inåt lan<strong>de</strong>t varit så höga att endast<br />
<strong>de</strong> förnämsta <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s- <strong>och</strong> landtbruksvaror kunna bära <strong>de</strong> gällan<strong>de</strong> transportkostna<strong>de</strong>rna,<br />
hvadan nämnda k<strong>om</strong>munikationer varit <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n <strong>och</strong> landtbruket<br />
till ringa nytta <strong>och</strong> i väsentlig mån hämmat <strong>de</strong>ras naturliga utveckling. Sålunda<br />
framhölls <strong>de</strong>t att t. ex. en säck majs <strong>om</strong> 60 kg. kostar enligt <strong>de</strong> af regeringen<br />
medgifna frakttarifferna i frakt för att öfverföras till Rio <strong>de</strong> Janeiro:<br />
<strong>från</strong> Porto Alegre 2,100 reis <strong>från</strong> Cearä 2,680 reis<br />
» Rio Gran<strong>de</strong> do Sul 1,440 » » Natal 2,520 »<br />
» S:ta Catharina 1,200 » J> Parahyba 2,160 »<br />
» Paranagua 900 » » Pernambuco 1,800 »<br />
» Santos 600 » » Bahia 1,700 »<br />
» Para 3,240 » » Maceié 1,140 »<br />
» Maranhao 2,880 » » Victoria 1,080 »<br />
Deremot kan en säck majs skeppas <strong>från</strong> La Platå hit på <strong>de</strong> utländska<br />
liniernas ångfartyg för 300 reis <strong>och</strong> <strong>från</strong> norra hamnarne till Liverpool för<br />
400 reis. Följ<strong>de</strong>n är också <strong>de</strong>n, att större <strong>de</strong>len af majsimporten i Rio sker<br />
i<strong>från</strong> La Platå, <strong>de</strong>r dock priset ställer sig högre än i mången brasiliansk hamn,<br />
medan <strong>de</strong>n brasilianska produkten exporteras <strong>från</strong> södra provinserna till La Platå<br />
<strong>och</strong> <strong>från</strong> norra provinserna till England. La Plata-län<strong>de</strong>rna draga för<strong>de</strong>len af<br />
så väl import s<strong>om</strong> export af en vara, s<strong>om</strong> bå<strong>de</strong> produceras <strong>och</strong> konsumeras i<br />
Brasilien, <strong>och</strong> <strong>de</strong> brasilianska navigationsbolagen gå miste <strong>om</strong> dubbla transportförtjensten.<br />
När till <strong>de</strong>ssa fraktkostna<strong>de</strong>r lägges transporten å jernväg <strong>från</strong><br />
produktionsorten till afskeppningshamnen samt tillfälliga utgifter för k<strong>om</strong>mission,<br />
på- <strong>och</strong> aflastningar, magasinsafgifter m. m. d., hvilka, i anseen<strong>de</strong> till arbetets<br />
dyrhet, ställa sig högre än annars, är <strong>de</strong>t ej un<strong>de</strong>rligt att få åkerbruksalster<br />
kunna torgföras ut<strong>om</strong> en gifven trängre krets samt att <strong>de</strong>ras afs&ttning <strong>de</strong>rför<br />
blir inskränkt. Brasiliens vanligare produkter, sås<strong>om</strong> kaffe, kautschuk, b<strong>om</strong>ull,<br />
tobak m., m. ha väl kunnat bära <strong>de</strong>ssa dryga transportkostna<strong>de</strong>r, men <strong>de</strong> med<br />
immigrationen uppväxan<strong>de</strong> andra kulturgrenarne hindras i sin utveckling.
394<br />
Detta insåg ock regeringen, hvilken långt i<strong>från</strong> att söka dämpa ofvan antydda<br />
agitation för transportlättnad snarare k<strong>om</strong> <strong>de</strong>nsamma till mötes.<br />
En af ban<strong>de</strong>ls- <strong>och</strong> åkerbruksministern tillsatt un<strong>de</strong>rsökningsk<strong>om</strong>mission<br />
framhöll i sin berättelse, s<strong>om</strong> förela<strong>de</strong>s parlamentet, många af <strong>de</strong> olägenheter<br />
<strong>och</strong> missförhållan<strong>de</strong>n s<strong>om</strong> voro förknippa<strong>de</strong> med gällan<strong>de</strong> frakttariffer. Dessa<br />
ha<strong>de</strong> dock förut blifvit af regeringen godkända <strong>och</strong> autorisera<strong>de</strong> vid subventionskontraktens<br />
ingåen<strong>de</strong>. För att likväl föregå bolagen med godt exempel <strong>och</strong><br />
påskynda en ändring af tarifferna, förela<strong>de</strong> ministern parlamentet ett förslag till<br />
betydan<strong>de</strong> fraktnedsättningar å statens banor, hufvudsakligen Don Pedro II<br />
banan, hvilken utgör <strong>de</strong>n stora utloppsle<strong>de</strong>n för tvänne af rikets driftigaste <strong>och</strong><br />
mest produktiva provinser, San Paulo <strong>och</strong> Minas Geraes, samt <strong>de</strong>n förnämsta<br />
k<strong>om</strong>munikationen för provinsen Rio <strong>de</strong> Janeiro med hufvudsta<strong>de</strong>n. Härigen<strong>om</strong><br />
nedsattes på nämnda bana transportkostna<strong>de</strong>rna för åkerbruksalster i allmänhet<br />
med 30 à 50 %, för vin särskildt till en n<strong>om</strong>ioalfrakt af 5 % af förra<br />
tariffsatsen.<br />
Exemplet följ<strong>de</strong>s snart af flera jernvägar <strong>och</strong> af samtliga subventionera<strong>de</strong><br />
navigationsbolag. livad <strong>de</strong> förra beträffar, påstås <strong>de</strong>t att nedsättningarna varit<br />
otillräckliga <strong>och</strong> <strong>de</strong>lvis illusoriska, hvarför agitationen mot <strong>de</strong>m ännu fortfar<br />
med kraf på mera betydan<strong>de</strong> eftergifter. Det framhålles nämligen att <strong>de</strong> flesta<br />
af <strong>de</strong>ssa bolag nöja sig med att transportera <strong>de</strong> dyrbarare produkterna, hvilka<br />
tillfyllest upptaga <strong>de</strong>ras trafikrörelse, <strong>och</strong> uppsåtligen utestänga <strong>de</strong> mindre rika<br />
alstren. Detta kan dock bero på otillräcklig trafikmateriel, något s<strong>om</strong> är utmärkan<strong>de</strong><br />
för nästan alla härvaran<strong>de</strong> jernvägar. Sjelfva statsbanan Pedro II<br />
har i <strong>år</strong> ej kunnat medhinna transporten af kaffeleveransen till Rio <strong>och</strong> <strong>de</strong>rvid<br />
gifvit anledning till berättigadt klag<strong>om</strong>ål, då kaffeexpeditioner ibland blifvit<br />
uppehållna öfver en månad vid afsändningsstationen. Och ändock har <strong>de</strong>ss tillförsel<br />
un<strong>de</strong>r hela kaffesäsongen sällan varit un<strong>de</strong>r 12,000 säckar <strong>om</strong> dygnet,<br />
ibland 14,000, en tillförsel s<strong>om</strong> endast uppnåtts af Santos—San Paulo (engelska)<br />
privatbanan, hvilkens rörelse äfven un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n utgjort 14,000 säckar per<br />
dygn. Man kan också lätt föreställa sig att un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ssa förhållan<strong>de</strong>n, när<br />
kaffeafsändare klaga öfver att <strong>de</strong>ras expeditioner försummas, afsändare af lägre<br />
tariffera<strong>de</strong> alster ej lätt vinna gehör.<br />
Det är också mera specielt i <strong>de</strong>nna riktning s<strong>om</strong> fraktnedsättningsagitationen<br />
numera upptagits <strong>och</strong> un<strong>de</strong>rhålles af emigrationssällskapet. Det framhålles<br />
nämligen härvid att alla <strong>de</strong>ssa privatbolag lemna sina aktieegare sådana<br />
divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>r — t. ex. Santos—San Paulo-bolaget 20 %, Mogyana-bolaget 22 Xi<br />
Paulista 17 %, Rio Claro 15 % — att med fog kan begäras en fraktnedsättning<br />
jämte ökad materiel till transport af <strong>de</strong> nya åkerbruksalster s<strong>om</strong> immigrationen<br />
åstadk<strong>om</strong>mit. Hvad navigationsbolagen beträffar, så hafva <strong>de</strong> af <strong>de</strong>m<br />
medgifna fraktreduktioner varit mera <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong>. I sjelfva verket ha<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
flesta af <strong>de</strong>m redan i praxis infört enahanda fraktnedsättningar, då erfarenheten<br />
visat att <strong>de</strong> af <strong>de</strong>n officiela taxan berättiga<strong>de</strong> fraktsatserna voro i många fall<br />
nästan prohibitiva <strong>och</strong> följaktligen stredo mot <strong>de</strong>ras egna välförstådda intressen.<br />
Sålunda ha<strong>de</strong> först <strong>de</strong>t nordamerikanska bolaget United States & Brazil Mail<br />
C:o, s<strong>om</strong> åtnjuter subvention för un<strong>de</strong>rhållan<strong>de</strong> af postlinien Rio <strong>de</strong> Janeiro —<br />
New-York, nedsatt sina fraktsatser med mer än 50 % för <strong>de</strong> hamnar mellan<br />
Para <strong>och</strong> Rio, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ss ångbåtar jemlikt subventionskontrakten besöka en gång<br />
i måna<strong>de</strong>n i hvar<strong>de</strong>ra riktningen. Det brasilianska bolaget C<strong>om</strong>panhia <strong>de</strong> Navigacao<br />
Brasileira, å hvars koncessions<strong>om</strong>rå<strong>de</strong> samma hamnar, ibland andra,<br />
äfven ligga, fann sig då nödsakadt att medgifva enahanda nedsättningar. På<br />
ministerns uppmaning erbjödo nu bolagen <strong>de</strong>ls att göra <strong>de</strong>ssa fraktnedsättningar<br />
<strong>de</strong>finitiva, <strong>de</strong>ls att reformera sina frakttariffer äfven i andra hänseen<strong>de</strong>n. Då
395<br />
<strong>de</strong>t i kongl. generalkonsulatets föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelse redogjor<strong>de</strong>s något utförligare<br />
för <strong>de</strong>ssa navigationsbolags verksamhet <strong>och</strong> trafik med särskild hänsyn<br />
till kustfarten härstä<strong>de</strong>s, är <strong>de</strong>t måhända ej utan intresse att här något närmare<br />
framhålla <strong>de</strong> fraktändringar s<strong>om</strong>, till följd af hvad s<strong>om</strong> nu med<strong>de</strong>lats,<br />
förek<strong>om</strong>mit i <strong>de</strong>n subventionera<strong>de</strong> kustfarten. Af alla här ifrågavaran<strong>de</strong> tariffer<br />
förek<strong>om</strong>ma <strong>de</strong> billigaste fraktsatserna hos <strong>de</strong>t amerikanska bolaget <strong>och</strong> äro <strong>de</strong>ssa<br />
efter nu gällan<strong>de</strong> taxa följan<strong>de</strong>:<br />
Fraktrater för the United States and Brazil Mail C:o:<br />
Hamnar Sjömil Km.<br />
Frakt per<br />
60 kg. i reis<br />
Rio <strong>de</strong> Janeiro—Bahia 726 1,334 480<br />
» Pemambuco 1,103 2,043 600<br />
» Para 2,274 4,211 900<br />
B New-York — — 1,680<br />
Pemambuco— » — — 1,680<br />
Bahia— B ,.. — — 1,680<br />
Anmärkas bör i afseen<strong>de</strong> på fraktraten <strong>från</strong> Bahia <strong>och</strong> Pemambuco att<br />
lossnings- <strong>och</strong> lastningsutgifterna i begge <strong>de</strong>ssa hamnar äro temligen dryga;<br />
10 % afräknas gemenligen för varor, s<strong>om</strong> emottagas eller aflemnas vid fartygets<br />
sida.<br />
Det inhemska jemväl starkt subventionera<strong>de</strong> C<strong>om</strong>panhia Brasileira, s<strong>om</strong><br />
trafikerar nordhamnarna, har äfven nedsatt sina frakter med 50 till 64 %.<br />
Ännu äro likväl <strong>de</strong>ssa, för <strong>de</strong> hamnar, s<strong>om</strong> af nämda bolag trafikeras, vid sidan<br />
af <strong>de</strong>t ofvan uppgifna nordamerikanska bolaget, 25 X högre än <strong>de</strong> af <strong>de</strong>t sistnämnda<br />
nu antagna fraktrater, sås<strong>om</strong> af följan<strong>de</strong> tabell i jemförelse med <strong>de</strong>t<br />
här ofvan anförda kan inhemtas.<br />
Fraktsatser hos navigationsbolaget C<strong>om</strong>panhia Brasileira å kuststräckan<br />
Rio <strong>de</strong> Janeiro—Para:<br />
Vid södra ångbåtslinien C<strong>om</strong>panhia Nacional förek<strong>om</strong> äfven att fraktraten<br />
för inrikes hamn var högre än <strong>de</strong>n för La Platå. Den senare var ock snarare<br />
n<strong>om</strong>inel, ty fraktraten <strong>från</strong> Montevi<strong>de</strong>o hit reglerar efter <strong>de</strong> af <strong>de</strong> utländska<br />
ångbåtsbolagen antagna frakter, <strong>och</strong> <strong>de</strong>ssa variera mellan 400 <strong>och</strong> 600 reis. De<br />
nu medgifna fraktreduktionerna framgå af följan<strong>de</strong> förteckning, men afse <strong>de</strong>ssa<br />
reduktioner uteslutan<strong>de</strong> inhemska (brasilianska) åkerbruksalster; för alla audra<br />
varor förblifva <strong>de</strong> gamla fraktsatserna gällan<strong>de</strong>:
396<br />
På flodlinierna voro frakterna meren<strong>de</strong>ls prohibitiva ut<strong>om</strong> för lättare <strong>och</strong><br />
tillika rikare fraktgods. A Paraguay-flo<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> är närmaste utloppet för produkterna<br />
i provinsen Måtto Grosso, utgjor<strong>de</strong> frakten <strong>från</strong> Cuyambå, <strong>de</strong>ss hufvudstad,<br />
till Buenos Ayres 6 milreis per säek af 60 kg. På tor<strong>de</strong> också do exportartiklar<br />
vara s<strong>om</strong> kunna bära en dylik frakt till exporthamnen eller försäljningsorten.<br />
Provinsen är <strong>de</strong>rjämte <strong>de</strong>n minst utveckla<strong>de</strong>. Med ett ytinnehåll<br />
af 1,379,651 qvkm lifnär <strong>de</strong>n knappast 72,000 inbyggare <strong>och</strong> ing<strong>år</strong> för<br />
endast '/so a f Brasiliens export. Sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>ss namn (»tjoeka skogen») anty<strong>de</strong>r,<br />
är <strong>de</strong>n betäckt med ogen<strong>om</strong>trängliga skogar <strong>och</strong> ö<strong>de</strong>marker, till större <strong>de</strong>len<br />
oexplorera<strong>de</strong> <strong>och</strong> endast <strong>de</strong>lvis kända af <strong>de</strong>ss urgamla befolkning, indianerna.<br />
Åkerbruket är, ut<strong>om</strong> i stä<strong>de</strong>rnas <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbara <strong>om</strong>nejd, okändt. Hela provinsens<br />
export, beståen<strong>de</strong> hufvudsakligen i hervamatté <strong>och</strong> seringa, uppg<strong>år</strong> knappast till<br />
75,000 milreis <strong>år</strong>ligen eller cirka 1 milreis (2 kronor) per invånare, så sparsamt<br />
bebygd <strong>de</strong>n än är <strong>och</strong> oaktadt provinsen gen<strong>om</strong>skäres i hela i sin längd<br />
<strong>och</strong> bredd af tvenne så väldiga flo<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> Paraguay <strong>och</strong> Paranå, för att icke<br />
tala <strong>om</strong> Bio Gran<strong>de</strong>, Xingü, Iguarasu, Tocantins m. fl., alla storarta<strong>de</strong> vattenle<strong>de</strong>r.<br />
Paraguayflo<strong>de</strong>n trafikeras af C<strong>om</strong>panhia Nacional, s<strong>om</strong> mot en subvention<br />
af 270,000 milreis <strong>om</strong> <strong>år</strong>et vidmakthåller k<strong>om</strong>munikationerna mellan La Platå<br />
<strong>och</strong> Cuyabà, en sträcka af 2,112 sjömil, med 36 resor å hela sträckan. Följan<strong>de</strong><br />
äro <strong>de</strong>ss fraktsatser:<br />
Fraktsats per Frakt per<br />
Hamnar Sjömil ton o. km. 60 km.<br />
Montevi<strong>de</strong>o—Buenos Ayres 120—222 45 - 0 600 reis<br />
» Kosario 392—726 23'0 1,020 »<br />
» Paranå 895—1,657 18u 1,800 »<br />
» Assumpcao 1,448—2,126 21·1 2,700 »<br />
B Corumbå 1,769—3,220 21"6 4,200 »<br />
i) Cuyabà 2,112—4,096 26-8 6,000 B<br />
Bolaget har nu medgifvit fraktnedsättning särskildt för följan<strong>de</strong> varor å<br />
sträckan <strong>från</strong> Corumbå <strong>och</strong> Cuyabà till Buenos Ayres:<br />
Cuyabà Corumbå<br />
Frakt per 60 kg.<br />
Sä<strong>de</strong>sslag 1,300 1,000<br />
Hervamatté 1,500 1,200<br />
Ipecacuana 3,000 2,500<br />
Kaffe, tobak, talg m. m 1,900 1,500<br />
Hudar 3,000 2,500<br />
Salt 1,200 1,000
397<br />
Amazonflo<strong>de</strong>n navigeras, sås<strong>om</strong> i föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>srapport närmare med<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s,<br />
å nedre flod<strong>de</strong>len (Belém—Manaos) af så väl Amazonbolaget s<strong>om</strong> C<strong>om</strong>panhia<br />
Brazileira, å öfre <strong>de</strong>len endast af <strong>de</strong>t förra bolagets båtar. Fraktsatserna för<br />
<strong>de</strong>n gemensamma sträckan, hvilka hos båda navigationsbolagen äro olika för<br />
hvarje varusort, äro närmare 50 % högre hos <strong>de</strong>t förra än hos <strong>de</strong>t senare<br />
bolaget.<br />
Han<strong>de</strong>l.<br />
För samtliga Brasiliens hamnar uppgick <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen, in- <strong>och</strong> utförseln,<br />
med utlan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r finans<strong>år</strong>et 1886—87 (<strong>de</strong>t senaste hvar<strong>om</strong> uppgifter<br />
föreligga) till en summa af 472,926,287 milreis*, nämligen 209,406,694 i<br />
import <strong>och</strong> 263,519,593 i export, utvisan<strong>de</strong> ett öfverskott af exporten utöfver<br />
importen af 54,112,899 mr.<br />
Få rikets olika sjöprovinser för<strong>de</strong>las <strong>de</strong>nna <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning sålunda:<br />
Af <strong>de</strong>ssa uppgifter kan man äfven bedöma, hvilken öfvervägan<strong>de</strong> rol Rio<br />
<strong>de</strong> Janeiro sås<strong>om</strong> stapelstad spelar i Brasiliens <strong>han<strong>de</strong>l</strong>srörelse, upptagan<strong>de</strong> närmare<br />
hälften af in- <strong>och</strong> utförseln för hela riket eller nogare beräknadt 50"4 2<br />
% af importerna <strong>och</strong> 41'9 4 % af exporterna. Dernäst k<strong>om</strong>ma Pernambuco med<br />
10'3 2 % af importen <strong>och</strong> 4'7 4 % af exporten, Bahia med 9'8 2 % af importen<br />
<strong>och</strong> 5"63 % af exporten samt Santos (San Paulo) med 7'7 8 % af importen,<br />
men 28'16 % af exporten. Santos' export, s<strong>om</strong> innefattar kaffeutförseln<br />
<strong>från</strong> provinsen San Paulo samt större <strong>de</strong>len af provinsen Minas Geraes,<br />
uppg<strong>år</strong> till 74 millioner milreis <strong>och</strong> öfverg<strong>år</strong> <strong>de</strong>ss import med 57'/, mill. mr.<br />
I förhållan<strong>de</strong> till föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et visar <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen för <strong>de</strong>t anförda<br />
<strong>år</strong>et, 1886—87, en tillväxt af 80,463,138 milreis eller 68,557,974 i<br />
exporten <strong>och</strong> 11,905,164 i importen. Samma tillväxt förek<strong>om</strong>mer, hvad importen<br />
beträffar, i jemförelse med <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> tiotal <strong>år</strong>en. I exporten <strong>de</strong>remot<br />
framträ<strong>de</strong>r större <strong>om</strong>vexling, då exportrörelsen är mera direkt beroen<strong>de</strong><br />
* Enligt nuvaran<strong>de</strong> knrs motsvarar 1 milreis cirka 2 kr.
398<br />
af <strong>år</strong>sväxten <strong>och</strong> <strong>om</strong>fattningen i skör<strong>de</strong>n i <strong>de</strong> \igtigare exportartiklarne, sås<strong>om</strong><br />
kaffe, socker, b<strong>om</strong>ull, kautschuk m. m.<br />
Nedanståen<strong>de</strong> jemförelsetabell utvisar så väl <strong>de</strong>nna variation i exporterna<br />
s<strong>om</strong> importernas stadiga tillväxt, med undantag af <strong>år</strong>et 1884—85, då en afgjord<br />
tillbakagång egt rum:<br />
Den ofvan anförda exporten till utlan<strong>de</strong>t utgjor<strong>de</strong>s af följan<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>svaror:<br />
I inrikes- eller s. k. interprovincial<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n, hvarmed här menas endast <strong>de</strong>t<br />
varuutbyte, s<strong>om</strong> sjöle<strong>de</strong>s d. v. s. i kustfarten sker sjöprovinserna emellan, uppgick<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong>, 1886—87, till 166,209,101 mr.,<br />
hvaraf 81,040,339 mr. i import <strong>och</strong> 85,168,762 mr. i export. In- <strong>och</strong> utrikes<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
tillsammantagna, utgör såle<strong>de</strong>s Brasiliens <strong>han<strong>de</strong>l</strong>srörelse 639,135,388<br />
mr. <strong>år</strong>ligen, häri endast inberäknadt hvad s<strong>om</strong> öfver en sjöhamn <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> en<br />
stapelstads tull expedieras, med uteslutan<strong>de</strong> af allt s<strong>om</strong> inåt lan<strong>de</strong>t pr jernväg<br />
eller annat fortskaffningsme<strong>de</strong>l kan provinserna emellan utbytas.<br />
I <strong>de</strong>n här <strong>om</strong>tala<strong>de</strong> interprovincial-(kustfart-)<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n ingå <strong>de</strong> olika sjöprovinserna<br />
efter följan<strong>de</strong> proportion:
399<br />
I motsats till <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen med utlan<strong>de</strong>t visar <strong>de</strong>nna interprovincial<strong>han<strong>de</strong>l</strong><br />
en stadig tillväxt i exporten med mera <strong>om</strong>vexling i importen, sås<strong>om</strong><br />
af följan<strong>de</strong> tabell framg<strong>år</strong>:<br />
Kustfart<strong>han<strong>de</strong>l</strong>.<br />
Import Export<br />
1883—84 78,281,000 mr. 68,732,500 mr.<br />
1884—85 75,076,700 » 62,475,800 »<br />
1885—86 66,167,100 » 70,629,500 »<br />
1886—87 81,040,339 » 85,168,760 »<br />
Med sammanräkning af in- <strong>och</strong> utförseln framg<strong>år</strong> att <strong>de</strong>nna <strong>han<strong>de</strong>l</strong>srörelse<br />
är i jemförelse med föregåen<strong>de</strong> tiotal <strong>år</strong>en snarare i af- än tilltagan<strong>de</strong>.<br />
Sålunda utgjor<strong>de</strong> sammanräkna<strong>de</strong> kustfartsrörelsen:<br />
1869—70 137,698,600 mr. 1883—84 147,013,900 mr.<br />
1870—71 152,323,400 » 1884—85 137,552.500 »<br />
1871 — 72 204,086,000 » 1885—86 136.796,600 »<br />
1872 — 73 208,087,600 » 1886—87 166,209,101 »<br />
Hvad särskildt <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen för Rio <strong>de</strong> Janeiro beträffar, utgjor<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>nsamma un<strong>de</strong>r finans<strong>år</strong>et 1886—87 105,586,157 i importer <strong>och</strong> 110,524,198<br />
mr. i exporter samt un<strong>de</strong>r tilläggshalfàret 1 juli till 31 <strong>de</strong>cember 1887, till<br />
jemkning af finans- <strong>och</strong> kalen<strong>de</strong>r<strong>år</strong>en jemlikt nya förordnan<strong>de</strong>t <strong>om</strong> finans- <strong>och</strong><br />
statistikväsen<strong>de</strong>, ytterligare 56,197,068 mr. i importer <strong>och</strong> 40,209,046 i exporter,<br />
utvisan<strong>de</strong> en betydlig tillväxt öfver föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> i så väl in- s<strong>om</strong> utförseln.<br />
Detta varubyte eg<strong>de</strong> rum med följan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r:
400<br />
Och afsåg <strong>de</strong>tta varubyte med utlan<strong>de</strong>t följan<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>svaror i uppgifven<br />
mängd <strong>och</strong> vär<strong>de</strong>:<br />
Export.
401<br />
Kaffeexporten har såle<strong>de</strong>s utgjort 95'3 % af totalutförseln till utlan<strong>de</strong>t.<br />
Import.
402<br />
Uppgifter röran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen un<strong>de</strong>r kalen<strong>de</strong>r<strong>år</strong>et <strong>1888</strong> äro ännu<br />
icke tillgängliga. Att <strong>de</strong>ssa k<strong>om</strong>ma att visa en betydlig tillökning i så väl ins<strong>om</strong><br />
utförseln framg<strong>år</strong> af <strong>de</strong> uppgifter <strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et influtna tullme<strong>de</strong>l, s<strong>om</strong><br />
redan föreligga. Dessa af Rio <strong>de</strong> Janeiro-tullkammaren inkassera<strong>de</strong> tullme<strong>de</strong>l<br />
uppgingo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till 50,840,258 milreis 617 reis emot 47,198,996 milreis<br />
321 reis <strong>år</strong>et förut, sås<strong>om</strong> af nedanståen<strong>de</strong> tabell närmare framg<strong>år</strong>:<br />
Till Bio <strong>de</strong> Janeiros tullkammare influtna tulltne<strong>de</strong>l.<br />
Sammanlagda tullmedlen, liks<strong>om</strong> särskildt importafgifterna, äro högre i <strong>år</strong><br />
än un<strong>de</strong>r något föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, <strong>och</strong> visar en jemförelse af importmedlen un<strong>de</strong>r
403<br />
<strong>de</strong> senaste tio aren en jemnt stigan<strong>de</strong> siffra i importerna, hvaremot exporterna<br />
variera efter vigten af kaffeproduktionen, hvilket af följan<strong>de</strong> uppgifter närmare<br />
framg<strong>år</strong>:<br />
I viss mån kan <strong>de</strong>nna tillökning i tullmedlen vara en följd af <strong>de</strong>n nya<br />
tulltariffen, hvilken träd<strong>de</strong> i kraft redan un<strong>de</strong>r senare hälften af föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et, <strong>och</strong> hvilken medgifver en viss förhöjning af importtullen å vissa varor.<br />
Att <strong>de</strong>tta dock ej har varit enda anledningen till <strong>om</strong>handla<strong>de</strong> tillväxt i tullmedlen<br />
framg<strong>år</strong> <strong>de</strong>raf, att tillväxten ej för<strong>de</strong>lat sig jemnt på bela <strong>år</strong>et, utan<br />
egt rum vida mer un<strong>de</strong>r senare hälften af <strong>år</strong>et <strong>och</strong> ty<strong>de</strong>r på en af <strong>de</strong>n höga<br />
kursen <strong>och</strong> billiga vexeltillgången gynnad <strong>och</strong> befrämjad lifligare import.<br />
Sålunda utgjor<strong>de</strong> importtullen:<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> 1887<br />
l:sta half<strong>år</strong>et mr. 20,291,633 inr. 19,689,414<br />
2:dra d:o » 21,558,807 » 19,037,316<br />
mr. 41,850,440 mr. 38,726,730<br />
Tillökningen var såle<strong>de</strong>s endast 602,219 mr. un<strong>de</strong>r första half<strong>år</strong>et, men<br />
<strong>de</strong>remot 2,521,491 mr. un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t andra half<strong>år</strong>et. Vexelkursen, hvilken un<strong>de</strong>r<br />
första <strong>de</strong>len varit <strong>om</strong>kring 24 d. pr milreis, börja<strong>de</strong> stiga i maj <strong>och</strong> uppnåd<strong>de</strong><br />
26 i juli, 27 i oktober <strong>och</strong> närmare 27 1 /, d. mot slutet af <strong>år</strong>et. Dessa för<br />
import<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n särskildt gynsamma förhållan<strong>de</strong>n ha<strong>de</strong> till följd, att importörer<br />
för att begagna sig häraf öka<strong>de</strong> sina beställningar i utlan<strong>de</strong>t, i förväntan att<br />
<strong>de</strong>n så ovanligt höga kursen ej skulle kunna vidhålla sig. Importen har också<br />
varit synnerligen stor un<strong>de</strong>r senaste måna<strong>de</strong>rna af <strong>år</strong>et <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> snarare föranleda<br />
<strong>de</strong>n vanliga reaktionen med en förminskad import un<strong>de</strong>r början af innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>. Marknadsstocken i snart sagdt alla importvaror lär vara betydlig.<br />
I manufakturvaror t. ex. säges stocken vara <strong>om</strong>kring 5,000 balar. Till belysan<strong>de</strong><br />
af hvad här ofvan anförts <strong>om</strong> vexlingarna i marknadsrörelsen med afseen<strong>de</strong><br />
på importvaror med<strong>de</strong>las följan<strong>de</strong> öfversigt af införseln af manufakturvaror<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et i förhållan<strong>de</strong> till <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong>. Trots <strong>de</strong> inhemska textilfabrikernas<br />
verksamhet <strong>och</strong> <strong>de</strong>n inhemska tillverkningen, s<strong>om</strong> börjar tillgodose<br />
en <strong>de</strong>l af <strong>de</strong> inländska markna<strong>de</strong>rna, har manufakturimporten varit betydligt<br />
större än vanligt <strong>och</strong> öfverstiger föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets med närmare 7,000 balar.<br />
Sås<strong>om</strong> af nedan med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> jemförelsetabeller kan närmare inhemtas, har samma<br />
import, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r 1887 var störst un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets första måna<strong>de</strong>r, då man i förväntan<br />
på <strong>de</strong>n nya tulltariffens införan<strong>de</strong> skynda<strong>de</strong> att öka sina förråd, tvärt<strong>om</strong><br />
i <strong>år</strong>, af ofvan antydda skäl, varit större mot <strong>år</strong>ets slut.
404<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> hitförda manufakturvaror.<br />
Un<strong>de</strong>r 1881 hitförda manufakturvaror.<br />
Penningmarkna<strong>de</strong>n.<br />
Året <strong>1888</strong> k<strong>om</strong>mer säkert att i Brasiliens historia intaga en minnesvärd<br />
plats sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t, un<strong>de</strong>r hvilket slafven slutligen emancipera<strong>de</strong>s, sekelgamla arbetsförhållan<strong>de</strong>n<br />
tillintetgjor<strong>de</strong>s <strong>och</strong> ett nytt ske<strong>de</strong> af inre utveckling inträd<strong>de</strong>.<br />
Oafsedt <strong>de</strong> framtida <strong>och</strong> mera permanenta konseqvenserna af <strong>de</strong>ssa vigtiga<br />
tilldragelser för lan<strong>de</strong>ts näringar, hafva äfven <strong>de</strong>ras <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbara följ<strong>de</strong>r varit<br />
gynsamma <strong>och</strong> kunna redan skönjas i en tilltagan<strong>de</strong> immigration, en ökad affärsrörelse<br />
samt ett hittills okändt inflytan<strong>de</strong> af utländska kapital till användning<br />
i lan<strong>de</strong>t, befrian<strong>de</strong> <strong>de</strong> inhemska <strong>från</strong> allt flera företag. Dertill har <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
mera specielt gynnats af en ovanligt rik kaffeskörd, förenad med en knapphet<br />
af varan på alla utländska markna<strong>de</strong>r, hvarigen<strong>om</strong> prisen äfven vidhöllos<br />
höga, af en högre papperskurs mot guld <strong>och</strong> utländska vezlar än man har<br />
sett på 25 <strong>år</strong>, hvaraf import<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n ha<strong>de</strong> hela för<strong>de</strong>len, intill <strong>de</strong>ss <strong>de</strong>n med
405<br />
innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>s början införda s. k. mobilskalan för tullafgiftsberäkningen, rättan<strong>de</strong><br />
sig efter kursförhållan<strong>de</strong>n, beröfva<strong>de</strong> <strong>de</strong>nsamma en stor <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>nna för<strong>de</strong>l,<br />
samt en gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t utländska gul<strong>de</strong>ts inflytan<strong>de</strong> betydligt förbättrad penningrörelse.<br />
Trots en ännu oftare känd knapphet i <strong>om</strong>sättningsmedlet (papperet)<br />
i förhållan<strong>de</strong> till affärsrörelsen, hvilket förorsaka<strong>de</strong> sv<strong>år</strong>a inkasseringar<br />
<strong>och</strong> höga diskontosatser, hafva <strong>om</strong>sättningarna så väl i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n s<strong>om</strong> å fondbörsen<br />
<strong>och</strong> penningmarkna<strong>de</strong>n varit ovanligt stora un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et. Om <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen<br />
i sin helhet föreligga ännu ej så fullständiga uppgifter, att en noggrannare jemförelse<br />
med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> kan uppställas. Af hvad här ofvan i frågan <strong>om</strong> in<strong>och</strong><br />
utförseln un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et framstälts ses, att <strong>om</strong>sättningen öfverträffar alla föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>s samt att <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sbalansen — ännu af en viss vigt i ett land utan<br />
utvecklad <strong>sjöfart</strong>, industri eller annan inbringan<strong>de</strong> näring — varit till lan<strong>de</strong>ts<br />
för<strong>de</strong>l. Börs<strong>om</strong>sättningarna, <strong>de</strong>ri inbegripna statsfon<strong>de</strong>r, jernvägs- <strong>och</strong> bankaktier,<br />
navigations- <strong>och</strong> försäkringsbolagsaktier <strong>och</strong> <strong>de</strong>bentures samt guldförsäljningar,<br />
representera<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et en sammanlagd summa af 109,006,180 mr.<br />
emot 44,671,707 un<strong>de</strong>r 1887. Antalet å börsen försålda vär<strong>de</strong>titlar uppgick<br />
till 283,235, nämligen:<br />
Statsobligationer 23,823<br />
Bankaktier 95,632<br />
Jernvägs-d:o 108,950<br />
Navigationsbolags-d:o 16,052<br />
Försäkringsbolags-d:o 11,499<br />
Sp<strong>år</strong>vagnsbolags-d:o 22,728<br />
Diverse aktier 4,551<br />
Summa å börsen försålda vär<strong>de</strong>titlar 283,235<br />
Vexel<strong>om</strong>sättningen åter utgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>1888</strong> £ stg 22,579,863 Frcs 59,235,198 Mk 2,725,121<br />
efter kurs af 22'/,—27 V, 344—413 432—501<br />
1887 £ stg 20,284,438 Frcs 43,822,530 Mk 1,809,777<br />
efter kurs af 2lV8—23'/4 396—447 495—555<br />
1886 £ stg 20,284,438 Frcs 36.259,803 Mk 3,211,321<br />
efter kurs af 177,-22'/4 419—555 525—667<br />
Guld- <strong>och</strong> silfverutförseln, så väl i utländska myntstycken s<strong>om</strong> i metall<br />
till myntning, utgjor<strong>de</strong>:<br />
£ stg 1,884,032<br />
Francs (guld) 685,127<br />
Silfvermynt (diverse) vär<strong>de</strong> 403,533 mr.<br />
Silfver (tackor) J> 2,057,374 »<br />
eller i svenskt mynt tillsammans kr. 39,327,681<br />
Hvad tillflytan<strong>de</strong>t af utländska kapital i <strong>och</strong> för placering i lan<strong>de</strong>t beträffar,<br />
så kan <strong>de</strong>ras bety<strong>de</strong>lse bedömas af följan<strong>de</strong> förteckning öfver un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
med utlan<strong>de</strong>t sluta<strong>de</strong> penningtransaktioner:<br />
Statslånet <strong>1888</strong> med firman Rothschild, London,<br />
47, % à 97 £ 6,000,000<br />
San Paulo-provinciallånet med L. Cohen, London,<br />
5 % à 92 » 787,500<br />
Santos' stadslån 6 % à 84 » 100,000<br />
San Paulo stadslån, London, 5 % à 83 » 350^000
406<br />
Bahia provinciallån, af Viscon<strong>de</strong> <strong>de</strong> Figuereido för<br />
ett franskt syndikat, 5 % à 91 Frcs 20,000,000<br />
Bahia et Minas jernvägslån, Paris, 5 % à 93 ... » 16,500,000<br />
Macahé-Campos jernvägslån, London, 5 % à 94... £ 800,000<br />
Itaiina d:o d:o 6 % à 110... » 150,000<br />
Nitheroy-sp<strong>år</strong>vagnsbolagets lån, London, 6 % à 92 » 56,250<br />
San Joao-fabriksbolagets d:o d:o 7 % à 95 » 45,000<br />
Försäljningen till ett engelskt konsortium af Gran<br />
Parä-jernvägen Mr. 8,450,000<br />
D:o d:o af Rio e Norte d:o £ 660,000<br />
m. fl. m. fl.<br />
Dessa penningtransaktioner, utöfver <strong>de</strong>n reguliära penning<strong>om</strong>sättningen med<br />
utlan<strong>de</strong>t, hafva sålunda un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till lan<strong>de</strong>t indragit en penningvaluta af £<br />
11,258,750. Dessut<strong>om</strong> hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et negociationer pågått angåen<strong>de</strong> försäljning<br />
af Leopoldinabanan till samma engelska konsortium för £ 7,000,000,<br />
samt provinserna Minas Creraes <strong>och</strong> Pernambuco varit i un<strong>de</strong>rhandling med<br />
samma syndikat i Paris, s<strong>om</strong> verkstäl<strong>de</strong> Bahia-provinciallånet, <strong>om</strong> dylika lån<br />
af 20,000,000 francs för hvar<strong>de</strong>ra af <strong>de</strong>ssa provinser. Dessa sistnämnda negociationer<br />
hafva hittills ej ledt till något resultat, men icke <strong>de</strong>ss mindre inverkat<br />
på penningmarkna<strong>de</strong>n i anseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong>n ytterligare penningrörelse, s<strong>om</strong><br />
häraf kunnat förväntas.<br />
De gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa betydliga summors inflytan<strong>de</strong> befria<strong>de</strong> inhemska kapitalen<br />
hafva sålunda kunnat användas till andra företag, <strong>och</strong> en lättnad har härigen<strong>om</strong><br />
uppstått, s<strong>om</strong> visserligen saknar solid basis, då <strong>de</strong>n till en <strong>de</strong>l hvila<strong>de</strong> på lånta<br />
me<strong>de</strong>l, men s<strong>om</strong> är af stor nytta i <strong>och</strong> för nya industriella anläggningar, för<br />
hvilka en oförutsedd penningtillgång <strong>de</strong>rmed skapats.<br />
Bankrörelsen har ock, sås<strong>om</strong> en naturlig följd af uppgifna förhållan<strong>de</strong>n,<br />
betydligt tilltagit un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, <strong>och</strong> bankernas sammanlagda inbetalda rörelsekapital<br />
stigit <strong>från</strong> 99,755,000 milreis till 107,969,000. Flera nya banker hafva<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et k<strong>om</strong>mit till stånd, nämligen:<br />
Banco Populär med 1 million milreis inbetaldt kapital,<br />
Oredito C<strong>om</strong>mercial med liknan<strong>de</strong> n<strong>om</strong>inalkapital, hvaraf dock endast<br />
250,000 inbetalts,<br />
Banco Mercantil dos Variegistas, hvars n<strong>om</strong>inalkapital är 2 millioner mr,<br />
Banco agricola do Brazil, kapital 5,000,000 milres <strong>och</strong><br />
Banco üniao dos EmpregadoSj kapital 500,000 milreis.<br />
Dessa afse hufvudsta<strong>de</strong>n. I provinserna hafva <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> tillk<strong>om</strong>mit Banco<br />
Populär <strong>de</strong> San Paulo <strong>och</strong> Banco territorial <strong>de</strong> Minas med 1 million i kapital<br />
hvar<strong>de</strong>ra samt Banco Italia-Brasile, särskildt i samband med immigrationen<br />
<strong>från</strong> Italien, kapital 1 million milreis. Dertill har en tysk bankanstalt, Brasilianische<br />
Bank för Deutschland, grundlagd af Nord<strong>de</strong>utsche Bank i Berlin<br />
<strong>och</strong> Disconto-Gresellschaft i Hamburg, un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et börjat sin verksamhet härstä<strong>de</strong>s<br />
ined ett fullt intecknadt rörelsekapital af 10,000,000 mark.<br />
Om man till <strong>de</strong>ssa bankanläggningar räknar <strong>de</strong> industriella företag, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et fon<strong>de</strong>rats <strong>och</strong> på platsen upptagit sin anläggningsfond (bolagsordningar för<br />
17 aktiebolag registrera<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et med ett sammanräknadt kapital af<br />
19,600,000 mr.), kan man antaga att minst 40 millioner mr. sålunda af platsen<br />
användts, utan att häri inberäknats <strong>de</strong> mera <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong> jernvägs- m. fl.<br />
företag, hvartill hufvudsta<strong>de</strong>n i sin mån kontribuerat. I <strong>de</strong>ssa senare är dock<br />
konkurrensen med <strong>de</strong> utländska kapitalen större, <strong>och</strong> <strong>de</strong> inhemska, vana vid en<br />
tyngre rörelse <strong>och</strong> höga divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>r, hafva ofta fått gifva vika för <strong>de</strong> <strong>från</strong> ut-
407<br />
lan<strong>de</strong>t ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong>, hvilka med allt större begärlighet tyckas söka placering<br />
härstä<strong>de</strong>s liks<strong>om</strong> i andra sydamerikanska stater.<br />
Denna <strong>de</strong> europeiska kapitalens benägenhet att i Sydamerika söka ett nytt<br />
placeringsfält, en benägenhet, s<strong>om</strong> enligt »Statists varit mot senare hälften af<br />
<strong>år</strong>et så stor, att en rubbning i engelska guldmarkna<strong>de</strong>n hotat inträffa, <strong>om</strong> ej<br />
ut<strong>om</strong>or<strong>de</strong>ntliga åtgär<strong>de</strong>r vidtagits till hämman<strong>de</strong> af guldutförseln dit, har visserligen<br />
framkallats framför allt af penningöfverflö<strong>de</strong>t i England efter consolskonverteringen.<br />
Icke <strong>de</strong>sto mindre är benägenheten märklig <strong>och</strong> af stor bety<strong>de</strong>lse<br />
för <strong>de</strong>ssa län<strong>de</strong>rs framtida förkofran. Enligt ofvannämnda engelska källa<br />
utgjor<strong>de</strong> Londons utlåningar till Brasilien <strong>och</strong> La Platå allena, i stats-, provincial-<br />
<strong>och</strong> k<strong>om</strong>munallån, £ stg 29,000,000 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>1888</strong> emot £ stg<br />
14,500,000 <strong>år</strong> 1887 samt £ stg 13,500,000 <strong>år</strong> 1886, häri icke upptagna <strong>de</strong><br />
lån, s<strong>om</strong> engelska kreditanstalter spekulationsvis öfvertagit »firm», men ännu ej<br />
utsläppt till allmän subskription. Pariserplatsens försträckningar till Sydamerika<br />
utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>rjemte 244 millioner francs, hvaraf 54 millioner till Brasilien.<br />
De olika sydamerikanska staternas skuldräkning framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> approximation<br />
af <strong>de</strong>ras in- <strong>och</strong> utländska statsskul<strong>de</strong>r, med inberäkning af pappersmynts-cirkulationen<br />
ooh sväfvan<strong>de</strong> skul<strong>de</strong>n. Af <strong>de</strong>ssa summor tor<strong>de</strong> minst hälften<br />
representera europeiska eller, rättare sagdt, engelska <strong>och</strong>, i mindre grad,<br />
franska kapital.<br />
Brasilien 1,956'12 mill. kronor<br />
Argentinska republiken 1,255'55 »<br />
Mexiko 576-21 »<br />
Chile 335-29 »<br />
Uruguay 301-68 »<br />
Costa Rica 50'46 »<br />
Guatemala 42 - 57 »<br />
Paraguay 27'94 »<br />
Bolivia 24'63 »<br />
Nicaragua 5'58 »<br />
Nämnda staters ställning till lånemarkna<strong>de</strong>rna tor<strong>de</strong> framgå af följan<strong>de</strong><br />
qvotationer af <strong>de</strong>ras papper å Londonbörsen vid slutet af utgångna <strong>år</strong>et:<br />
Braslilien 5 % lån 1886 102 1 /,<br />
Argentinska republiken 5 % d:o d:o 96<br />
Chile 4»/, % d:o 1887 101<br />
Uruguay 5 % d:o 1883 74<br />
I sammanhang med <strong>de</strong>nna <strong>de</strong> europeiska penningmarkna<strong>de</strong>rnas allt större<br />
intresse för <strong>och</strong> <strong>de</strong>ltagan<strong>de</strong> i <strong>de</strong> sydamerikanska staternas financiella utveckling<br />
tor<strong>de</strong> man ställa <strong>de</strong>t förslag till en tullunion samt gemensamt finans- <strong>och</strong> myntväsen<strong>de</strong>,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> staternas regering nyligen tillstält samtliga Central- <strong>och</strong><br />
Sydamerikas stater, hvars grundtanke enkannerligen varit att i ekon<strong>om</strong>iskt hänseen<strong>de</strong><br />
förena alla <strong>de</strong> fria staterna på amerikanska kontinenten un<strong>de</strong>r jätterepublikens<br />
uppsigt till hämman<strong>de</strong> eller neutraliseran<strong>de</strong> af <strong>de</strong>t emot Monroeprincipen<br />
stridan<strong>de</strong> intrånget <strong>från</strong> Europa i <strong>de</strong>ras inre angelägenheter, <strong>om</strong> än sådant intrång<br />
endast skett i form af financiela bidrag <strong>och</strong> industriel medverkan.<br />
Sås<strong>om</strong> jag redan haft äran i särskild inberättelse med<strong>de</strong>la, har nämligen<br />
<strong>de</strong> Förenta staternas regering, enligt ett af kongressen fattadt beslut, utfärdat<br />
en inbjudning till Brasilien, central- <strong>och</strong> sydamerikanska republikerna samt Haiti<br />
<strong>och</strong> San D<strong>om</strong>ingo att <strong>de</strong>n 1 nästk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> september mötas på en amerikansk<br />
international konferens i Washington i <strong>och</strong> för utarbetan<strong>de</strong> af förslag till ett
408<br />
politiskt <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mercielt förband mellan statera» pä Amerikas kontinent, sammanfattan<strong>de</strong><br />
jemte mynt- <strong>och</strong> tullförening samt gemensamma anordningar för<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>s-, <strong>sjöfart</strong>s- <strong>och</strong> karantänsväsen<strong>de</strong> upprättan<strong>de</strong>t af en skiljed<strong>om</strong>stol för<br />
afgöran<strong>de</strong> af alla stridigheter emellan förbundsstaterna till förebyggan<strong>de</strong> af krig.<br />
Konferensens program, sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t för öfrigt bestämmes af kongressakteo<br />
<strong>de</strong>n 24 maj <strong>1888</strong>, är:<br />
l:o. Att öfverensk<strong>om</strong>ma <strong>om</strong> lämpliga åtgär<strong>de</strong>r till försäkran<strong>de</strong> af fre<strong>de</strong>n<br />
in<strong>om</strong> amerikanska staterna samt befrämjan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>ras utveckling;<br />
2:o. Att åstadk<strong>om</strong>ma en tullförening emellan alla nämnda stater för befordran<strong>de</strong><br />
af inbör<strong>de</strong>s <strong>han<strong>de</strong>l</strong>;<br />
3:o. Att åvägabringa lätta <strong>och</strong> regelbundna k<strong>om</strong>munikationer mellan amerikanska<br />
kontinentens hamnar;<br />
4:o. Att införa gemensamma tullförordningar beträffan<strong>de</strong> importer <strong>och</strong><br />
exporter, hamnafgifter, varors klassifikation <strong>och</strong> vär<strong>de</strong>ring, skeppsmanifest, sanitära<br />
åtgär<strong>de</strong>r <strong>och</strong> karantänsväsen-,<br />
5.'o. Att bereda gemensamma lagar <strong>om</strong> patent- <strong>och</strong> varumärken, <strong>om</strong> <strong>de</strong>n<br />
literära egan<strong>de</strong>rätten, <strong>om</strong> brottslingars extradition, <strong>om</strong> mått <strong>och</strong> vigt;<br />
6:o. Att antaga ett gemensamt silfvermynt sås<strong>om</strong> lagligt betalningsme<strong>de</strong>l<br />
in<strong>om</strong> alla <strong>de</strong> amerikanska staterna;<br />
7:o. Att bestämma <strong>de</strong>t alla tvister, stridigheter eller fre<strong>de</strong>n hotan<strong>de</strong> frågor<br />
skola un<strong>de</strong>rkastas en skiljed<strong>om</strong>stol <strong>och</strong> krig ej kunna föras emot skiljed<strong>om</strong>stolens<br />
afgöran<strong>de</strong>.<br />
Projektet är, s<strong>om</strong> ses, af vidt <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong> natur, kanske just <strong>de</strong>rför af<br />
mindre praktisk utförbarhet. Oafsedt <strong>de</strong>ss politiska konseqvenser, hvilka äro<br />
väl egna<strong>de</strong> att ingifva betänkligheter hos stater, så måna <strong>om</strong> sin frihet s<strong>om</strong> <strong>de</strong><br />
sydamerikanska äro, är just <strong>de</strong>n ifrågasatta tullunionen ganska svär att gen<strong>om</strong>föra<br />
i län<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r hela <strong>de</strong>n statsfinanciela byggna<strong>de</strong>n hvilar på tullink<strong>om</strong>sterna.<br />
För Brasilien är ock <strong>de</strong>nna senare konsi<strong>de</strong>ration kanske <strong>de</strong>n vigtigaste. Få<br />
samma gång kan man ej förlora ur sigte att Nordamerika är Brasiliens förnämsta<br />
kund <strong>och</strong> störste köparen af <strong>de</strong>ss hufvudprodukter, kaffe <strong>och</strong> socker.<br />
Kaffe åtnjuter för närvaran<strong>de</strong> tullfrihet i <strong>de</strong> Förenta staterna, men <strong>de</strong>nna tullfrihet<br />
hvilar på ingen internationel förpligtelse <strong>och</strong> kan efter godtycke upphäfvas.<br />
Man har äfven hyst hopp <strong>om</strong> sockertullens afskaffan<strong>de</strong>, hvaraf sockerindustriens<br />
förkofran är i <strong>de</strong>t närmaste beroen<strong>de</strong>. Ve<strong>de</strong>rgällningsåtgär<strong>de</strong>r i <strong>de</strong>n stora<br />
försäljningsmarkna<strong>de</strong>n för <strong>de</strong>ssa båda artiklar kun<strong>de</strong> sålunda hardt nära ruinera<br />
begge näringarna, lan<strong>de</strong>ts must <strong>och</strong> märg. Tills vidare har ingen offentlig bestämmelse<br />
fattats i afseen<strong>de</strong> på konferensen i fråga. Ett tidigare parlamentsbeslut<br />
ha<strong>de</strong> dock bemyndigat regeringen att med Förenta Staterna inleda un<strong>de</strong>rhandlingar<br />
<strong>om</strong> ömsesidiga tullkoncessioner, i hopp <strong>om</strong> att erhålla internationel<br />
stadfästelse af tullfriheten för socker <strong>och</strong> kaffe. Detta blifver ock <strong>de</strong> brasilianska<br />
<strong>om</strong>bu<strong>de</strong>ns hnfvudsyfte, <strong>om</strong> <strong>de</strong> någonsin biträda <strong>de</strong>nna konferens.<br />
Vezelkursen.<br />
Pappersmyntets vär<strong>de</strong> mot guld har nn<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et företett en stigan<strong>de</strong><br />
ten<strong>de</strong>ns <strong>och</strong> vexelvär<strong>de</strong>t i motsvaran<strong>de</strong> mån sjunkit, till <strong>de</strong>ss papperets al pari<br />
kurs uppnåtts <strong>och</strong> äfven öfverträffats. Anledningen härtill är att söka i <strong>de</strong><br />
stora kapitalremitteringarna <strong>från</strong> Europa, <strong>de</strong>ls i låneme<strong>de</strong>l <strong>och</strong> för jernvtgsköp,<br />
hvar<strong>om</strong> redan talats, <strong>de</strong>ls i <strong>och</strong> för betalning af <strong>de</strong> kaffeutskeppningar, hvartill<br />
en ovanlig kaffeskörd gifvit anledning. Härigen<strong>om</strong> har en anormal penningtillgång<br />
i utlan<strong>de</strong>t åstadk<strong>om</strong>mits, förorsakan<strong>de</strong> större trasseringar <strong>och</strong> guldin-
409<br />
förse], med ty åtföljan<strong>de</strong> knapphet <strong>och</strong> prisstegring i cirkulationsmedlet härstä<strong>de</strong>s,<br />
i <strong>och</strong> med <strong>de</strong>ssa kapitals konvertering till pappersmynt. Sålunda börja<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et med en guldkurs af 10,300 reis pr engelska sovereigns <strong>och</strong> en vexelkurs<br />
af 23 3/g pence pr mr. för S. stg, 407 reis pr franc <strong>och</strong> 503 reis pr mark<br />
samt sluta<strong>de</strong> med 8,960 reis pr guldpund, 27'/4 d. vexelkurs å London, 352<br />
reis på Paris <strong>och</strong> 437 reis på Hamburg. Samma ten<strong>de</strong>ns fortfor un<strong>de</strong>r början<br />
af innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> att göra sig gällan<strong>de</strong>, så att kursen nu uppnått 28'/, eller<br />
halfannan pence högre än pari kurs. Stora guldimportationer hafva ock till följd<br />
häraf skett, hvilket dock ej synnerligen afhjelpt knappheten i cirkulationsmedlet,<br />
då engelska guldsovereigns äro lagligt betalningsme<strong>de</strong>l, efter kurs af 8,890 reis,<br />
endast vid tullverket i <strong>och</strong> för erläggan<strong>de</strong> af tull. I <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n hafva <strong>de</strong>ssa sjunkit<br />
till 8,840 eller 50 reis un<strong>de</strong>r pari, medan vexelkursen förblifver l'/a pence<br />
un<strong>de</strong>r pari. I tanke att un<strong>de</strong>rlätta <strong>de</strong>t utländska gul<strong>de</strong>ts inträ<strong>de</strong> i cirkulationen<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed bå<strong>de</strong> afhjelpa knappheten i <strong>om</strong>sättningsmedlet <strong>och</strong> behålla gul<strong>de</strong>t i<br />
lan<strong>de</strong>t, har nu regeringen beslutat förklara engelska guldstycken, liks<strong>om</strong> i Portugal,<br />
för lagligt betalningsme<strong>de</strong>l efter al pari kurs i alla <strong>han<strong>de</strong>l</strong>stransaktioner.<br />
En ringare stigning i vexelkursen, åtminstone till uppnåen<strong>de</strong> af al pari vär<strong>de</strong>,<br />
kan ock till följd häraf emotses. Någon betydligare ändring i <strong>de</strong>nsamma tor<strong>de</strong><br />
dock ej vara att förvänta, innan penningtillgången i utlan<strong>de</strong>t hunnit åter blifva<br />
normal <strong>och</strong> remitteringarna <strong>från</strong> Europa kunnat stadga sig. Kaffeutskeppningarna<br />
un<strong>de</strong>r nästa säsong blifva i anseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong>n nu instundan<strong>de</strong> skör<strong>de</strong>ns<br />
knapphet ej hälften så stora s<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta <strong>år</strong>ets, hvarigen<strong>om</strong> jemkning i balansen<br />
bör inträffa, medföran<strong>de</strong> högre pris på utländska vexlar, <strong>de</strong>rest ej nya lånetransaktioner<br />
eller industriella företag mellank<strong>om</strong>ma, förorsakan<strong>de</strong> penningremitteringar<br />
utöfver <strong>de</strong>n vanliga <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen. Deremot kunna politiska förvecklingar<br />
med rubbning af tilliten i afseen<strong>de</strong> på <strong>de</strong>t ogarantera<strong>de</strong> pappersmyntet<br />
förorsaka ett <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart försvinnan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>t utländska gul<strong>de</strong>t med en<br />
motsvaran<strong>de</strong> prisförhöjning för utländska vexlar, trots <strong>de</strong>n större knapphet i<br />
<strong>om</strong>sättningsmedlet, s<strong>om</strong> häraf bör uppstå. En kris kan då lätt inträffa med<br />
större skada än <strong>de</strong>n förtjenst man kunnat hafva haft af nuvaran<strong>de</strong> gen<strong>om</strong> cirkulationsknappheten<br />
öfver pari uppdrifna pappersvär<strong>de</strong>t. Af här nedan med<strong>de</strong>la<strong>de</strong><br />
vexelkursnoteringar för <strong>år</strong>et kan ses, att kursfall inträffat två gånger un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et, nämligen i mars, un<strong>de</strong>r ministerkrisen, s<strong>om</strong> föranled<strong>de</strong> <strong>de</strong> konservativas<br />
aflägsnan<strong>de</strong> <strong>från</strong> regeringen, samt i slutet af april <strong>och</strong> början af maj, un<strong>de</strong>r<br />
förhandlingarna <strong>om</strong> slafemancipationen, hvaraf en rubbning i <strong>de</strong>n allmänna<br />
ordningen ansågs af många kunna uppstå. Kursstigningen har sedan <strong>de</strong>ss varit<br />
jemn <strong>och</strong> stadig.<br />
Vexelkursnoteringar i Rio <strong>de</strong> Janeiro <strong>1888</strong>.
410<br />
N. B. 3 måna<strong>de</strong>rs vexlar å London, Paris <strong>och</strong> Hamburg; 3 dagars sigt på<br />
Italien, Portugal <strong>och</strong> Förenta Staterna.<br />
En så hög papperskurs (eller billig vexelkurs) s<strong>om</strong> 27'/4 d., b.varmed <strong>år</strong>et<br />
<strong>1888</strong> sluta<strong>de</strong>, har icke uppnåtts sedan 1864, <strong>och</strong> kursen 28 à 28 '/4, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r<br />
februari <strong>och</strong> mars innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> notera<strong>de</strong>s, saknar sin like sedan 1857.<br />
Den högsta kursen, s<strong>om</strong> brasilianska papperet någonsin nått, var <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r<br />
1853 notera<strong>de</strong> 29'/4 pence pr milreis eller 2'/4 pence öfver pari. Omsättningen<br />
af vexlar å <strong>de</strong> tre förnämsta trasseringsplatserna var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp<br />
följan<strong>de</strong>:<br />
London £ 22,579,863 emot 1887 £ 25,320,271<br />
Paris Frcs 59,235,198 » Prcs 48,780,109<br />
Hamburg Mk 2,725,121 B Mk 2,024,885<br />
Tillökningen i försäljningen af markvexlar är en följd af <strong>de</strong>n ofvan <strong>om</strong>tala<strong>de</strong><br />
tyska bankens operationer på platsen. Discontosatserna voro un<strong>de</strong>r l:sta<br />
half<strong>år</strong>et af <strong>1888</strong> 8 à 10 %. En förbättring häruti inträd<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r senare<br />
half<strong>år</strong>et, då discontot nedgick till 7 à 9 %. I jemförelse med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et<br />
visa discontosatserna en förbättrad penningställning un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong>.<br />
Trävaror. Trävaruinförseln <strong>från</strong> Östersjön utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 17 skeppslaster<br />
<strong>om</strong> tillsammans 13,721'/, tolfter, visan<strong>de</strong> i jemförelse med föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et, då 20,195'/j tolfter införts, en förminskning un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 6,474 tolfter.<br />
Af anförda trävarulaster inför<strong>de</strong>s 73 <strong>från</strong> Sverige, 1 <strong>från</strong> Norge samt 3 <strong>från</strong><br />
andra Östersjöhamnar, <strong>och</strong> förmedla<strong>de</strong>s importen af följan<strong>de</strong> trävarufirmor här<br />
på platsen:<br />
Chr. Heckscher & C:o 13 laster <strong>om</strong> 10,836 2/12 tolfter<br />
C. W. Gross & C:o 4 B 2,885'/,, B<br />
17 laster <strong>om</strong> 13,721'/,, tolfter<br />
I förhållan<strong>de</strong> till föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> visar trävaruinförseln hit följan<strong>de</strong> ändringar:<br />
<strong>1888</strong> 17 laster <strong>om</strong> 13,721 tolfter<br />
1887 27 » 20,195 »<br />
1886 37 » 23,768 B<br />
1885 » 18,576 »<br />
1884 » 10,570 B<br />
1883 B 13,673 »<br />
1882 » 23,867 B<br />
De un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et gällan<strong>de</strong> pris för östersjö-furubrä<strong>de</strong>r utgjor<strong>de</strong> 32·5 à 36<br />
mr. pr tolft, med 2 à 2'5 mindre för gran. I förhållan<strong>de</strong> till föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong><br />
voro <strong>de</strong>ssa pris snarare låga, sås<strong>om</strong> af följan<strong>de</strong> jemförelse framg<strong>år</strong>:
411<br />
<strong>1888</strong> högsta notering 36 mr., lägsta d:o 32'5 mr.<br />
1887 B 40 » B 18 s><br />
1886 » 42 » » 37 »<br />
1885 » 46 » » 37 B<br />
1884 » 46 B B 38 B<br />
Af nordamerikanskt trävirke inför<strong>de</strong>s:<br />
Pitchpine 7,411,045 superfic. fot = 19,606 doz 3X9<br />
Lumber 3,404,461 » = 9,006 B B<br />
Spruce 38,093 B = 101 B »<br />
Tillsammans 10,853,599 superfic. fot = 28,713 doz 3X9<br />
emot 19,154,144 B <strong>år</strong> 1887<br />
samt 11,055,490 B B 1886.<br />
Pitehpineinförseln för<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> följer:<br />
<strong>från</strong> Brunswick 4,429,045 superfic. fot<br />
B Pensaeola 2,491,205 B<br />
B Fernandina 490,795 B<br />
Tillsammans 7,411,045 superfic. fot<br />
Prisen för amerikanska furuplankor variera<strong>de</strong> mellan 34 <strong>och</strong> 36 mr. pr<br />
tolft un<strong>de</strong>r större <strong>de</strong>len af <strong>år</strong>et, stego till 37 mr. i oktober <strong>och</strong> uppnåd<strong>de</strong> ända<br />
till 43 mr. mot <strong>år</strong>ets slut. Marknadsnoteringarna för amerikanska furuplankor<br />
voro un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista <strong>år</strong>en följan<strong>de</strong>:<br />
<strong>1888</strong> milreis 32 à 43 pr tolft<br />
1887 B 18 à 40 B<br />
1886 B 37 à 42 B<br />
1885 » 37 à 46 B<br />
1884 » 33 à 46 »<br />
Införseln var un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong> följan<strong>de</strong>:<br />
<strong>1888</strong> 7,411,045 superfic. fot<br />
1887 16,175,061 »<br />
1886 7,757.067 B<br />
1885 8,587^698 »<br />
1884 10,404,593 B<br />
Af bjelkvirke inför<strong>de</strong>s 3,404,461 fot emot 2,593,020 <strong>år</strong>et förut. Häraf<br />
reexportera<strong>de</strong>s dock till Buenos Ayres med svenska skeppet »Ida» 217,927 fot,<br />
hvarigen<strong>om</strong> <strong>år</strong>ets införsel reduceras till 3,186,534 superfic. fot. Importen af<br />
tär uppgifna amerikanska virke förmedla<strong>de</strong>s af följan<strong>de</strong> importfirmor:<br />
Phipps Brothers & C:o 4,378,858 fot<br />
Monteiro Hinie & C:o 3,275,607 »<br />
W. Guimaraes & C:o 2,022.761 »<br />
Karl Valais & C:o 548,382 »<br />
Teixeira Rodriguez 285,646 »<br />
Joao-José dos Reis & C:o 217,927 B<br />
Max Nothmann & C:o 71,665 B<br />
Levering & C:o 38,098 »<br />
B. & F. Da Costa Souza 14,555 »<br />
10,853,499 fot
412<br />
Trots livad man kunnat sluta af <strong>de</strong>nna förminska<strong>de</strong> import af trävaror så<br />
väl <strong>från</strong> Östersjön s<strong>om</strong> Amerika till Brasilien, har <strong>de</strong>n inhemska trävaruproduktionen<br />
ännu ej börjat i någon väsentligare mån inverka på importrörelsen.<br />
De vid nybyggen i Santa Catharina- <strong>och</strong> Paranå-provinserna anbragta sågverken<br />
producera visserligen mellan 10- <strong>och</strong> 15,000 tolfter <strong>om</strong> <strong>år</strong>et, men konsumeras<br />
<strong>de</strong>ssa å inlan<strong>de</strong>t, så att konsumtionen i hamnstä<strong>de</strong>rna så till vida ej berörts<br />
<strong>de</strong>raf. Till följd af <strong>de</strong> dryga transportkostna<strong>de</strong>rna här i lan<strong>de</strong>t, hvar<strong>om</strong> redan<br />
med<strong>de</strong>lats, kan importen till kuststä<strong>de</strong>rna ske billigare än transporten <strong>från</strong> <strong>de</strong>t<br />
inre, trots <strong>de</strong> höga tullafgifter s<strong>om</strong> falla på importvaran. På inlandsorter kan<br />
dock <strong>de</strong>n inhemska produkten utöfva en viss konkurrens med importen, hvilken<br />
i sin tur då f<strong>år</strong> vidkännas transportkostna<strong>de</strong>n. I<strong>från</strong> sågbruken i kolonierna<br />
Itajahy, Blumenau, Ozambuja samt i San José dos Pinhaes <strong>och</strong> Curityba lär<br />
till <strong>om</strong>läggan<strong>de</strong> landsorter i <strong>år</strong> levererats byggnadsvirke för 300,000 mr.<br />
Skogsafverkningen drifves dock på ett allt annat än ändamålsenligt sätt; huggningen<br />
sker all<strong>de</strong>les blindvis, så att arbetarne söka <strong>de</strong> träd i närmaste skog<br />
s<strong>om</strong> falla sig lämpligast till fällning; transporten till sågverket utgör hufvudaffären<br />
<strong>och</strong> hufvudkostna<strong>de</strong>n. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att skogen förstöres, förtjenar arbetaren<br />
en knapp lifnäring <strong>och</strong> sågverken hafva blott en tynan<strong>de</strong> verksamhet.<br />
Enligt en <strong>från</strong> presi<strong>de</strong>nten (landshöfdingen) i Paranä till åkerbruks- <strong>och</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sministern<br />
stäld rapport, s<strong>om</strong> <strong>om</strong>talats i pressen, tyckes hela näringen ligga<br />
temligen nere <strong>och</strong> <strong>de</strong> flesta sågverken i provinsen, meren<strong>de</strong>ls anlagda för utländska<br />
kapital, vara långt i<strong>från</strong> att förete en lofvan<strong>de</strong> ekon<strong>om</strong>isk ställning.<br />
Sås<strong>om</strong> en af orsakerna härtill anföres, att <strong>de</strong>t <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t införda kapitalet<br />
i <strong>och</strong> för <strong>de</strong>ssa verks anläggning ink<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r en tid, då kursen var 18 à 19<br />
d., <strong>och</strong> att följaktligen kapitalet, efter nuvaran<strong>de</strong> kurs af 27 à 28 d., ställer sig<br />
högt. Hvilken befogenhet än <strong>de</strong>tta argument må hafva i afseen<strong>de</strong> på <strong>de</strong>t utländska<br />
kapitalet i <strong>de</strong>ssa företag, hvilket, i fall <strong>de</strong>t skulle re-exporteras, till<br />
följd af kursändringen skulle finnas vara relativt minskadt, är <strong>de</strong>ss tillämpning<br />
å sjelfva driften, s<strong>om</strong> en gång anlagts i lan<strong>de</strong>t, mindre klar. Anledningen till<br />
<strong>de</strong>n öfverklaga<strong>de</strong> aftyning, hvaruti näringen fallit, tor<strong>de</strong> vida mer ligga i <strong>de</strong><br />
bristan<strong>de</strong> k<strong>om</strong>munikationer <strong>och</strong> dyra transporter, s<strong>om</strong> inskränka produktens afsättning<br />
till närmaste <strong>om</strong>nejd. Såt<strong>om</strong> boteme<strong>de</strong>l för <strong>de</strong>t onda föresl<strong>år</strong> presi<strong>de</strong>nten<br />
i ofvan anförda berättelse <strong>de</strong>ls en ytterligare förhöjning af tullafgiften<br />
å trävaruimporten <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t, sålunda att nuvaran<strong>de</strong> afgiften af 9'4 reis pr<br />
kbm. höjes till 15 mr. för nordamerikanskt virke <strong>och</strong> till 19 mr. för Östersjövirket<br />
(meningen med <strong>de</strong>nna skiljaktighet förklaras heller icke) samt <strong>de</strong>ls sågverkens<br />
fritagan<strong>de</strong> <strong>från</strong> all skatt, vare sig allmän, provincial eller municipal.<br />
Förut<strong>om</strong> <strong>de</strong>t att inhemskt virke skulle företrä<strong>de</strong>svis begagnas vid uppföran<strong>de</strong> af<br />
offentliga byggna<strong>de</strong>r, framhåller slutligen rapporten att en nedsättning af 20 %<br />
å jernvägsfrakten med sftrskildt afseen<strong>de</strong> på inhemskt virke skulle af regeringen<br />
utverkas. En näring, s<strong>om</strong> till sin förkofran behöfver så många prioriteter till<br />
skydd emot <strong>de</strong>n utländska konkurrensen, s<strong>om</strong> dock måste vidkännas en transport<br />
af tusentals mil, kan näppeligen sägas hafva uppnått punkten för en naturlig<br />
<strong>och</strong> gagnelig utveckling. Lan<strong>de</strong>t är likväl mycket skogrikt; af Araucariaskogarne,<br />
s<strong>om</strong> betäcka halfva provinsen Parana samt en <strong>de</strong>l af Minas-Geraes <strong>och</strong><br />
Måtto Grosso, kan utmärkt plankvirke beredas. Skulle någonsin en bättre skogsafverkning<br />
eller timmersågning åstadk<strong>om</strong>mas <strong>och</strong> öfver hufvud lättare <strong>och</strong> billigare<br />
k<strong>om</strong>munikationer k<strong>om</strong>ma näringen till <strong>de</strong>l, kan Brasiliens trävirke blifva<br />
en konkurrent, s<strong>om</strong> f<strong>år</strong> medtagas i beräkningen i afseen<strong>de</strong> icke allenast på<br />
härvaran<strong>de</strong> trävarumarknad utan äfven i andra sydamerikanska stapelstä<strong>de</strong>r.<br />
Exporten af dyrare träsorter, mahogni m. m., uppgick un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till<br />
332,379 mr., sålunda för<strong>de</strong>lad:
413<br />
Till Frankrike 247,417 mr.<br />
» England 34,789 »<br />
» Förenta Staterna 31,805 B<br />
» Italien 6,367 t<br />
» Diverse 12,001 »<br />
Summa 332,379 mr.<br />
Från Rio <strong>de</strong> Janeiro utskeppa<strong>de</strong>s häraf for 94,850 mr. Äfven för <strong>de</strong>nna<br />
trävara, hvilken i anseen<strong>de</strong> till sitt högre vär<strong>de</strong> kan lättare bära dyrare transporter,<br />
äro tillverknings- <strong>och</strong> transportutgifterna ett hin<strong>de</strong>r för exportens utveckling.<br />
Från aflägsnare eller afsi<strong>de</strong>s belägna ställen är nedföran<strong>de</strong>t till afskeppningshamnen<br />
all<strong>de</strong>les <strong>om</strong>öjligt på grund af <strong>de</strong>ssa <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r. I Minas-<br />
G-eraes användas <strong>de</strong>ssa dyrbara träsorter icke allenast till pitprops <strong>och</strong> galleriställningar<br />
i grufvorna, utan äfven till broar, stängsel <strong>och</strong> arbetarehyttor.<br />
Klippfisk. Med <strong>de</strong>n tilltagan<strong>de</strong> immigrationen af italienska arbetare är<br />
åtgången af <strong>de</strong>nna för införseln <strong>från</strong> Norge vigtiga importartikel stadd i en<br />
märklig tillväxt. Totalinförseln till Brasilien är sv<strong>år</strong> att beräkna, då <strong>de</strong>taljera<strong>de</strong><br />
uppgifter <strong>om</strong> införseln i rikets andra hamnar ej äro att tillgå. Af införseln<br />
till Bio framg<strong>år</strong> emellertid att konsumtionen i <strong>de</strong> distrikt, s<strong>om</strong> tillgodose<br />
sig <strong>från</strong> hufvudsta<strong>de</strong>n, un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et betydligt tilltagit. Äfven i andra<br />
hamnar, sås<strong>om</strong> Pernambuco, Bahia, Santos, Bio Gran<strong>de</strong> do Sul m. fl., är införseln<br />
ej obetydlig. Enligt här ofvan anförda tulluppgifter öfver införseln till<br />
Rio <strong>de</strong> Janeiro beräkna<strong>de</strong>s klippfisktillförseln un<strong>de</strong>r finans<strong>år</strong>et 1886—87 utgöra<br />
6,334,887 kg., värda 1,266,977 mr., samt un<strong>de</strong>r tilläggshalf<strong>år</strong>et juli—<br />
<strong>de</strong>cember 1887 till 2,733,316 kg. <strong>om</strong> 733,283 mr. Un<strong>de</strong>r kalen<strong>de</strong>r<strong>år</strong>et <strong>1888</strong><br />
utgjor<strong>de</strong> samma import, enligt <strong>från</strong> importörerna erhållna <strong>och</strong> sammanstälda<br />
uppgifter, 71,572 byttor, 37,427 kistor, 3,050 fat <strong>och</strong> 803 halffat, hvilket i<br />
jemförelse med liknan<strong>de</strong> uppgifter föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et visar en tillväxt för <strong>år</strong>et af<br />
20,797 byttor, 3,612 kistor, 3,050 fat <strong>och</strong> 751 halffat. Den i kistor inpacka<strong>de</strong><br />
fisken k<strong>om</strong>mer uteslutan<strong>de</strong> <strong>från</strong> Norge. Sammanräknadt byttor, kistor,<br />
fat <strong>och</strong> halffat utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s <strong>år</strong>ets införsel 112,852 klippfiskbundtar (28,200<br />
mer än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et), en större varuinförsel än hittills någonsin inträffat,<br />
sås<strong>om</strong> af nedanståen<strong>de</strong> jemförelsetabell närmare framg<strong>år</strong>:<br />
1883 införda bundtar 66,520<br />
1884 » 77,594<br />
1885 » 73,780<br />
1886 » 89,392<br />
1887 » 84,652<br />
<strong>1888</strong> » 112,852<br />
Me<strong>de</strong>ltal för <strong>år</strong>en 1883—87 78,387<br />
Mera un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> 34,469<br />
Försäljningsprisen voro un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et följan<strong>de</strong>:<br />
pr kista pr bytta<br />
niilreis milreis<br />
Januari 17—22 22—29<br />
Februari 24—26 25—27<br />
Mars.. 22—23 25—27 fat 18—23<br />
April 18—22 22—26 1/2 » 10—12<br />
Maj 20—22 15—25<br />
Juni 25—27 25—27
414<br />
Juli 25—27 26—27<br />
Augusti 24—25 26—27<br />
September 19—22 21—26<br />
Oktober 20—22 22—27<br />
November 16—18 21 — 26<br />
December 20—21 22—27<br />
fat 18—23<br />
J s> 10—12<br />
Marknadsrörelsen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et var följan<strong>de</strong>:<br />
Fat Halffat Byttor Kistor Tills.<br />
Stock d. 1 jan — — 8,127 2,076 10,203<br />
Införsel 3,050 803 71,572 37,427 112,852<br />
Tillgång 3,050 803 79,699 39,503 123,055<br />
Åtgång un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 2,701 330 61,465 37,723 102,219<br />
Stoek d. 1 jan. 1889 349 473 18,234 1,780 20,836<br />
Första införseln direkt <strong>från</strong> Canada sked<strong>de</strong> i <strong>år</strong> med en un<strong>de</strong>r november<br />
månad Utk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> last, s<strong>om</strong> sål<strong>de</strong>s vid ank<strong>om</strong>sten att levereras i Santos.<br />
Kaffe. Enligt <strong>de</strong> allmänt antagna uppskattningar af kaffeskör<strong>de</strong>n <strong>1888</strong><br />
—89 tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>nsamma hafva utgjort 5 millioner säckar för Rio <strong>de</strong> Janeiro <strong>och</strong><br />
2 1 /, millioner d:o för Santos. Liknan<strong>de</strong> öfverslag för skör<strong>de</strong>n 1889—90 upptaga<br />
<strong>de</strong>nsamma till mellan 2 <strong>och</strong> 3 millioner säckar för Rio samt l 1 /, för<br />
Santos. Efter en skörd, s<strong>om</strong> betydligt öfverstigit me<strong>de</strong>l<strong>år</strong>ets, har man såle<strong>de</strong>s<br />
att emotse en <strong>år</strong>sväxt betydligt un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lmåttan. Af innevaran<strong>de</strong> kaffeskörd<br />
hafva öfver 3 millioner säckar redan tillförts Ri<strong>om</strong>arkna<strong>de</strong>n samt 2 millioner<br />
markna<strong>de</strong>n i Santos. Man antager följaktligen att närmare 2 1 /, millioner äro<br />
qvarliggan<strong>de</strong> på lan<strong>de</strong>t eller på väg till markna<strong>de</strong>n. Totaltillförseln i Rio un<strong>de</strong>r<br />
kalen<strong>de</strong>r<strong>år</strong>et <strong>1888</strong> utgjor<strong>de</strong> 3,451,093 säckar, hvaraf 2,492,157 säckar<br />
un<strong>de</strong>r senaste sex måna<strong>de</strong>rna af <strong>år</strong>et.<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et lyda:<br />
Börsuppgifter <strong>om</strong> marknadstillförseln<br />
Tillförda<br />
säckar<br />
Dagl. me<strong>de</strong>tal<br />
säckar<br />
emot<br />
100_<br />
1887<br />
Januari 200,645 6,473 6,905<br />
Februari 113,983 3,930 9,870<br />
Mars 171,549 5,534 5,828<br />
April 97,288 3,243 6,284<br />
Maj 117,559 3,792 7,049<br />
Juni 257,912 8,597 6,456<br />
Juli 350,394 11,303 3,532<br />
Augusti 430,312 13,881 5,499<br />
September 409,585 13,653 6,633<br />
Oktober 368,400 11,884 5,854<br />
November 471,823 15,727 5,570<br />
December.. 461,643 14,891 6,452<br />
Afskeppningarna <strong>från</strong> Rio u'.?jor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r kalen<strong>de</strong>r<strong>år</strong>et <strong>1888</strong> i jemförelse<br />
med närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Till Förenta Staterna 2,080,010 1,456,223 2,239,119<br />
» Europa 1,022,998 605,434 1,090,918<br />
B Andra län<strong>de</strong>r ...^._^ 148,207 97,309 140,260<br />
Summa 3,251,215 2,158,966 3,470,297
415<br />
Afskeppningarna un<strong>de</strong>r senare sex måna<strong>de</strong>rna af <strong>år</strong>et — närmast afseen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>ets skörd — utgjor<strong>de</strong>:<br />
Af skör<strong>de</strong>n<br />
<strong>1888</strong>—89 1887—88 1886—87<br />
Till Förenta Staterna 1,306,078 563,290 1,178,869<br />
B Europa 778,123 189,678 774,604<br />
» Andra län<strong>de</strong>r 84,671 51,260 90,437<br />
Summa 2,168,872 804,228 2,043,910<br />
Exporten <strong>från</strong> Santos un<strong>de</strong>r kalen<strong>de</strong>r<strong>år</strong>et <strong>1888</strong> åter -var följan<strong>de</strong>:<br />
Till Europa 1,379,606 säckar<br />
B Förenta Staterna 451,505 B<br />
» Andra län<strong>de</strong>r 1,438 »<br />
Summa 1,832,549 säckar<br />
Vid <strong>år</strong>ets slut utgjor<strong>de</strong> behållningen i Ri<strong>om</strong>arkna<strong>de</strong>n 199,878 säckar.<br />
Me<strong>de</strong>ltillförseln har sedan innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>s början varit cirka 10,000 säckar pr<br />
dag <strong>och</strong> hafva un<strong>de</strong>r januari, februari <strong>och</strong> mars tillförts härvaran<strong>de</strong> marknad<br />
892,300 säckar. Un<strong>de</strong>r hela ti<strong>de</strong>n <strong>från</strong> 1 juli förra <strong>år</strong>et till 31 mars innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> ingingo till Ri<strong>om</strong>arkna<strong>de</strong>n 3,698,230 säckar <strong>och</strong> utför<strong>de</strong>s <strong>de</strong>raf un<strong>de</strong>r<br />
samma tid 3,150,605 säckar. Hvad uppskattningen af <strong>de</strong>n blifvan<strong>de</strong> skör<strong>de</strong>n<br />
beträffar, tor<strong>de</strong> särskildt med afseen<strong>de</strong> på Rio-provinsen framhållas, att arbetarebristen<br />
<strong>de</strong>r mer än annars gjort sig gällan<strong>de</strong>, då slafarbetet ej kunnat,<br />
sås<strong>om</strong> i San Paulo <strong>och</strong> äfven i Minas, ersättas med invandrare. Kaffejor<strong>de</strong>ns<br />
beredan<strong>de</strong> för <strong>de</strong>n nya grödan har <strong>de</strong>rföre på många plantager mindre <strong>om</strong>sorgsfullt<br />
egt rum. Angelägna att i främsta rummet inberga <strong>de</strong>n mogna<strong>de</strong> skör<strong>de</strong>n<br />
<strong>och</strong> sköta <strong>de</strong>nsamma, hafva godsegarne, i brist på arbetskrafter, försummat kaffelan<strong>de</strong>ts<br />
vanliga rensning <strong>och</strong> un<strong>de</strong>rhåll, s<strong>om</strong> ej samtidigt kun<strong>de</strong> medhinnas.<br />
Eaffeplantagerna äro följaktligen i mindre v<strong>år</strong>dadt skick <strong>och</strong> produktionen måste<br />
<strong>de</strong>raf blifva hämmad. Några nya planteringar hafva ej heller un<strong>de</strong>r sådana<br />
<strong>om</strong>ständigheter kunnat k<strong>om</strong>ma i fråga, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att äldre <strong>och</strong> mindre fält<br />
snarare än annars öfvergifvits. En ovanligt het s<strong>om</strong>mar med långvarig torka<br />
har <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> skadat <strong>de</strong>n späda frukten <strong>och</strong> hindrat <strong>de</strong>ss normala utveckling,<br />
<strong>de</strong>r trä<strong>de</strong>t redan var försvagadt af bristan<strong>de</strong> v<strong>år</strong>d <strong>och</strong> <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r tilltagan<strong>de</strong><br />
ogräs. Också framträ<strong>de</strong>r allt mer <strong>de</strong>n åsigten, att instundan<strong>de</strong> Rioskörd snarare<br />
bör närma sig till 2 än till 3 millioner säckar, hvartill <strong>de</strong>n i början uppskattats.<br />
I San Paulo är odlingen mycket bättre stäld. Tack vare <strong>de</strong>n tilltagan<strong>de</strong><br />
immigrationen i <strong>de</strong>nna provins har arbetarebristen <strong>de</strong>r i mindre grad<br />
känts <strong>och</strong> kaffejor<strong>de</strong>n kunnat skötas or<strong>de</strong>ntligt. Torkan har väl äfven <strong>de</strong>r gjort<br />
sig gällan<strong>de</strong>, men utan så skadliga följ<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> i Riodistriktet.<br />
Ofvan uppgifna kaffeexport <strong>från</strong> Rio ha<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> hamnar till <strong>de</strong>stination:<br />
Förenta Staterna: <strong>1888</strong> emot 1887<br />
New-York 1,584,287 säckar 1,153,983 säckar<br />
Baltimore 231,218 » 168,126 B<br />
New-Orleans 200,011 » 124,761 »<br />
Galveston 9,993 » 6,000 B<br />
Andra hamnar 54,501 B 3,353 »<br />
2,080,010 säckar 1,456,223 säckar
416<br />
Kanalen <strong>och</strong> norra Europa: <strong>1888</strong> emot 1887<br />
Hamburg 324,753 säckar 159,703 säckar<br />
London 104,540 j> 100,493 »<br />
Havre 103,296 J> 100,483 »<br />
Antwerpen 92,467 » 48,038 B<br />
Southampton 33,617 » 12,648 »<br />
Lissabon f. o. 8,000 B 14,588 »<br />
Bor<strong>de</strong>aux 5,745 » B<br />
Andra hamnar 6,740 B 34,974 B<br />
679,158 säckar 470,927 säckar<br />
Me<strong>de</strong>lhafvet:<br />
Triest 167,683 säckar 48,954 säckar<br />
Marseille 106,707 » 33,483 »<br />
Genua 40,784 B 32,422 »<br />
Andra hamnar 29,587 » 19,648 »<br />
344,761 säckar 134,507 säckar<br />
Atlantiskao.StillahafshamDar 148,207 j> 97,309 ><br />
Enär kongl. generalkonsulatet vid flera tillfallen anmodats af intressera<strong>de</strong><br />
i <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena att uppgifva namn på kaffeexportfirmor här på platsen,<br />
med<strong>de</strong>las härjemte fullständigare uppgift <strong>om</strong> <strong>de</strong> firmor, s<strong>om</strong> handhaft ofvan bemälda<br />
export, jemte <strong>de</strong>ras respektiva exportrörelser un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, dock med inskränkning<br />
till <strong>de</strong> firmor, s<strong>om</strong> exporterat öfver 10,000 säckar.<br />
Arbuckle Brothers 448,671 säckar<br />
Ed. Johnstone & C:o 268,680 B<br />
Levering & C:o 225,109 »<br />
Härd Rand & C:o 201,067 B<br />
J. W. Doane & C:o 188,430 B<br />
John Bradshaw & C:o 182,990 »<br />
Phipps Brothers & C:o 165,940 »<br />
Ed. Pecher et C:ie 165,202 B<br />
Wills Schmilinsky & C:o 156,107 »<br />
Faria Canha & C:o 133,742 B<br />
Gustav Trinks & C:o 120,672 B<br />
Norton Megaw & C:o 108,157 »<br />
Andrew Muir & C:o 99,926 B<br />
Karl Valais et C:ie 99,683 B<br />
Berla & C:o 98,608 »<br />
J. F. <strong>de</strong> Lacerda & C:o 71,443 B<br />
Zonha, Ramos & C:o 66,786 »<br />
Mac Kinnell & C:o 59,347 »<br />
Max Nothmann & C:o 58,833 B<br />
P. S. Nicolson & C:o 47,460 B<br />
Prado e Filhos 41,122 »<br />
C. W. Gross & C:o 38,657 »<br />
Lionel <strong>de</strong> Carvalho & C:o 35,234 B<br />
Okell, Mourao e Wilson 25,996 B<br />
Auguste Leuba et C:ie 24,086 B<br />
V. J. do Måttos e C:a 23,260 »<br />
A. M. Siqueira e Irmaos 19,347 »
417<br />
Eugenio G<strong>om</strong>es 16,119 sackar<br />
Watson Ritchie & C:o 10^694 »<br />
J. J. dos Reis e C:a 10,351 »<br />
Hamann & C:o 10,141 »<br />
Sockerindustrien.<br />
Sås<strong>om</strong> kändt är, har Brasilien reserverat sig med afseen<strong>de</strong> på <strong>de</strong> bestämmelser,<br />
s<strong>om</strong> fattats å <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et i London till ordnan<strong>de</strong> af sockerfrågan<br />
församla<strong>de</strong> konferensen <strong>och</strong> hvilka afse <strong>de</strong>ls statsun<strong>de</strong>rstöd till sockerfabrikationen,<br />
<strong>de</strong>ls mellanriks<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n i premierad sockervara, lemnan<strong>de</strong> sås<strong>om</strong> en öppen fråga<br />
sin framtida anslutning (ill hvad mellan vissa i konferensen representera<strong>de</strong> makter<br />
härvidlag öfverensk<strong>om</strong>mits. Af gällan<strong>de</strong> författningar är ock <strong>de</strong>n brasilianska<br />
regeringen förpligtad till statsun<strong>de</strong>rstöd åt sockerindustrien i lan<strong>de</strong>t. Lagen<br />
<strong>de</strong>n 6 nov. 1875 <strong>och</strong> åtskilliga i öfverensstämmelse <strong>de</strong>rmed ingångna förbin<strong>de</strong>lser<br />
bestämma sådant un<strong>de</strong>rstöd i form af räntegaranti å anläggningskapitalet<br />
till vissa s. k. central- eller normal-sockerbruk i samtliga <strong>de</strong> riksprovinser,<br />
<strong>de</strong>r sockerröret odlas. Enligt samma lag bestämmas <strong>de</strong> sammanlagda bolagssummor,<br />
hvarå räntegaranti f<strong>år</strong> utgå, till 30 millioner milreis. År 1875 utgjor<strong>de</strong><br />
också <strong>de</strong>t af staten räntegarantera<strong>de</strong> kapitalet för tillsammans 32 sockerraffina<strong>de</strong>rier<br />
28,650,000 mr. Sedan <strong>de</strong>ss hafva <strong>de</strong> industriella företag, s<strong>om</strong><br />
åtnjuta sådan garanti, <strong>år</strong> efter annat aftagit <strong>och</strong> uppgingo <strong>de</strong> <strong>de</strong>n 31 mars<br />
<strong>1888</strong> till 25 med ett sammanlagdt räntegaranteradt kapital af 18 mill. milreis.<br />
Tvänne af <strong>de</strong>m, <strong>de</strong> engelska bolagen, Central Sugar Factories of Brazil<br />
samt Bahia Sugar Factories, hafva trädt i liqvidation <strong>och</strong> ett tredje <strong>från</strong>trädt<br />
sin koncession. På grund af <strong>de</strong> härigen<strong>om</strong> inträffa<strong>de</strong> ändringar i garantiförbin<strong>de</strong>lsen<br />
nedsjönk <strong>de</strong>n garantera<strong>de</strong> bolagssumman i november <strong>1888</strong> till 12,600,000<br />
milreis, sålunda för<strong>de</strong>lad:<br />
Sockerbruk Kapital<br />
Maranhao 1 750,000 milreis<br />
Parahyba 1 700,000 »<br />
Pernambuco 5 3,350,000 »<br />
Sergipe 2 1,250,000 »<br />
Bahia 2 1,150,000 »<br />
Rio <strong>de</strong> Janeiro 6 4,600,000 »<br />
San Paulo 1 500,000 »<br />
Minas Geraes 1 300,000 »<br />
19 12,600,000 milreis<br />
Hvarå räntan utgick med:<br />
7 % å 1,000,000 milreis<br />
6 » » 11,600,000 »<br />
Dessa af staten gjorda uppoffringar till befrämjan<strong>de</strong> af sockerindustrien<br />
hafva hittills sällan visat sig motsvara ändamålet <strong>och</strong> ej lyckats hålla näringen<br />
uppe. Afskaffan<strong>de</strong>t i fjol af tullafgiften å sockerexport förbättra<strong>de</strong> ställningen<br />
något, men är industrien ännu långt i<strong>från</strong> att kunna kämpa sig fram med egna<br />
krafter <strong>och</strong> undvara statsun<strong>de</strong>rstö<strong>de</strong>t. Täflan med hvitbetsfabrikationen vore<br />
endast möjlig gen<strong>om</strong> användan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>t numera i Europa allmänt anlita<strong>de</strong> diffusionssystemet<br />
vid raffineringen, gifvan<strong>de</strong> öfver 13 % produkt, medan <strong>de</strong> här<br />
ännu för <strong>de</strong>t mesta begagna<strong>de</strong> turbinpressar med koncentrations- <strong>och</strong> evaporationsprocess<br />
knappast lemna 7 à 8 %. — I hopp <strong>om</strong> att kunna <strong>de</strong>rmed befrämja<br />
införan<strong>de</strong>t af ifrågavaran<strong>de</strong> förbättringar i sockertillverkningen har par-<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 27
418<br />
lamentet i <strong>år</strong> beslutat utsträcka <strong>de</strong>n här ofvan <strong>om</strong>handla<strong>de</strong> räntegarantien till<br />
<strong>de</strong>t ursprungligen afsedda industrikapitalet af 30 mill. milreis, varan<strong>de</strong> dock<br />
<strong>de</strong>t räntegarantera<strong>de</strong> anläggningskapitalet limiteradt i en viss proportion till<br />
fabrikernas <strong>år</strong>liga tillverkning.<br />
Totalproduktionen af socker i Brasilien är ej med säkerhet känd. Af<br />
enskilda beräkningar anslås <strong>de</strong>n till 368,000 tons <strong>år</strong>ligen. Exporten utgjor<strong>de</strong><br />
enligt officiela uppgifter <strong>år</strong>ligen:<br />
År Kg. Me<strong>de</strong>lpris Exportvär<strong>de</strong><br />
1884—85 274,311,419 82 reis 22,699,544 mr-<br />
1885—86 112,399,007 125 » 14,085,183 »<br />
1886—87 226,010,240 71 » 16,178,279 »<br />
Marknadstillförseln i Bio <strong>de</strong> Janeiro särskildt utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>1888</strong><br />
599,671 säckar emot 646,032 1887. Försäljningarna å Kioplatsen utgjor<strong>de</strong><br />
620,454 säckar emot 652,524 <strong>år</strong>et förut.<br />
Industrien. I allmänhet taget är industrien i Brasilien föga utvecklad.<br />
Den inhemska produktionen af industrialster har ock hittills icke i någon väsentligare<br />
mån inverkat på importen af utländska fabrikat, <strong>om</strong> än ti<strong>de</strong>n nalkas,<br />
då en ändring härutinnan kan inträffa. Tack vare <strong>de</strong>n solida, <strong>om</strong> än indirekta<br />
protektion <strong>de</strong> inhemska produkterna åtnjuta gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> höga tullafgifter, s<strong>om</strong><br />
drabba alla <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t införda varor, för att icke tala <strong>om</strong> <strong>de</strong> dryga kostna<strong>de</strong>r<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa få vidkännas i <strong>och</strong> för transporten inåt lan<strong>de</strong>t, kunna lan<strong>de</strong>ts<br />
manufakturvaror in<strong>om</strong> en gifven krets <strong>från</strong> produktionsorten täfla med <strong>de</strong> <strong>från</strong><br />
utlan<strong>de</strong>t införda. Sås<strong>om</strong> i generalkonsülatets föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelse i fråga<br />
<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>ts industriella utveckling påpeka<strong>de</strong>s, ligger <strong>de</strong>n största sv<strong>år</strong>igheten för<br />
all industri härstä<strong>de</strong>s i arbetets dyrhet, i synnerhet när <strong>de</strong>t är fråga <strong>om</strong> fackarbete,<br />
hvilket måste specielt <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t anskaffas. Denna arbetets dyrhet<br />
har i många fall öfvervägt <strong>de</strong> höga tullafgifterna <strong>och</strong> återstält jemvigten så nära<br />
att konkurrensens utgång berott på en gynsam variation i vexelkursen till importörernas<br />
förmån. Härpå har ett i <strong>år</strong> fattadt parlamentsbeslut sökt råda bot<br />
gen<strong>om</strong> att <strong>de</strong>kretera en mobilskala för erläggan<strong>de</strong> af tullafgiften å <strong>de</strong> flesta<br />
industrialster, beräknad efter vexelkursens variationer. Detta bör dock icke så<br />
förstås s<strong>om</strong> <strong>om</strong> ett rent af protektionistiskt system antagits. S<strong>om</strong> bekant hvila<br />
<strong>de</strong> i brasilianska tulltaxan upptagna tullsatserna ingalunda på protektionistisk<br />
grund, utan hafva <strong>de</strong> tillk<strong>om</strong>mit endast af budgetkonsi<strong>de</strong>rationer. Tullmedlen<br />
utgöra 6 /« a ^ budgetens tillgångar, hvarför ock alla tullintägtsfrågor hittills,<br />
behandlats <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna synpunkt. Först i <strong>år</strong> har or<strong>de</strong>t »protektion» i <strong>de</strong>ss<br />
egentliga mening uttalats i lagstiftan<strong>de</strong> församlingen <strong>och</strong> principen af ministéren<br />
upptagits, ehuru visserligen i en mycket tveksam ton. Vid framläggan<strong>de</strong>t af<br />
sin budgetberedning till kamrarne vid sessionens början yttra<strong>de</strong> finansministern<br />
följan<strong>de</strong>:<br />
»Utan att vilja inaugurera en afgjordt protektionistisk regime, anser jag,<br />
att regeringen bor<strong>de</strong> sättas i tillfälle att efter hand företaga sådan revision af<br />
tulltaxan, s<strong>om</strong> kan bereda <strong>de</strong>n inhemska industrien nödigt tullskydd. Statens<br />
hjelp är för <strong>de</strong>m en trängan<strong>de</strong> nödvändighet.»<br />
Förklaringen till <strong>de</strong>n förmildra<strong>de</strong> form, un<strong>de</strong>r hvilken tullskyd<strong>de</strong>t föreslagits<br />
parlamentet, tor<strong>de</strong> i främsta rummet ligga uti <strong>de</strong> redan vidrörda budgetkonsi<strong>de</strong>rationerna<br />
<strong>och</strong> fruktan för att en rubbning i tulltaxan i hvilken s<strong>om</strong><br />
helst riktning skulle kunna äfventyra statens säkraste ink<strong>om</strong>ster. En af gjord<br />
protektionistisk <strong>om</strong>reglering af <strong>de</strong>nsamma, <strong>om</strong> än med höjan<strong>de</strong> af vissa satser,<br />
vore ändock att lemna <strong>de</strong>t säkra för <strong>de</strong>t osäkra. Tanken illustrera<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r
419<br />
<strong>de</strong>batterna gen<strong>om</strong> uttrycket, att »när man har blott en sträng till sin bäge<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>nna är spänd till <strong>de</strong>t yttersta, äro alla försök till <strong>om</strong>spänning farliga».<br />
Dernäst k<strong>om</strong>mo vissa konsi<strong>de</strong>rationer, beroen<strong>de</strong> på partiställningen i kamrarne.<br />
I Förenta Staterna, s<strong>om</strong> man på sätt <strong>och</strong> vis velat taga till förebild i frågan,<br />
framträd<strong>de</strong> protektionismen s<strong>om</strong> en afgjord regeringspolitik först efter <strong>de</strong>t slafarbetet<br />
afskaffats <strong>och</strong> sydstaternas makt krossats. Slafstaterna kämpa<strong>de</strong> till <strong>de</strong>t<br />
yttersta emot <strong>de</strong>nsamma. Nordstaternas politici lycka<strong>de</strong>s också förverkliga sina<br />
planer till utbildan<strong>de</strong> af en storartad inhemsk industri <strong>och</strong> utestängan<strong>de</strong> af utländska<br />
varor först efter <strong>de</strong>t <strong>de</strong> stora landtegend<strong>om</strong>arnes motsträfviga intressen<br />
undanröjts <strong>och</strong> alla kun<strong>de</strong> kufvas un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n stränga lagen samt påtvingas <strong>de</strong><br />
uppoffringar, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna åtminstone i början kräf<strong>de</strong>. Den s. k. Morrelltariffen,<br />
s<strong>om</strong> i början egentligen antagits sås<strong>om</strong> en krigsskatt i <strong>och</strong> för beredan<strong>de</strong> af<br />
ink<strong>om</strong>ster åt <strong>de</strong>n uttömda <strong>och</strong> af krigslånen betunga<strong>de</strong> statskassan, utveckla<strong>de</strong>s<br />
då till ett väldigt protektionistiskt instrument, sedan, i mån af inflytan<strong>de</strong> riked<strong>om</strong>ar,<br />
<strong>från</strong> tulltaxan aflägsnats <strong>de</strong> satser s<strong>om</strong> icke ha<strong>de</strong> ett bestämdt tullskydd<br />
till ändamål.<br />
Med slafveriets afskaffan<strong>de</strong> har en någorlunda liknan<strong>de</strong> situation skapats<br />
härstä<strong>de</strong>s, med <strong>de</strong>n skilnad likväl, att, <strong>om</strong> än slafvarnes plötsliga emanciperan<strong>de</strong><br />
gen<strong>om</strong> lagen <strong>de</strong>n 13 maj har förbittrat <strong>de</strong> inflytelserika egend<strong>om</strong>sherrarne,<br />
har <strong>de</strong>n likväl ingalunda krossat eller ens försvagat <strong>de</strong>ras makt. För<br />
<strong>de</strong>ssa äro <strong>de</strong> industriella intressena likgiltiga <strong>och</strong> tulländringar till <strong>de</strong>ras skydd<br />
en styggelse, så snart statsink<strong>om</strong>sterna <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> kunna sättas på spel <strong>och</strong><br />
jor<strong>de</strong>gend<strong>om</strong>ens beskattning k<strong>om</strong>ma i fråga. Försöken att på ett mera <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong><br />
sätt gen<strong>om</strong> tulltaxan bereda skydd åt industrien med motsvaran<strong>de</strong> lättna<strong>de</strong>r<br />
för råvarors importeran<strong>de</strong> lycka<strong>de</strong>s ock ej vidare än att <strong>de</strong>n ofvan <strong>om</strong>tala<strong>de</strong><br />
mobilskalan antogs, hvarigen<strong>om</strong> tullafgiften höj<strong>de</strong>s i förhållan<strong>de</strong> till vexelkursen.<br />
Parlamentsmajoriteten ha<strong>de</strong> visserligen åsyftat mer. Dess beslut i sagda<br />
hänseen<strong>de</strong> ly<strong>de</strong>r sålunda: »Regeringen bemyndigas att upprätthålla i afseen<strong>de</strong><br />
på sådana införda varor, s<strong>om</strong> äfven produceras i lan<strong>de</strong>t, en mobilskala i tulltaxan,<br />
följan<strong>de</strong> vexelkursens variationer uppåt <strong>från</strong> 22 pence per milreis, samt<br />
att öka tullsatsen å väfna<strong>de</strong>r af b<strong>om</strong>ull <strong>och</strong> hampa, så att <strong>de</strong> inhemska fabrikernas<br />
produkter af samma slag ej må lida af konkurrensen.!) Med särskildt<br />
afseen<strong>de</strong> på väfna<strong>de</strong>r har såle<strong>de</strong>s tullskydd formligen förordats, med öfverlemnan<strong>de</strong><br />
åt regeringen att bestämma i hvilken mån <strong>de</strong>tsamma skall tillämpas.<br />
Här<strong>om</strong> har regeringen å sin sida ännu ingenting afgjort, utan afser <strong>de</strong>kretet<br />
<strong>de</strong>n 26 januari, s<strong>om</strong> tillämpar ofvanbemälda parlamentsresolution, endast införan<strong>de</strong>t<br />
af mobilskalan i förhållan<strong>de</strong> till vexelkursen. Nämnda <strong>de</strong>kret, s<strong>om</strong><br />
träd<strong>de</strong> i kraft <strong>de</strong>n 1 innevaran<strong>de</strong> mars, sås<strong>om</strong> kongl. generalkonsulatet på Bin<br />
tid haft äran inberätta, förordnar nämligen att, utöfver <strong>de</strong>n af gällan<strong>de</strong> tulltaxa<br />
bestämda importtullen för nedan uppgifna varor, en tilläggsafgift skall<br />
uppbäras beräknad efter gällan<strong>de</strong> vexelkurs, på <strong>de</strong>t sätt att, när nämnda kurs<br />
noteras till öfver 22 pence <strong>och</strong> intill 25 pence per milreis, tullafgiften höjes<br />
med _ 6 %,<br />
när samma kurs uppg<strong>år</strong> till öfver 25 <strong>och</strong> intill 27 1 /, pence med 15 %<br />
samt när kursen st<strong>år</strong> öfver 27 1 /» pence med 20 %.<br />
Tilläggsafgiften uppbäres uteslutan<strong>de</strong> af följan<strong>de</strong> importvaror:<br />
Hudar <strong>och</strong> skinn (beredda, ut<strong>om</strong> chamois- <strong>och</strong> getskinn); sa<strong>de</strong>lmakeriarbeten;<br />
kappsäckar <strong>och</strong> koffertar; köttkonserver <strong>och</strong> köttextrakt; spermaceti;<br />
stearinljus; tungor (salta<strong>de</strong>, inlagda); fisk (d:o); frukt (syltad <strong>och</strong> konserverad);<br />
t<strong>om</strong>ater (d:o); parfymerivaror; tobak; möbler; b<strong>om</strong>ull (färgad, ofärgad, garn,
420<br />
vekar); b<strong>om</strong>ullsväfna<strong>de</strong>r <strong>och</strong> klä<strong>de</strong>r förfärdiga<strong>de</strong> <strong>de</strong>raf; filtar; segelduk, säck<strong>och</strong><br />
packväfna<strong>de</strong>r, säckar, strumpor; ullgarn; filt- <strong>och</strong> mattväfna<strong>de</strong>r; flanell,<br />
schalar, mantlar <strong>och</strong> s. k. »ponchos»; filthattar; ylleväfna<strong>de</strong>r <strong>och</strong> <strong>de</strong>raf förfärdiga<strong>de</strong><br />
klä<strong>de</strong>r; <strong>om</strong>slagspapper; lerkärl; kärror; vagnar; körredskap, skottkärror;<br />
jernvägsvagnar; chokolad; konfekt <strong>och</strong> konditorivaror.<br />
Ur statsekon<strong>om</strong>isk synpunkt är <strong>de</strong>nna tulldisposition en an<strong>om</strong>ali, dä <strong>de</strong>ss<br />
praktiska resultat är, att ju mera <strong>de</strong>n i tulluppbörd erlagda summan stiger i<br />
egentligt vär<strong>de</strong>, till följd af pappersmyntets högre kurs emot guld, <strong>de</strong>sto mer<br />
höjes ock tullafgiften; <strong>de</strong>ss egentliga syftemål är, sås<strong>om</strong> redan blifvit antydt,<br />
att utan rubbning af tulltaxan bereda vissa inhemska industrialster skydd gen<strong>om</strong><br />
att afkorta <strong>de</strong>n förtjenst importörer, s<strong>om</strong> köpa i utlan<strong>de</strong>t i guld <strong>och</strong> sälja<br />
här i pappersmynt, kunna hafva af en för<strong>de</strong>laktig kurs pä vexlar. I fråga <strong>om</strong><br />
väfnadsfabrikationen är dock tullskyddsprincipen mera direkt antagen, <strong>och</strong> kunna<br />
följaktligen ändringar i tulltaxan i <strong>och</strong> för principens tillämpning förr eller senare<br />
vara att emotse. Med hänsyn härtill har <strong>de</strong>t ej ansetts vara utan intresse<br />
att något närmare utröna textilfabrikationens nuvaran<strong>de</strong> ståndpunkt i lan<strong>de</strong>t,<br />
<strong>och</strong> häraf tor<strong>de</strong> importen i framti<strong>de</strong>n mer eller mindre bero. Tyvärr saknas<br />
alla officiela uppgifter här<strong>om</strong>. Sjelfva <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sministern i sin berättelse till<br />
kamrarne beklagar att <strong>de</strong>n statistik i frågan regeringen velat bereda ej kunnat<br />
utföras i brist på noggrannare uppgifter. Från enskilda håll, meren<strong>de</strong>ls <strong>de</strong><br />
intressera<strong>de</strong> sjelfva, har jag kunnat skaffa mig några uppgifter <strong>om</strong> sådana fabrikers<br />
verksamhet, hvilka här med<strong>de</strong>las, hur ofullständiga <strong>de</strong> än äro, till belysning<br />
af en fråga, s<strong>om</strong> intresserar import<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns framtid i <strong>de</strong>tta land.<br />
Antalet väfnadsfabriker i Brasilien öfverstiger numera 80, <strong>de</strong>raf 15 i Rio<br />
<strong>de</strong> Janeiro med <strong>om</strong>nejd, 12 i San Paulo, 20 i provinsen Minas Geraes, 17 i<br />
norra provinserna Bahia, Pernambuco <strong>och</strong> Maranhao, 5 i Rio G ran<strong>de</strong> do Sul<br />
samt flera i nybyggen <strong>och</strong> i sö<strong>de</strong>rns kolonicentra. Approximativt beräknas <strong>de</strong>t<br />
i <strong>de</strong>ssa fabriker nedlagda kapitalet uppgå till 50,000 contos <strong>de</strong> reis (100 millioner<br />
kr. Antalet <strong>de</strong>rvid använda arbetare uppgifves vara cirka 30,000.<br />
Om <strong>de</strong> i Rio <strong>de</strong> Janeiro-provinsen anlagda väfnadsfabriker, hvilka tillsammans<br />
använda cirka 6,000 arbetare <strong>och</strong> räkna öfver 4,000 väfstolar, kan<br />
särskildt anföras följan<strong>de</strong>:<br />
Fabriken »Rink» i hufvudsta<strong>de</strong>n, hvars anläggningskapital utgjor<strong>de</strong> 1,000,000<br />
mr, använ<strong>de</strong>r 500 arbetare samt 2 ångmaskiner af 300 hästkrafter hvar<strong>de</strong>ra,<br />
<strong>och</strong> tillverkar 1,460,000 meter väfna<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ligen, <strong>de</strong>raf 1,200,000 meter b<strong>om</strong>ulls-,<br />
200,000 meter ylle- <strong>och</strong> 60,000 meter filtväfna<strong>de</strong>r.<br />
Fabriken »Petropolitana», i närheten af s<strong>om</strong>marsta<strong>de</strong>n Petropolis, vid öarna<br />
Itamaraty <strong>och</strong> Piabanha, med ett anläggningskapital af 1,500,0000 mr., se<strong>de</strong>rmera<br />
ökadt till 2,000,000, har 308 väfstolar af nyare mo<strong>de</strong>ll <strong>och</strong> 320 äldre;<br />
<strong>de</strong>ss maskiner, drifna af vattenkraft vid Itamaraty, kunna utveckla en kraft af<br />
cirka 1,000 hästar. Antalet arbetare uppg<strong>år</strong> till 1,400, men fabriken lifnär<br />
indirekt en befolkning i byn Cascatinha af <strong>om</strong>kring 3,000, nästan alla utländingar.<br />
Dess råvaruåtgång utgör 6,700 kg. b<strong>om</strong>ull dagligen eller öfver 2 mill.<br />
kg. per <strong>år</strong>.<br />
En i samma <strong>om</strong>nejd anlagd fabrik, »Pedro <strong>de</strong> Alcantara», hvilken räkna<strong>de</strong><br />
50 väfstolar <strong>och</strong> en <strong>år</strong>lig tillverkning af 2,750 meter väfna<strong>de</strong>r, nedbrann förli<strong>de</strong>t<br />
<strong>år</strong> <strong>och</strong> har nu återbygts för att inrymma 100 väfstolar.<br />
Fabriken »Brazil Industrial», anlagd för ett kapital af 3 mill. mr., räknar<br />
400 ångdrifna väfstolar, tillverkan<strong>de</strong> 4,389,000 meter b<strong>om</strong>ullsväfna<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ligen.<br />
Dessut<strong>om</strong> uppgifvas i hufvudsta<strong>de</strong>n <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss <strong>om</strong>nejd följan<strong>de</strong> större väfnadsfabriker:
Fabrikerna.<br />
Dessa industriella anläggningars ekon<strong>om</strong>iska ställning framg<strong>år</strong> af nedanståen<strong>de</strong><br />
förteckning:<br />
Allianga aktiekapital 2,400,000 mr.<br />
Carioca » 1,000,000 »<br />
Confianga Industrial » 600,000 »<br />
Pas Gran<strong>de</strong> » 400,000 »<br />
Progresso Ind:e do Brazil » 3,000,000 »<br />
S. Christovao » 300,000 »<br />
S. Joao » 550,000 »<br />
S. Lazaro » 450,000 »<br />
Santo Aleixo » —<br />
Santa Theresa » —<br />
421
422<br />
Af fabrikerna i södra <strong>de</strong>len af riket Bro Rheingantz & C:os begge väfverier<br />
i Rio Gran<strong>de</strong> do Sul <strong>de</strong> vigtigaste. Deras tillverkningsvär<strong>de</strong> uppg<strong>år</strong> till<br />
778,000 mr. ärligen — 204,000 mr. i b<strong>om</strong>ullsväfna<strong>de</strong>r <strong>och</strong> 574,000 mr. i<br />
ylleväfna<strong>de</strong>r. Denna anläggning, s<strong>om</strong> numera öfvergått till ett aktiebolag med<br />
ett aktiekapital af 1,000,000 mr., hvaraf 800,000 inbetalts, bar i <strong>år</strong> lemnat<br />
en nefctobehållning af 130,142 mr., <strong>och</strong> ut<strong>de</strong>lat en divi<strong>de</strong>nd af 16 %. Begge<br />
fabrikerna, hvilka räkna tillsammans 144 väfstolar — 58 för b<strong>om</strong>ulls- <strong>och</strong> 86<br />
för ullväfna<strong>de</strong>r, hvaraf 3 Jacquard-maskiner för finare klä<strong>de</strong>, drifvas af c<strong>om</strong>pound-ångmaskiner<br />
<strong>om</strong> tillsammans 150 hästkrafter <strong>och</strong> använda 420 arbetare.<br />
I provinsialutställningeu i Rio Gran<strong>de</strong> do Sul i <strong>år</strong> utstäl<strong>de</strong> nämnda fabrik 52<br />
olika väfnadssorter. Afsättningen af <strong>de</strong>ss fabrikat i trakten är betydlig <strong>och</strong><br />
något <strong>de</strong>raf exporteras äfven till Uruguay.<br />
Ibland kolonialanläggningarna kunna anföras fabrikerna Esperanga <strong>och</strong> Karstein<br />
& Habich på nybygget Blumenau samt Altmannska textilfabriken i Joinville,<br />
hvilkas respektiva tillverkning är cirka 4,000 väfnadsstycken <strong>år</strong>ligen.<br />
Om <strong>de</strong> 12 väfverier, s<strong>om</strong> nyligen anlagts i provinsen S. Paulo, hafva endast<br />
följan<strong>de</strong> enskildheter kunnat erhållas:<br />
Fabriken Diogo <strong>de</strong> Barros i sta<strong>de</strong>n S. Paulo tillverkar dagligen 800 kg.<br />
b<strong>om</strong>ullsgarn <strong>och</strong> 2,400 meter b<strong>om</strong>ullstyg n:o 3, engelskt märke; använ<strong>de</strong>r 93<br />
arbetare.<br />
Fabriken S. Luiz i Itu eger 24 väfstolar, producerar 1,365 meter dagligen<br />
<strong>och</strong> har betalt höga divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>r.<br />
Fabriken Saltö, belägen 5 km. <strong>från</strong> Itu, har 50 väfstolar <strong>och</strong> 1,600 spinnmaskiner<br />
samt använ<strong>de</strong>r 100 arbetare.<br />
Fabriken Vaturantim å Rio Sorocaba, anläggningskapital mr. 400,000,<br />
C<strong>om</strong>panhia Industrial i Jundiahy, kapital 140,000 mr., <strong>och</strong> S. Antonio å Rio<br />
Parabytinga ega 25 väfstolar, drifna af en turbin på 50 hästkrafter.<br />
Angåen<strong>de</strong> väfverierna i Bahia föreligga följan<strong>de</strong> uppgifter:<br />
Råvaruåtgång<br />
Fabrikens namn Rörelsekapital <strong>år</strong> 1886—87<br />
Todos os Santos i Valencia 280,000 mr 222,320 kg.<br />
Conceicao i » 120,000 » 74,450 »<br />
San Salvador i Bahia 173,890 » 36,650 »<br />
San Carlos i Cachoeira 200,000 » 177,250 »<br />
Nossa S:a da Penha i Bahia 80,000 j> 30,300 »<br />
Nossa S:a do Pilao i » 200,000 » 92,100 »<br />
I provinsen Minas Geraes, <strong>de</strong>r b<strong>om</strong>ullskulturen mest utvecklats, uppgifvas<br />
väfverierna, hvilka för <strong>de</strong>t mesta drifvas med vattenkraft, numera uppgå till<br />
20. Närmare uppgifter kunna dock endast erhållas <strong>om</strong> 12 af <strong>de</strong>m, sås<strong>om</strong><br />
af förteckningen å nästföljan<strong>de</strong> sida framg<strong>år</strong>.<br />
Pariserutställningen.<br />
Ehuru Brasilien redan i januari förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> afböj<strong>de</strong> inbjudningen att officielt<br />
<strong>de</strong>ltaga i utställningen i Paris 1889, har se<strong>de</strong>rmera regeringen, manad af<br />
enskilda inflytan<strong>de</strong>n, hos kamrarne äskat anslag till un<strong>de</strong>rlättan<strong>de</strong> af enskildas<br />
<strong>de</strong>ltagan<strong>de</strong> <strong>de</strong>ri. Parlamentet har ock för ändamålet voterat en summa af 300<br />
contos <strong>de</strong> reis (cirka 600,000 kr.). Utställningsk<strong>om</strong>itéer bilda<strong>de</strong>s så väl här<br />
s<strong>om</strong> i Paris, på hvilkas föranstaltan<strong>de</strong> en brasiliansk af<strong>de</strong>lning å utställningen<br />
är anlagd. Af <strong>de</strong>t bevilja<strong>de</strong> anslaget äro 250 contos afsedda till uppföran<strong>de</strong>
Väfnadsfabriker i Minas Geraes.<br />
423
424<br />
af en brasiliansk paviljong på Marsfältet, för hvilken kontrakt ingåtts af Pariserk<strong>om</strong>itén.<br />
Med resten af anslagsbeloppet skall kostnadsfri transport af till utställningen<br />
ämna<strong>de</strong> föremål beredas.<br />
En förberedan<strong>de</strong> utställning af härtill afsedda artiklar anordna<strong>de</strong>s i Bio<br />
<strong>de</strong> Janeiro af härvaran<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ité <strong>och</strong> var öppen un<strong>de</strong>r hela <strong>de</strong>cember månad.<br />
Oaktadt samma k<strong>om</strong>ité erbjudit sig att <strong>från</strong> andra provinser låta hittransportera<br />
alla för utställningen ämna<strong>de</strong> alster samt efter uppvisning i <strong>de</strong>n förberedan<strong>de</strong><br />
expositionen <strong>om</strong>besörja <strong>de</strong>ras befordran till Paris, voro <strong>de</strong> sålunda här<br />
förevisa<strong>de</strong> alstren jemförelsevis ganska fåtaliga. Långt i<strong>från</strong> att alla provinserna<br />
varit i härvaran<strong>de</strong> utställning representera<strong>de</strong>, hafva <strong>de</strong> flesta af <strong>de</strong> norra<br />
provinserna, Amazonas, Para, Alagoas, Pernambnco, Bahia m. fl., lemnat k<strong>om</strong>iténs<br />
anbud utan afseen<strong>de</strong> <strong>och</strong> direkt expedierat sina alster till Paris. Provinsen<br />
Minas Geraes, hvilken först gjor<strong>de</strong> anspråk på särskildt utställningsrum<br />
i paviljongen, tyckes sedan blifvit så försenad i sina förbere<strong>de</strong>lser att icke<br />
allenast någon förevisning af <strong>de</strong>ss till utställningen ämna<strong>de</strong> föremål ej kunnat<br />
ega rum på <strong>de</strong>n förberedan<strong>de</strong> expositionen härstä<strong>de</strong>s, utan äfven endast ett fåtal<br />
af artiklarne hunno afskeppas i tid för att medhinna uppställningen i Paris.<br />
Ibland <strong>de</strong> afgångna föremålen är likväl <strong>de</strong>n <strong>om</strong>tala<strong>de</strong> af direktören för bergsskolan<br />
i Minas, professor G-orceix, uppgjorda mineralsamling, s<strong>om</strong> illustrerar<br />
provinsens ofantliga riked<strong>om</strong> på malmarter.<br />
På <strong>de</strong>t hela taget befarar man här att <strong>de</strong>nna på måfå i sista stun<strong>de</strong>n<br />
åvägabragta utställning ej värdigt representerar lan<strong>de</strong>t i verldstäflingen på Marsfältet.<br />
Om man skall döma af hvad här på <strong>de</strong>n förberedan<strong>de</strong> utställningen<br />
förevisats, är <strong>de</strong>nna fruktan ej utan grund. Man sakna<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t närmaste all<br />
förevisning af lan<strong>de</strong>ts märkligaste landtbruksalster, <strong>de</strong>ss kända mineralriked<strong>om</strong>ar,<br />
<strong>de</strong>ss sällsamma medicinalväxter <strong>och</strong> skogsprodukter, <strong>de</strong>ss i många hänseen<strong>de</strong>n<br />
märkvärdiga jernvägs- oeh vattenbyggna<strong>de</strong>r, nybyggarelifvet <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss verksamhet.<br />
Anledningen härtill tyckes vara <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>n sent <strong>om</strong>si<strong>de</strong>r uppk<strong>om</strong>na tanken att<br />
<strong>de</strong>ltaga i verldsutställningen, sedan <strong>de</strong>n första vägran ansetts för <strong>de</strong>finitiv, <strong>de</strong>la<br />
<strong>och</strong> i synnerhet en sorts antagonism s<strong>om</strong> börjat allt mera träda i dagen —<br />
sås<strong>om</strong> på ett annat ställe redan antydts — mellan <strong>de</strong> äldre landtbruksintressena<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> yngre industriella sträfvan<strong>de</strong>na, till hvilkas förmån eller på hvilkaa<br />
initiativ man anser att <strong>de</strong>tta ändra<strong>de</strong> beslut varit tillvägabragt.<br />
Vare härmed huru s<strong>om</strong> helst, är <strong>de</strong>t onekligt att <strong>de</strong>ssa för riket jemförelsevis<br />
nya näringars förstlingsalster upptaga he<strong>de</strong>rsplatsen på utställningen,<br />
åtminstone att döma af hvad här uppvisa<strong>de</strong>s af v<strong>år</strong>a spinnerier, väfverier, jernbruk,<br />
ölbryggerier, <strong>de</strong>stillerier m. m.<br />
I<strong>från</strong> jerngrufvan oeh bruket Ipanema lär hafva till utställningen öfversändts<br />
diverse malmalster <strong>och</strong> jernfabrikat, hvilka, liks<strong>om</strong> Grorceix's samlingar<br />
<strong>från</strong> Minas, ej hunno exponeras härstä<strong>de</strong>s. Nämnda staten tillhöriga oeh för<br />
kronans räkning bearbeta<strong>de</strong> jern- <strong>och</strong> kolgrufva är, s<strong>om</strong> bekant, k<strong>om</strong>binerad<br />
med nedsmältning af malm, smi<strong>de</strong>, gjuteri, ståltillverkning <strong>och</strong> maskin verkstad.<br />
Så väl bergshandteringen s<strong>om</strong> fabriksdriften hafva un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong>en betydligt<br />
utvidgats. Malmproduktionen har tilltagit så att afkastningen i <strong>år</strong> utgjor<strong>de</strong>:<br />
Jernmalm 1,289,900 kg. emot 965,580 kg. 1887<br />
Malmhydrat 234,555 » » 143,520 B »<br />
Kalkjord 228,820 » » 111,660 » »<br />
Lerskiffer 67,200 x> » 57,870 » »<br />
Antracit 3,263,000 »<br />
Malmextraktionen har kostat i me<strong>de</strong>ltal 2,500 reis per kbm. Kolupptagningen<br />
12 mr. per ton. Vid malmens smältning använ<strong>de</strong>s 1,637,700 kg. kol
425<br />
<strong>och</strong> 1,181,822 kg. jernmalm, hvaraf producera<strong>de</strong>s 790,000 kg. gjutjern, hvaraf<br />
92,000 kg. gjutjernsarbeten, samt 294,000 kg. stångjem. Stålbruket inrätta<strong>de</strong>s<br />
först <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> <strong>och</strong> uppgick stålproduktionen till cirka 6,000 kg. I verksta<strong>de</strong>n<br />
tillverka<strong>de</strong>s maskiner <strong>och</strong> maskin<strong>de</strong>lar för 38,380 mr. emot 21,570 <strong>år</strong>et förut.<br />
Till <strong>de</strong>korering af utställningsbyggna<strong>de</strong>n har pariserk<strong>om</strong>itén på lyckligt sätt<br />
användt tropiska växter, <strong>och</strong> har firman van Houten i Bryssel, hvilken anses<br />
ega <strong>de</strong>n vackraste <strong>och</strong> mest fullständiga samling af sådana, ingått kontrakt med<br />
k<strong>om</strong>itén att i nämnda syfte flytta sina samlingar till Paris. Exporten af sådana<br />
lefvan<strong>de</strong> växter häri<strong>från</strong> har un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong>en allt mer tilltagit, sedan<br />
<strong>de</strong>ssa numera k<strong>om</strong>mit i så allmänt bruk sås<strong>om</strong> prydna<strong>de</strong>r. S<strong>om</strong>liga af <strong>de</strong> sällsyntare<br />
sorterna <strong>från</strong> Amazonen betinga mycket höga pris. Sålunda anföres<br />
att en Catleya cypripediwm betalts i Paris med 6,000 fr., en C. tàbrayana<br />
med 4,500 fr. samt en G. lauralina med 2,500 fr.<br />
Akerbruksförhållan<strong>de</strong>n.<br />
Landtbruksnäringen i Brasilien <strong>och</strong> öfver hufvud <strong>de</strong>ss förnämsta gren,<br />
<strong>de</strong>n allt annat öfvervägan<strong>de</strong> kaffekulturen, har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et gen<strong>om</strong>gått en sv<strong>år</strong><br />
kris, till följd af slafveriets afskaffan<strong>de</strong> <strong>och</strong> <strong>de</strong>n ändring i arbetsförhållan<strong>de</strong>na,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>raf föranledts. Af hvad redan af gifna förhållan<strong>de</strong>n kan dömas, tyckes<br />
näringen likväl böra i <strong>de</strong>t hela taget gå segran<strong>de</strong> gen<strong>om</strong> profvet. De farhågor<br />
för en vidsträcktare rubbning af landtbruksdriften gen<strong>om</strong> ett allmännare inställan<strong>de</strong><br />
af odlingsarbetet på lan<strong>de</strong>t hafva hittills visat sig vara ogrunda<strong>de</strong>.<br />
Den förvirring, s<strong>om</strong> en så plötslig <strong>om</strong>kastning i sekelgamla arbetsvilkor i första<br />
ögonblicket framkalla<strong>de</strong>, vara<strong>de</strong> en förvånan<strong>de</strong> kort tid, hvarefter en ny ordning,<br />
grundad på ömsesidiga eftergifter, inträd<strong>de</strong>, hvilken tills vidare haft <strong>de</strong> bästa<br />
resultat. Till <strong>de</strong>tta <strong>de</strong>n befara<strong>de</strong> öfvergångens un<strong>de</strong>rlättan<strong>de</strong> bidrogo i synnerhet<br />
tvänne <strong>om</strong>ständigheter, <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>n, att vid emancipationens <strong>de</strong>kreteran<strong>de</strong> en ovanligt<br />
rik kaffeskörd var färdig till inbergning, hvilken ej medgaf någon tidsspillan,<br />
<strong>de</strong>ls ock att lagen <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart träd<strong>de</strong> i kraft <strong>och</strong> k<strong>om</strong> s<strong>om</strong> en öfverraskning<br />
på <strong>de</strong> intressera<strong>de</strong>, så att slafvar <strong>och</strong> alafegare skil<strong>de</strong>s innan misstro,<br />
harm <strong>och</strong> uppror hunnit förbittra <strong>de</strong>ras förhållan<strong>de</strong> till hvarandra <strong>och</strong> <strong>om</strong>öjliggöra<br />
en framtida öfverensk<strong>om</strong>melse un<strong>de</strong>r nya vilkor. Ty så bebådad, <strong>om</strong>tvistad<br />
<strong>och</strong> <strong>om</strong>skrifven emancipationen än varit, blef likväl lagen <strong>de</strong>n 13 maj<br />
en öfverraskning för många <strong>och</strong> mest för <strong>de</strong>n rika plantage- <strong>och</strong> slafegareklassen.<br />
Att slafveriet var ämnadt att snart utdö ansågo väl <strong>de</strong> flesta, stun<strong>de</strong>ns hänförelse<br />
ha<strong>de</strong> fört allt med sig, <strong>och</strong> <strong>de</strong>n för Brasiliens ära <strong>och</strong> väl allt <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong><br />
lagen votera<strong>de</strong>s enhälligt i all sin enkelhet utan ringaste förbehåll. Med<br />
sex ord förklara<strong>de</strong> folkets representanter slafveriet afskaffadt, <strong>och</strong> med ett penndrag,<br />
vid <strong>de</strong>kreteran<strong>de</strong> af lagens exekution <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart <strong>de</strong>refter, frigjor<strong>de</strong> prinsessan-regentinnan<br />
närmare en million slafvar.<br />
Men <strong>de</strong>refter k<strong>om</strong> tanken, huru <strong>de</strong>ssa arbetskrafter skulle umbäras. Hvad<br />
blefve väl af <strong>de</strong>n mogna<strong>de</strong> skör<strong>de</strong>n utan skör<strong>de</strong>män att inberga <strong>de</strong>nsamma? I<br />
första ruset af sin frihet skynda<strong>de</strong> slafven att nedlägga arbetet <strong>och</strong> lemna sin<br />
husbon<strong>de</strong>. För hon<strong>om</strong> betyd<strong>de</strong> friheten framför allt sysslolöshet, rättighet att<br />
lätjas, sofva bort ti<strong>de</strong>n <strong>och</strong> ströfva hvart hon<strong>om</strong> lyste, i synnerhet bort <strong>från</strong><br />
<strong>de</strong>t hem, s<strong>om</strong> varit träld<strong>om</strong>ena. I sin förbittring häröfver ha<strong>de</strong> ock husbon<strong>de</strong>n<br />
troligen låtit hon<strong>om</strong> svälta i <strong>de</strong>nna sin frihet <strong>och</strong> jagat hon<strong>om</strong> obarmhertigt<br />
bort, när hungern dref hon<strong>om</strong> ur skogen tillbaka till g<strong>år</strong><strong>de</strong>n. Till all lycka<br />
för båda stod dock, sås<strong>om</strong> ofvan nämnts, kaffeskör<strong>de</strong>n mogen, trä<strong>de</strong>n digna<strong>de</strong> <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r<br />
<strong>och</strong> frukten måste <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart plockas <strong>och</strong> inbergas eller förspillas. Manad<br />
af sitt intresse inlät sig egend<strong>om</strong>sherren i un<strong>de</strong>rhandling med sin forne träl <strong>och</strong>
426<br />
k<strong>om</strong> sålunda mycket tidigare än annars varit fallet att finna sig i <strong>de</strong> nya förhållan<strong>de</strong>na.<br />
I arbetstagaren väcktes <strong>de</strong>remot i <strong>och</strong> med <strong>de</strong>ssa anbud <strong>om</strong> daglön<br />
ett förr okändt penningbegär <strong>och</strong> en önskan att kunna köpa sig granna<br />
klä<strong>de</strong>r, i synnerhet skodon, s<strong>om</strong> hittills förnekats slafven <strong>och</strong> i hans ögon blifvit<br />
en sorts frihetens symbol. Husbon<strong>de</strong>n var nu <strong>de</strong>n förste att egga <strong>och</strong> un<strong>de</strong>rblåsa<br />
<strong>de</strong>tta begär, sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t enda me<strong>de</strong>l att mana negern till arbete. I många<br />
fall visa<strong>de</strong> <strong>de</strong>nne sin valfrihet gen<strong>om</strong> att antaga arbete hos en annan än husbon<strong>de</strong>n<br />
<strong>och</strong> häraf uppstod en konkurrens emellan arbetsgifvarne, hvilken tjena<strong>de</strong><br />
till att förbättra negerns arbetsvilkor. I San Paulo, dit invandringen redan<br />
fört ett stort antal italienska ni. fl. arbetare, föredrogo i allmänhet plantageegarne<br />
att anlita sådana. Negrerna utvandra<strong>de</strong> <strong>de</strong>remot till andra orter, mesta<strong>de</strong>ls<br />
till Rio-provinsens kaffeplantager, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>t utländska elementet, <strong>de</strong>ls på<br />
grund af klimatet, <strong>de</strong>ls med anledning af <strong>de</strong>t sv<strong>år</strong>are arbete traktens kupera<strong>de</strong><br />
mark kräfver, ej ännu inträngt. Huru s<strong>om</strong> helst inberga<strong>de</strong>s emellertid en kaffeskörd<br />
af 7 1 /, millioner säckar <strong>och</strong> <strong>de</strong>n <strong>de</strong>l, s<strong>om</strong> på grund af bristan<strong>de</strong> arbetskrafter<br />
till plockning <strong>och</strong> inbergning måste gifvas till spillo, var högst obetydlig.<br />
Ofvergången <strong>från</strong> <strong>de</strong> gamla till <strong>de</strong> nya arbetsvilkoren, s<strong>om</strong> i andra län<strong>de</strong>r<br />
förorsakat så stora rubbningar samt oersättliga förluster, har såle<strong>de</strong>s försiggått<br />
jemförelsevis lugnt <strong>och</strong> utan <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbar skada för landtbruket.<br />
Hvad nu <strong>de</strong>n me<strong>de</strong>lbara eller eventuela effekten af ändringen i härvaran<strong>de</strong><br />
landtbruksvilkor beträffar, är <strong>de</strong>nna naturligtvis sv<strong>år</strong>are att bestämma.<br />
Frågan hvilar på tvänne hufvudfaktorer, nämligen <strong>de</strong>n kapitalminskning s<strong>om</strong><br />
egend<strong>om</strong>sherrarne ve<strong>de</strong>rfarits gen<strong>om</strong> förlusten af slafvarnes vär<strong>de</strong> (<strong>de</strong>nna förlust<br />
angifves närmare längre fram) samt arbetarens rätt till an<strong>de</strong>l af driftens afkastning<br />
eller ersättning härför. Verkningen af bägge <strong>de</strong>ssa faktorer börjar redan<br />
visa sig. Den store plantageegaren, drifven att dagtinga med <strong>de</strong>t fria arbetet,<br />
har på praktiskt sätt k<strong>om</strong>mit un<strong>de</strong>rfund med att hans ofantliga egend<strong>om</strong>, stor<br />
s<strong>om</strong> en liten provins, men hvaraf ej en tion<strong>de</strong><strong>de</strong>l är uppodlad, numera ej kan<br />
skötas utan fritt kapital; men just kapital är <strong>de</strong>t s<strong>om</strong> nu mest fattas hon<strong>om</strong>,<br />
hvaremot han har jord i nästan <strong>om</strong>ätligt <strong>om</strong>fång, ehuru medfödda förd<strong>om</strong>ar<br />
<strong>och</strong> jor<strong>de</strong>gend<strong>om</strong>ens beskaffenhet hittills hindrat hon<strong>om</strong> att draga nytta <strong>de</strong>raf.<br />
Gen<strong>om</strong> immigrationen kan <strong>de</strong>nna tillgodogöras för vinnan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n nu framför<br />
allt annat trängan<strong>de</strong> arbetskraften. Häraf <strong>de</strong>n <strong>om</strong>kastning i fazen<strong>de</strong>irons eller<br />
<strong>de</strong>n store plantageegarens ställning till invandringen. Det s<strong>om</strong> förut varit hon<strong>om</strong><br />
en styggelse måste han nu <strong>om</strong>hulda <strong>och</strong> locka till sig. Immigranternas<br />
dagligen växan<strong>de</strong> antal har ock en tid med möda kunnat tillfredsställa <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong><br />
efterfrågan för sådana å <strong>de</strong> stora landtegend<strong>om</strong>arne. Jordlotter ut<strong>de</strong>las till <strong>de</strong>ssa<br />
kolonister till uppodling i ersättning för <strong>de</strong>ras arbete på plantagerna. En sorts<br />
métayage-system har uppstått <strong>och</strong> allt mera k<strong>om</strong>mit i bruk, men <strong>de</strong>t skiljer sig<br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong>t franska <strong>de</strong>ri, att ej hela arbetets produkt <strong>de</strong>las med jor<strong>de</strong>ns egare,<br />
utan tillk<strong>om</strong>mer immigranten o<strong>de</strong>ladt allt hvad han å sin uppodla<strong>de</strong> jordlott lyckats<br />
frambringa äfvens<strong>om</strong> <strong>de</strong> kreatur han kunnat <strong>de</strong>ra uppföda, <strong>och</strong> endast hvad<br />
kaffeplantagen un<strong>de</strong>r hans skötsel inbragt <strong>de</strong>las egaren <strong>och</strong> arbetaren emellan.<br />
Och ändå är <strong>de</strong>nna anordning i anseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong>t kontant betalda arbetets dyrhet<br />
till godsegarens för<strong>de</strong>l. För immigranten är <strong>de</strong>t å andra sidan en för<strong>de</strong>l<br />
att slippa <strong>de</strong>t hittills praktisera<strong>de</strong> systemet med dags- eller arbetslön, hvilken<br />
oftast återvän<strong>de</strong> till godsegaren gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n å godset anbragta viktualie<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n,<br />
<strong>de</strong>r han nödga<strong>de</strong>s köpa sina lifsförnö<strong>de</strong>nheter. Om han också ej med full frihet<br />
på egen jord kan bereda sig sin utk<strong>om</strong>st, sporras han i alla fall till företagsamhet<br />
i <strong>de</strong>n binäring han å sin jordlott kan idka, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t han af sitt arbete<br />
på plantagen f<strong>år</strong> sin egentliga utk<strong>om</strong>st.<br />
För <strong>de</strong>m s<strong>om</strong> ifra för <strong>de</strong>n fria, sjelfständiga kolonisationen <strong>och</strong> hvilka
427<br />
vänta landtbrukets nydaning af kolonistens större företagsamhet oeh driftiga<br />
arbete, framst<strong>år</strong> nämnda métayage-system likväl blott s<strong>om</strong> en halfmesyr, s<strong>om</strong><br />
hindrar en grundlig <strong>och</strong> hastig uppodling, hvarigen<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>ts framtida förkofran<br />
ensamt kan vinnas. Dessa, oeh <strong>de</strong> utgöra ett politiskt parti, hvars inflytan<strong>de</strong><br />
ej är så ringa, anse i likhet med härvaran<strong>de</strong> immigrationssällskap att<br />
kolonisationens framtid just ligger i <strong>de</strong> stora egend<strong>om</strong>arnes <strong>de</strong>lning i smärre,<br />
sjelfständiga hemman samt i <strong>de</strong>n odla<strong>de</strong> i stället för sås<strong>om</strong> hittills <strong>de</strong>n obruka<strong>de</strong><br />
jor<strong>de</strong>ns kolonisering. Emot <strong>de</strong>ssa sträfvan<strong>de</strong>n reser sig landtmanna- eller<br />
plantageegarepartiet med all makt <strong>och</strong> förklarar <strong>de</strong>m sås<strong>om</strong> en simpel spoliation.<br />
Sås<strong>om</strong> en me<strong>de</strong>lväg härutinnan kan man betrakta métayage-systemet, s<strong>om</strong><br />
tjenar att bereda en helsosam öfvergång <strong>och</strong> vänja invandraren vid <strong>de</strong> lokala förhållan<strong>de</strong>na,<br />
hvarigen<strong>om</strong> han vinner nödig erfarenhet för ett sjelfständigare uppträdan<strong>de</strong>,<br />
på samma gång jor<strong>de</strong>garen <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> på praktisk väg f<strong>år</strong> erfara för<strong>de</strong>larne<br />
af jor<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>lning, när han finner hur mycket hans egend<strong>om</strong> vinner i<br />
försäljningsvär<strong>de</strong> gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>ss, <strong>om</strong> än partiella, upplåtan<strong>de</strong> till enskild drift. En<br />
sådan stor egend<strong>om</strong>s försäljning var förut hardt nära en <strong>om</strong>öjlighet. Oftast<br />
var <strong>de</strong>n ej ens uppmätt, gränserna voro så att säga traditionella <strong>och</strong> inneslötö<br />
stora <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> endast gen<strong>om</strong> folkets sägner kun<strong>de</strong> uppgifvas. Egend<strong>om</strong>en<br />
kun<strong>de</strong> hvarken realiseras eller utmätas. I fall ett hypotekslån skulle å <strong>de</strong>nsamma<br />
upptagas, var <strong>de</strong>t ej jor<strong>de</strong>n utan slafvarne å egend<strong>om</strong>en s<strong>om</strong> inteckna<strong>de</strong>s.<br />
S<strong>om</strong> ej heller <strong>de</strong>nna inventariepant kun<strong>de</strong> med lätthet realiseras af inteckningstagaren,<br />
voro räntorna å sådana lån i motsvaran<strong>de</strong> mån höga. Icke<br />
<strong>de</strong>ss mindre voro dylika lån mycket anlita<strong>de</strong> af <strong>de</strong> högborne plantageegarne.<br />
Jor<strong>de</strong>gend<strong>om</strong>ens hypotheksskuld ensamt till Rio <strong>de</strong> Janeiro-bankerna uppg<strong>år</strong> till<br />
60 millioner milreis (120 mill. kr.), <strong>från</strong>sedt oprioritera<strong>de</strong> skul<strong>de</strong>r till <strong>de</strong> affärsmän<br />
på platsen, hvilka handhafva plantörens kaffeexpeditioner. Med slafveriets<br />
afskaffan<strong>de</strong> hafva bankernas inteckningar ipso facto flyttats <strong>från</strong> inventariet<br />
till fastigheten, <strong>från</strong> slafvarne till jor<strong>de</strong>n. Dennas vär<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> förut uppskatta<strong>de</strong>s<br />
efter antalet <strong>de</strong>ra uppfödda slafvar, beror nu på antalet immigranter,<br />
s<strong>om</strong> kunnat <strong>de</strong>ra nedsätta sig. Deraf förklaras bankernas intresse att befrämja<br />
koloniseringen <strong>och</strong> för<strong>de</strong>lningen af intecknad egend<strong>om</strong>. Ti<strong>de</strong>n k<strong>om</strong>mer dock,<br />
då intet<strong>de</strong>ra af <strong>de</strong>ssa system tillfredsställer invandraren, <strong>och</strong> jor<strong>de</strong>n måste då<br />
öfverlåtas åt hon<strong>om</strong>. I stället för <strong>de</strong>n nuvaran<strong>de</strong> simple landtbruksarbetaren framträ<strong>de</strong>r<br />
då en annan klass immigranter, bå<strong>de</strong> villiga <strong>och</strong> mäktiga att betala sina<br />
jordlotter. Den i andra för spekulationen nyligen upplåtna län<strong>de</strong>r välkända<br />
landfebern, eller ifrig spekulation i jor<strong>de</strong>gend<strong>om</strong> har här, till följd af landtegend<strong>om</strong>ens<br />
<strong>och</strong> egan<strong>de</strong>rättens särskilda beskaffenhet, ej förr kunnat göra sig gällan<strong>de</strong>.<br />
Nu synes dock en ändring förestå i <strong>de</strong>tta hänseen<strong>de</strong> <strong>och</strong> måhända är <strong>de</strong>n tid<br />
ej aflägsen, då spekulationen blir lika liflig s<strong>om</strong> någonsin i Nordamerika, Australien<br />
eller senast i La Plata-län<strong>de</strong>rna.<br />
Den europeiske landtbruksarbetarens duglighet i <strong>och</strong> för kaffeodlingen har<br />
un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong>en tydligt visat sig, synnerligast i San Paulo-provinsen, hvarest<br />
närmare 150,000 immigranter äro anstälda på plantagerna. Arbetet har ej allenast<br />
gått jemt <strong>och</strong> ledigt, utan är frukten också bättre beredd för markna<strong>de</strong>n.<br />
Trä<strong>de</strong>ns skötsel har varit <strong>om</strong>sorgsfullare, <strong>och</strong> af <strong>de</strong>rvid gjorda rön framg<strong>år</strong>,<br />
att en driftig arbetare kan med lätthet sköta sina 1,000 à 1,500 kaffeträd (i<br />
Rio-provinsen, <strong>de</strong>r planteringarna äro tätare, närmare 3,000), rensa jor<strong>de</strong>n 3<br />
a 4 gånger un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, plocka <strong>och</strong> inbära frukten samt sköta torkningen. Till<br />
<strong>de</strong>ssa diverse operationer förslå 4 à 6 måna<strong>de</strong>r, <strong>och</strong> arbetaren har sålunda<br />
full tid öfrig för odling af spanmål <strong>och</strong> rotfrukter samt trädg<strong>år</strong>dsskötsel samt<br />
annat arbete för egen räkning. — Ett kaffeträds <strong>år</strong>liga afkastning varierar mellan<br />
1 <strong>och</strong> 10 kg., allt efter jordmån, kultur <strong>och</strong> vä<strong>de</strong>rlek. Planterings- <strong>och</strong>
428<br />
odlingasätten gro mycket olika i San Paulo, Bio <strong>de</strong> Janeiro <strong>och</strong> Minas (xeraes.<br />
I <strong>de</strong> båda sistnämnda distrikten är marken vanligen kuperad <strong>och</strong> bergig, trä<strong>de</strong>n<br />
små <strong>och</strong> buskarta<strong>de</strong> samt plantera<strong>de</strong> tätare invid hvarandra. I San Paulo<br />
är jor<strong>de</strong>n bördigare, kaffeträ<strong>de</strong>n betydligt större <strong>och</strong> planteras med större mellanrum.<br />
Afkastningen per träd är <strong>de</strong>r också mycket större. I allmänhet gifva<br />
1,000 träd å Rio- <strong>och</strong> Minas-plantagerna 175 alqueirs* kaffefrukt, lemnan<strong>de</strong> efter<br />
torkning <strong>och</strong> afskalning 70 arrobas eller 1,028 kg. kaffebönor. På en San<br />
Paulo-plantage <strong>de</strong>remot gifva 1,000 träd 500 alqueirs frukt, hvaraf fås 200<br />
arrobas eller 2,938 kg. skaladt kaffe. I allmänhet beräknas ett kaffeträd i<br />
San Paulo gifva 3 kg. samt ett sådant i Kio 1 kg. kaffe. En alqueir land<br />
med 1,200 träd gifver sålunda i San Paulo-distrikt i me<strong>de</strong>ltal 240 arrobas eller<br />
noga räknadt 3,525'60 kg. kaffe, medan i Rio-distrikt en alqueir med 3,000<br />
träd gifver endast 210 arrobas eller 3,125·90 kg. Kaffelan<strong>de</strong>ts skötsel best<strong>år</strong><br />
i <strong>de</strong>n s. k. »capinacao», eller jor<strong>de</strong>ns rensning <strong>från</strong> ogräs 3 à 4 gånger <strong>om</strong><br />
<strong>år</strong>et, samt fruktplockningen. Hvarje sådan rensning tager i anspråk 25 arbetare<br />
pr dag pr alqueir kaffeland <strong>och</strong> betalas med 40 à 50 nr. En god arbetare<br />
kan rensa sin alqueir kaffeland in<strong>om</strong> 25 dagar. För tre rensningar <strong>om</strong><br />
<strong>år</strong>et åtgå såle<strong>de</strong>s 75 dagar. I daglön har han l 1 /, mr. med <strong>och</strong> 2 mr. utan<br />
kost. Sädana löner gälla dock endast un<strong>de</strong>r kafferensningsti<strong>de</strong>n. Kaffeplockningen<br />
betalas med 200 reis pr alqueir plockad frukt jämte kost <strong>och</strong> med 3à<br />
400 reis pr alqueir utan kost. Dessa pris vexla dock något efter plantationens<br />
beskaffenhet. En arbetare kan plocka 3 à 4 alqueir kaffefrukt pr dag.<br />
Un<strong>de</strong>r förut <strong>om</strong>tala<strong>de</strong> métayage- eller halfpartssystem öfvertager Iandtbruksarbetaren,<br />
hvilken af godsegaren <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> f<strong>år</strong> bostad <strong>och</strong> jord till egen odling,<br />
skötan<strong>de</strong>t af ett kaffeland, d. v. s. jordrensningen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et samt fruktens<br />
bergning, <strong>och</strong> <strong>de</strong>lar produkten med godsegaren. Denna <strong>de</strong>lning afser frukten,<br />
innan torkning <strong>och</strong> skalning skett. Delhafvaren kan sedan antingen sås<strong>om</strong> råvara<br />
sälja sin an<strong>de</strong>l till godsegaren eller hos hon<strong>om</strong> låta torka <strong>och</strong> skala <strong>de</strong>nsamma<br />
för egen räkning emot erläggan<strong>de</strong> af mellan 400 <strong>och</strong> 800 reis pr arroba.<br />
En landtbruksarbetare, s<strong>om</strong> sålunda i métayage öfvertagit en alqueir<br />
kaffejord i San Paulo med 1,200 träd, offrar <strong>de</strong>rpå för 3 rensningar 75 dagars<br />
arbete samt för plockning <strong>och</strong> inbergning af 600 alqueirs kaffefrukt ytterligare<br />
150 dagar, hvarför han erhåller för sin part, un<strong>de</strong>r antagan<strong>de</strong>, sås<strong>om</strong><br />
ofvan anför<strong>de</strong>s, af en me<strong>de</strong>lskörd af 3 kg. pr träd, hälften af 3,600 kg., d. v. s.<br />
1,800 kg. kaffe, hvarå han dock f<strong>år</strong> betala torknings- <strong>och</strong> skalningskostna<strong>de</strong>r.<br />
Nettopriset för sådant kaffe på kaffeg<strong>år</strong><strong>de</strong>n är mycket sv<strong>år</strong>t att bestämma, beroen<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>tta på plantagens afstånd <strong>från</strong> afskeppningshamnen <strong>och</strong> transportkostna<strong>de</strong>rna<br />
dit. Tager man me<strong>de</strong>lpriset i Santos <strong>och</strong> Rio till 5 mr. pr 10 kg.<br />
eller arroban till 7,350 reis <strong>och</strong> afräknar för transportkostna<strong>de</strong>r, k<strong>om</strong>missioner<br />
m. m. 2,350 reis, kan med ett approximativt me<strong>de</strong>ltal kaffets nettovär<strong>de</strong> på<br />
plantagen angifvas till 5 mr. pr arroba (14·69 kg.). Häraf har halfpartstagaren<br />
att betala för torkning <strong>och</strong> skalning 800 reis pr arroba, hvarigen<strong>om</strong> hans<br />
part i vär<strong>de</strong> reduceras till netto 4,200 reis pr arroba eller 280 reis pr kg.<br />
Detta gör för hans 1,800 kg. 54 mr., för hvilken summa han presterat 225 dagars<br />
arbete, värda efter dagslön af 2 mr. pr dag 450 mr., allt efter arbetslön:<br />
3 rensningar à 50 mr 150 mr.<br />
plockning af 600 alqueirs à 500 reis 300 B<br />
450 mr.<br />
* Be på plantagerna vanligen förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> matt <strong>och</strong> vigter öro följan<strong>de</strong>:<br />
1 alqneir land = 24,200 qv.-m.<br />
1 d:o rymdmitt = 3627 liter.<br />
2\ d:o färsk frakt = 1J liter torkad fmkt = 1 arroba kaffebönor = H'69 kg.
429<br />
Dessa me<strong>de</strong>ltalssiffror, s<strong>om</strong> uträknats <strong>från</strong> många uppgifter i frågan, kunna<br />
ändock endast betraktas sås<strong>om</strong> approximativa, då flera af <strong>de</strong> <strong>de</strong>ri ingåen<strong>de</strong> faktorer<br />
äfven äro ungefärligt antagna.<br />
En plantages vär<strong>de</strong> beräknas i Rio <strong>och</strong> Minas-distrikten, <strong>från</strong>sedt jor<strong>de</strong>n, efter<br />
300 reis pr träd <strong>från</strong> 7 till 10 <strong>år</strong> gammalt samt 200 reis pr träd <strong>från</strong> ll:e<br />
till 25:e <strong>år</strong>et. Först efter 3:dje <strong>år</strong>et börjar ungträ<strong>de</strong>t gifva i någon nämnvärd<br />
proportion, oob kan ett träd fortfara att bära ända till 30:e <strong>år</strong>et. Jor<strong>de</strong>n betalas<br />
särskildt efter 80 till 100 milreis pr alqueir land. I San Paulo är så väl<br />
jor<strong>de</strong>ns s<strong>om</strong> trä<strong>de</strong>ns vär<strong>de</strong> högre <strong>och</strong> kan räknas ända till 1 mr. pr träd. Det<br />
ibland alla plantörer härstä<strong>de</strong>s välkända ordspråket, att kaffe »trifs bäst i sällskap<br />
med bönor <strong>och</strong> majs», anföres sås<strong>om</strong> bevis att majs <strong>och</strong> bönor kunna utan<br />
men för kaffeträ<strong>de</strong>t odlas å ett kaffeland, tj enan<strong>de</strong> <strong>de</strong>rtill att förskaffa trädrötterna<br />
en väl behöflig skugga un<strong>de</strong>r torrt vä<strong>de</strong>r. Ur agron<strong>om</strong>isk synpunkt<br />
tor<strong>de</strong> principen kunna bestridas <strong>och</strong> skuggan på annat för jor<strong>de</strong>n mindre tröttan<strong>de</strong><br />
sätt åstadk<strong>om</strong>mas. Principen är tillämpad på plantagerna i San Paulo,<br />
<strong>och</strong> f<strong>år</strong> då métayeuren för egen räkning här äfven odla bönor <strong>och</strong> majs.<br />
Sås<strong>om</strong> exempel på driften å en sådan fazenda eller större plantage med<br />
europeiska invandrare har med<strong>de</strong>lats mig följan<strong>de</strong> uppgifter. På en fazenda i<br />
närheten af Campinas, s<strong>om</strong> räknar inalles 130,954 kaffeträd i god jord <strong>och</strong><br />
full produktivitet, antogos 49 invandrarefamiljer, beståen<strong>de</strong> af 140 arbetsdugliga<br />
personer, inberäknadt barnen öfver 12 <strong>år</strong>s ål<strong>de</strong>r. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et inskörda<strong>de</strong>s<br />
62,232 alqueirs kaffefrukt, hvilken efter afskalningen lemna<strong>de</strong> 26,111 arrobas<br />
eller 383,570 kg. rent kaffe. Hvarje familj ha<strong>de</strong> sålunda v<strong>år</strong>dat 2,672 kaffeträd<br />
<strong>och</strong> inskördat <strong>de</strong>raf 7,828 kg. kaffe, eller 2,740 kg. pr individ, inberäknadt<br />
barnen. Tager man kaffet till 300 reis pr kg. på stället, var bruttoink<strong>om</strong>sten<br />
115,071 mr. (hvaraf dock afg<strong>år</strong> för torkning <strong>och</strong> afskalning af 522<br />
arrobas à 800 reis 4,176 mr.), oberäknadt all annan gröda s<strong>om</strong> kunnat samtidigt<br />
af arbetarne för egen räkning tillgodogöras <strong>och</strong> s<strong>om</strong> på en fazenda är af<br />
stor vigt, då lifsme<strong>de</strong>l, s<strong>om</strong> ej produceras på godset, bli mycket dyra. En väl<br />
skött fazenda bör ock något så när producera allt hvad un<strong>de</strong>rlydan<strong>de</strong> eller arbetsfolk<br />
konsumera.<br />
Ofvan anförda exempel afser en fazenda af första klassen, följaktligen med<br />
<strong>de</strong>n bästa jor<strong>de</strong>n, i framskri<strong>de</strong>n odling <strong>och</strong> försedd med alla tidsenliga hjelpme<strong>de</strong>l,<br />
qvarnar, bruk, maskiner <strong>och</strong> redskap. Sådan jord <strong>och</strong> motsvaran<strong>de</strong> konditioner<br />
stå dock ej invandraren till buds <strong>om</strong> han vill börja helt för egen räkning.<br />
Den sjelfständige kolonisten <strong>och</strong> blifvan<strong>de</strong> nybyggaren hänvisas till <strong>de</strong>n<br />
obruka<strong>de</strong> jor<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>r allt saknas <strong>och</strong> allt är att göra. Äfven i <strong>de</strong> nybyggen,<br />
s<strong>om</strong> regeringen i <strong>år</strong> anlagt, är <strong>de</strong>t fråga <strong>om</strong> gamla, öfvergifna, <strong>de</strong>ls staten, <strong>de</strong>ls<br />
klostersamfund tillhöriga plantager, hvilka på <strong>de</strong>tta sätt åter skola läggas un<strong>de</strong>r<br />
odling. För<strong>de</strong>lning eller försäljning, i oberoen<strong>de</strong> lotter, af odlad jord i full produktion<br />
har ännu ej förek<strong>om</strong>mit, men börjat påtänkas sås<strong>om</strong> en lönan<strong>de</strong> spekulation.<br />
Det blir också spekulationens, icke statens uppgift att sätta en sådan<br />
rörelse i gång. Af hvad nu yttrats inses lätt bety<strong>de</strong>lsen för lan<strong>de</strong>t af invandringen,<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>tta ej blott med afseen<strong>de</strong> pä ökad produktion, utan också då<br />
med <strong>de</strong> nya arbetskrafterna uppstått nya åkerbruksgrenar bredvid <strong>de</strong>n intensivt<br />
<strong>och</strong> snart sagdt exclusivt drifna kaffekulturen. Med afseen<strong>de</strong> på immigrantn<br />
ybyggena skall längre fram med<strong>de</strong>las hvilken utveckling så väl vinkulturen s<strong>om</strong><br />
spanmåls- <strong>och</strong> rotfruktsodlingen erhållit i <strong>de</strong>ssa kolonier, en utveckling s<strong>om</strong><br />
likväl hämmats till följd af bristfälliga k<strong>om</strong>munikationer <strong>och</strong> höga transportkostna<strong>de</strong>r,<br />
hvilka, sås<strong>om</strong> redan anförts, limitera <strong>de</strong>ssa produkters afsättning<br />
till <strong>de</strong>n lokala konsumtionen. — Hvad ökningen i <strong>de</strong>n sammanräkna<strong>de</strong> produk-
430<br />
tionen äter beträffar, framg<strong>år</strong> <strong>de</strong>nsamma af följan<strong>de</strong> officiella uppgifter. Åkerbrukets<br />
af kastning utgjor<strong>de</strong> enligt åkerbruksministerns berättelse:<br />
1886—87 205,091,416 milreis<br />
1885—86... 139,474,192 »<br />
1884—85 178,446,293 »<br />
1883—84 177,890,067 »<br />
1882—83 165,853,039 »<br />
5-<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n 866,755,007 milreis<br />
Sia/emancipationen.<br />
Lagen <strong>de</strong>n 13 maj, hvilken befria<strong>de</strong> alla slafvarne i riket, tillfoga<strong>de</strong> slafegarne<br />
en <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbar kapitalförlust af något öfver 400 millioner milreis, enligt<br />
<strong>de</strong>n officiela beräkningen. I verkligheten tor<strong>de</strong> förlusten varit än större, ty,<br />
sås<strong>om</strong> i föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelse redan framhölls, ha<strong>de</strong> många slafegare vid sist<br />
utförda slafmatrikulationen i mars 1887 un<strong>de</strong>rlåtit att till matrikulering uppgifva<br />
sina slafvar. Detta framg<strong>år</strong> tydligt <strong>de</strong>raf, att vid föregåen<strong>de</strong> matrikulationen,<br />
utförd <strong>de</strong>n 30 september 1873, ha<strong>de</strong> i matrikeln upptagits 1,540,790<br />
slafvar, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>n i 1887 utförda endast 723,419 anmälts. Jemlikt<br />
parlamentsbeslutet 1885, hvilket föreskrifvit <strong>de</strong>n nya matrikuleringen, skulle<br />
alla till <strong>de</strong>nsamma af egaren oanmälda slafvar betraktas sås<strong>om</strong> i <strong>och</strong> med <strong>de</strong>tsamma<br />
befria<strong>de</strong>. Denna stillatigan<strong>de</strong> frigifning ha<strong>de</strong> dock endast i några undantagsfall<br />
verklig bety<strong>de</strong>lse, då <strong>de</strong>n <strong>om</strong>atrikulera<strong>de</strong> slafven förblef hos sin<br />
egare, i okunnighet <strong>om</strong> sin lagenliga frihet, <strong>och</strong> hans herre slapp betala slafskatten<br />
gen<strong>om</strong> att undandraga sig lagens kontroll.<br />
Af ofvannämnda parlamentsbeslut ha<strong>de</strong> äfven föreskrifvits en evaluation<br />
<strong>och</strong> motiverad prisuppgift af alla i matrikeln upptagna slafvar. Af <strong>de</strong>nsamma<br />
framg<strong>år</strong>, att af <strong>de</strong> 723,419 <strong>de</strong>n 31 mars 1887 <strong>om</strong>matrikulera<strong>de</strong> slafvar voro:<br />
Plantagearbetare 611,195<br />
Industriarbetare 51,937<br />
Tjenare 60,287 723,419<br />
bland hvilka räkna<strong>de</strong>s 384,615 män <strong>och</strong> 338,804 qvinnor.<br />
Ål<strong>de</strong>rsgrupperna voro följan<strong>de</strong>:<br />
Un<strong>de</strong>r 30 <strong>år</strong>s ål<strong>de</strong>r 336,174*<br />
<strong>från</strong> 30 till 40 <strong>år</strong>s ål<strong>de</strong>r 195,726<br />
B 40 » 50 B 122,697<br />
B 50 B 60 » 68,822**<br />
Af <strong>de</strong>ssa voro: ogifta 611,195<br />
gifta 96,809<br />
enklingar 15,415<br />
Sammanräkna<strong>de</strong> vär<strong>de</strong>t å <strong>de</strong>ssa 723,419 slafvar utgjor<strong>de</strong> en summa af<br />
485,225,212 mr., eller i me<strong>de</strong>ltal 670,738 reis pr slaf. Mellan <strong>de</strong>n 31 mars<br />
1887 <strong>och</strong> <strong>de</strong>n 13 maj <strong>1888</strong>, då emancipations<strong>de</strong>kretet utfärda<strong>de</strong>s, beräknas att<br />
18,946 slafvar lagenligt vunnit sin frihet gen<strong>om</strong> uppnåen<strong>de</strong> af 60 <strong>år</strong>s ål<strong>de</strong>r.<br />
Derjemte kan antagas att minst 100,000 un<strong>de</strong>r samma tid befriats gen<strong>om</strong> manumitteringar<br />
<strong>och</strong> friköp, hvarigen<strong>om</strong> antalet af <strong>de</strong> vid <strong>de</strong>kretets utfärdan<strong>de</strong><br />
* Alla efter 1871 födda slafbarn voro fria.<br />
** Efter 60 <strong>år</strong>s Ål<strong>de</strong>r voro äfven slafvarna fria.
431<br />
lagenligen i ego varan<strong>de</strong> slafvar kan reduceras till 604,473, värda, efter <strong>de</strong>t<br />
här ofvan antagna me<strong>de</strong>lpriset af 670,738 reis pr caput, 402,442,800 mr. Delad<br />
på rikets hela befolkning, tor<strong>de</strong> förlusten utgöra 33,537 reis pr invånare,<br />
men för <strong>de</strong>m, hvilka egentligen drabba<strong>de</strong>s af förlusten, <strong>de</strong> större landtbrukarne<br />
<strong>och</strong> plantageegarne, stäl<strong>de</strong> sig proportionen tusenfaldt högre. Många förlora<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> mer än hälften af sin förmögenhet, s<strong>om</strong>liga allt, enär en inteeknad<br />
egend<strong>om</strong> ej längre kun<strong>de</strong> räddas <strong>från</strong> un<strong>de</strong>rgång när arbetet måste aflönas.<br />
Sås<strong>om</strong> redan framhållits, har <strong>de</strong>n märkliga <strong>om</strong>stöpningen af arbetsvilkoren försiggått<br />
med en lätthet, s<strong>om</strong> öfvergått allas förväntan, men ej mindre sant är<br />
att mången godsegares ruin var gifven i samma ögonblick <strong>de</strong>t allmänna jublet<br />
hör<strong>de</strong>s öfver skamfläckens afskaffan<strong>de</strong>. I hänförelsen för frågans rent menskliga<br />
sida förbisågs i viss mån <strong>de</strong>n rättsliga, då slafhållet af konstitutionen erkänts<br />
lika väl s<strong>om</strong> all annan egend<strong>om</strong>srätt, <strong>och</strong> lika okränkbar s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n. På<br />
grund häraf väcktes förslag <strong>om</strong> ska<strong>de</strong>stånd åt slafegarne, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta förslag<br />
förela<strong>de</strong>s senaten redan <strong>de</strong>n 19 juni (en månad efter emancipationen) af chefen<br />
för <strong>de</strong>t konservativa partiet, förre premierministern, numera aflidne baron <strong>de</strong><br />
Cotegipe, hvilken uppskatta<strong>de</strong> <strong>de</strong>n <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbara förlusten i afskrifven slafegend<strong>om</strong><br />
till 430 millioner mr. <strong>och</strong> begär<strong>de</strong> att staten skulle, me<strong>de</strong>lst emission af statsobligationer<br />
för 215 millioner, in<strong>de</strong>mnisera slafegarne för hälften af <strong>de</strong>n gen<strong>om</strong><br />
lagen kränkta privategend<strong>om</strong>en. Förslaget förkasta<strong>de</strong>s emellertid af parlamentet<br />
efter lifliga <strong>de</strong>batter, <strong>och</strong> antogs i stället ett förslag <strong>om</strong> låneanstalter till un<strong>de</strong>rlättan<strong>de</strong><br />
för jordbruket af penninglån un<strong>de</strong>r arbetskrisen. Riksbanken bemyndiga<strong>de</strong>s,<br />
att i mindre lån till jordbrukarne emot 6 % ränta utlåna 12 millioner<br />
milreis, hvaraf statskassan räntefritt försköt hälften.<br />
Immigrationsväsen<strong>de</strong>t.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t gångna <strong>år</strong>et hafva ej mindre än 131,268 utländingar invandrat<br />
till Brasilien, emot 55,986 <strong>år</strong>et förut oeh 25,741 <strong>år</strong> 1886. Invandringsrörelsen<br />
har sålunda <strong>år</strong> för <strong>år</strong> mer än fördubblat sig. Ofvan anförda siffror afse<br />
ock endast invandringen öfver Rio <strong>de</strong> Janeiro <strong>och</strong> Santos, <strong>och</strong> grunda sig på<br />
<strong>de</strong> vid immigrantherbergena i <strong>de</strong>ssa två hamnar förda register. Då <strong>de</strong>n officiela,<br />
af regeringen un<strong>de</strong>rstödda immigrantrörelsen eger rum uteslutan<strong>de</strong> öfver<br />
<strong>de</strong>ssa anstalter, hvaraf <strong>de</strong>n ena är anlagd på regeringens, <strong>de</strong>n andra på San<br />
Paulo -provinsens bekostnad, tor<strong>de</strong> <strong>de</strong> för egen räkning eller öfver andra hamnar<br />
anlända immigranterna icke hafva varit så talrika.<br />
immigrantherbergen för<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et s<strong>om</strong> följer:<br />
Tilloppet i nämnda<br />
Rio Santos Tillsammans<br />
Januari 4,043 2,020 6,063<br />
Februari 4,375 6,286 10,661<br />
Mars 3,629 7,434 11,063<br />
April 2,087 7,581 9,668<br />
Maj 4,156 7,970 12,126<br />
Juni 3,254 4,572 7,826<br />
Juli 1,844 3,484 5,328<br />
Augusti 3,228 3,339 6,567<br />
September 3,230 4,231 7,461<br />
Oktober 6,088 8.584 14,672<br />
November 9,463 9,632 19,095<br />
December 12,518 8,220 20,738<br />
57,915 73,353 131,268
432<br />
Med hänsyn till kön <strong>och</strong> ål<strong>de</strong>r för<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ssa immigranter s<strong>om</strong> följer:<br />
Bio Santos Tillsammans<br />
Män 40,381 41,806 82,187<br />
Qvinnor 17,534 31,547 49,081<br />
Öfver 21 är 43,607 45,889 89,496<br />
Un<strong>de</strong>r 21 är 14,308 27,464 41,772<br />
I afseen<strong>de</strong> på nationalitet <strong>de</strong>la<strong>de</strong>s åter invandrarne s<strong>om</strong> följer:<br />
Rio Santos Tillsammans<br />
Italienare 37,156 66,718 103,874<br />
Portugiser 13,714 4,575 18,289<br />
Spaniorer 2,979 1,704 4,683<br />
Tyskar 573 216 789<br />
Österrikare 499 40 539<br />
Fransmän 450 28 478<br />
Belgier 1,572 60 1,632<br />
Polackar 347 — 347<br />
Engelsmän 129 — 129<br />
Nordamerikanare ... 81 — 81<br />
Eyssar 34 6 40<br />
Schweizare 69 6 75<br />
Danskar 3 — 3<br />
Svenskar 6 — 6<br />
Diverse 303 — 303<br />
57,915 73,353 131,268<br />
Invandringen fortfor ohejdadt un<strong>de</strong>r januari <strong>och</strong> februari af innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>, men börja<strong>de</strong> minskas i mars, af skäl s<strong>om</strong> längre fram skall nämnas.<br />
lunda ink<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r:<br />
Så<br />
Rio Santos Tillsammans<br />
Januari 11,763 8,910 20,673<br />
Februari 8,732 4,605 13,337<br />
Mars 5,645 1,824 7,469<br />
26,140 15,339 41,479<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste tolf <strong>år</strong>en har Brasilien gen<strong>om</strong> invandringen erhållit en<br />
ansenlig <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbar tillökning i sin folkmängd. Invandringsrörelsen var likväl<br />
snarare i af- än tilltagan<strong>de</strong> intill <strong>år</strong>et 1887, då, samtidigt med slafemancipationsrörelsen,<br />
invandringen börja<strong>de</strong> tilltaga i <strong>de</strong>n märkliga proportion, s<strong>om</strong> redan<br />
anförts.<br />
Sålunda utgjor<strong>de</strong> invandringen:<br />
År 1877 indivi<strong>de</strong>r 29,029<br />
» 1878 » 24,205<br />
» 1879 » 22,859<br />
» 1880 » 22,189<br />
s> 1881 r> 20,530<br />
» 1882 » 25,845<br />
» 1883 » 26,789<br />
» 1884 » 17,999
433<br />
År 1885 indivi<strong>de</strong>r 22,729<br />
» 1886 » 25,738<br />
» 1887 » 55,986<br />
» <strong>1888</strong> » 131,268<br />
Räknadt allt i<strong>från</strong> <strong>år</strong>et 1855, di invandringen egentligen tog sin början<br />
med enstaka af staten tillvägabragta inflyttningar, uppg<strong>år</strong> antalet af till Brasilien<br />
ink<strong>om</strong>na immigranter till 689,916. Antalet för <strong>1888</strong> utgör sålunda <strong>om</strong>kring<br />
'/s a f h e ' a immigrationen un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ssa 34 <strong>år</strong>.<br />
Af nämnda antal beräknas närmare hälften eller något öfver 300 tusen<br />
hafva inflyttat till södra provinserna i riket samt 170 tusen till provinsen San<br />
Paulo. Resten för<strong>de</strong>las mellan provinserna Rio <strong>de</strong> Janeiro, Minas Geraes <strong>och</strong><br />
Espirito Santo. Till <strong>de</strong> nordligare provinserna har invandringen varit högst<br />
ringa. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>en har <strong>de</strong>t i synnerhet varit San Paulo s<strong>om</strong> lockat<br />
största antalet immigranter, Mellan <strong>år</strong>en 1882 <strong>och</strong> <strong>1888</strong> hafva till nämnda<br />
provins invandrat — <strong>de</strong>ls direkt öfver Santos, sås<strong>om</strong> redan nämndt, <strong>de</strong>ls befordra<strong>de</strong><br />
dit, efter egen önskan, <strong>från</strong> herberget härstä<strong>de</strong>s — ej mindre än<br />
152,768 immigranter, nämligen:<br />
År 1882 inalles „ 2,743<br />
» 1883 » 4,912<br />
B 1884 » 4,879<br />
» 1885 » 6,500<br />
» 1886 J> 9,536<br />
» 1887 » 32,112<br />
» <strong>1888</strong> » 92,086<br />
Ofvervägan<strong>de</strong> största antalet af <strong>de</strong>ssa till San Paulo inflytta<strong>de</strong> immigranter<br />
äro anställda på plantagerna, vare sig sås<strong>om</strong> daglönare eller enligt <strong>de</strong>t redan<br />
<strong>om</strong>skrifna métayagesystemet. Kaffeodlingen i provinsen har också mer eller<br />
mindre öfvergått i <strong>de</strong>ras hän<strong>de</strong>r. Af livad redan i frågan <strong>om</strong> jordbruksförhållan<strong>de</strong>n<br />
med<strong>de</strong>lats i afseen<strong>de</strong> på vilkoren för immigranternas antagan<strong>de</strong> på <strong>de</strong>ssa<br />
plantager kan man äfven förklara, hvarföre immigrationen till Brasilien hittills<br />
hufvudsakligen bestått af simpla jordbruksarbetare, till största <strong>de</strong>len italienare,<br />
hvilka här sökt ett någorlunda drägligt lönadt arbetsfält. Vana vid försakelser<br />
<strong>och</strong> med små behof, hafva <strong>de</strong> här funnit en afgjord förbättring af sin lott.<br />
I stället att, vid inträffan<strong>de</strong> arbetsbrist hemma, hyra ut sig för skör<strong>de</strong>ti<strong>de</strong>n i<br />
Algeriet, Tunis <strong>och</strong> södra Frankrike, hafva <strong>de</strong> vändt sig till <strong>de</strong>t här erbjudna<br />
arbetsfältet, <strong>de</strong>rvid locka<strong>de</strong> af fri resa, fritt vivre vid ank<strong>om</strong>sten <strong>och</strong> säker anställning<br />
på plantagerna, hvilket allt utlofvats <strong>de</strong>m af utvandrareagenterna, s<strong>om</strong><br />
å sin sida hafva kontrakt med regeringen härstä<strong>de</strong>s <strong>om</strong> anskaffan<strong>de</strong> af just sådana<br />
arbetare till <strong>de</strong> af slafvarne öfvergifna plantagerna. För <strong>de</strong>nna sorts arbetare-immigrant<br />
är ock företaget lönan<strong>de</strong>. Med ett för hon<strong>om</strong> jemförelsevis<br />
lätt arbete — kaffeploekning <strong>och</strong> kaffelands rensning — kan han lifnära sig,<br />
förutsatt att han nöjer sig med <strong>de</strong>n kost s<strong>om</strong> å fazendan erbju<strong>de</strong>s. Lyckas han<br />
Nertill på sin jordlott odla litet majs, rotfrukter <strong>och</strong> ris, kanhända uppföda en<br />
ko eller ett par svin, några getter <strong>och</strong> fjä<strong>de</strong>rfä, så är hans lott att afundas<br />
af många hans i hemmet qvarblifna landsmän. Öfver 150 tusen invandrare af<br />
<strong>de</strong>nna klass äro, sås<strong>om</strong> redan anförts, anställda vid jordbruket härstä<strong>de</strong>s. Att<br />
icke några väsentligare klag<strong>om</strong>ål, eller mer än enstaka tvister <strong>och</strong> arbetsrubboingar<br />
inträffat, bevisar att, liks<strong>om</strong> fazen<strong>de</strong>iron eller plantören finner sig nöjd<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 28
434<br />
med <strong>de</strong>ras arbete, äro immigranterna nöjda med sin lott. Att tilloppet allt<br />
jemt tilltagit bevisar jeniväl, att <strong>de</strong>n erfarenhet <strong>de</strong> hitk<strong>om</strong>na gjort varit uppmuntran<strong>de</strong><br />
för andra hemmavaran<strong>de</strong>. Enligt gällan<strong>de</strong> anordningar kunna hit<br />
ank<strong>om</strong>na immigranter låta hemmavaran<strong>de</strong> anförvandter hitförskaffas gen<strong>om</strong> anmälan<br />
hos immigrationssällskapet i San Paulo. Sådana anmälningar lära ingå<br />
till sällskapet i stor mängd. Dragningskraften blef ock sådan mot slutet af<br />
<strong>år</strong>et, att <strong>de</strong>n italienska regeringen oroa<strong>de</strong>s <strong>de</strong>raf. Utvandringsrörelsen <strong>de</strong>r uppgick<br />
<strong>från</strong> 216,000 1887 till 294,000 <strong>år</strong> <strong>1888</strong>. En ny lag i fråga <strong>om</strong> emigrantvärfning<br />
förela<strong>de</strong>s parlamentet <strong>och</strong> votera<strong>de</strong>s utan vidare i hopp <strong>om</strong> att<br />
någorlunda hejda strömmen. Un<strong>de</strong>r januari <strong>och</strong> februari af innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong><br />
fortfor dock invandringen hit att tilltaga, ehuru tecken till förminskning i efterfrågan<br />
å arbetare börja<strong>de</strong> gifva sig tillkänna i kaffedistrikten. Immigranter<br />
förblefvo <strong>de</strong>rför en tid i herbergena utan att uppnå anställning. Huru vida<br />
<strong>de</strong>tta berott på blott tillfälliga <strong>om</strong>ständigheter, sås<strong>om</strong> gula feberns utbrytan<strong>de</strong><br />
i Rio <strong>och</strong> Santos <strong>och</strong> en koppepi<strong>de</strong>mi i flere San Paulo-distrikt, hvarigenoni<br />
godsegarne hindra<strong>de</strong>s att antaga <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> arbetsfolk, eller <strong>om</strong> förklaringen<br />
är att landtbrukets <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbara behof af arbetsfolk äro redan tillfredsstälda,<br />
är ännu för tidigt att afgöra. Troligen hafva båda skälen samverkat.<br />
Emellertid råka<strong>de</strong> herbergena öfverfyllas gen<strong>om</strong> andra tillströmman<strong>de</strong> skaror,<br />
trängseln led<strong>de</strong> till oordningar på många ställen <strong>och</strong> regeringen måste kraftigt<br />
ingripa till placeran<strong>de</strong> af immigranterna <strong>och</strong> på samma gång ålägga sina agenter<br />
att tills vidare inskränka sina värfningar. Gula feberns häftiga tilltagan<strong>de</strong><br />
så väl här s<strong>om</strong> i Santos gaf på samma gång <strong>de</strong>n italienska regeringen anledning<br />
att tills vidare förbjuda utvandringen hit. För närmaste framti<strong>de</strong>n kan man<br />
ock emotse en betydlig förminskning i <strong>de</strong>nsamma.<br />
Näst <strong>de</strong>nna klass af ar&etare-immigranter k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>n måhända mindre<br />
talrika, men för lan<strong>de</strong>ts framtid vigtigare, s<strong>om</strong> utgöres af egentliga nybyggare,<br />
sådana hvilkas syftemål är framför allt att förvärfva fri jord för egen drift.<br />
För <strong>de</strong>m är äfventyret mera vågadt <strong>och</strong> lyckan beroen<strong>de</strong> på <strong>om</strong>ständigheter,<br />
s<strong>om</strong> ej alltid kunna förutses. Jord fattas visst icke <strong>och</strong> st<strong>år</strong> meren<strong>de</strong>ls immigranten<br />
till buds, vare sig i <strong>de</strong> immigrantlotter s<strong>om</strong> ut<strong>de</strong>las på <strong>de</strong> af regeringens<br />
nybyggen, s. k. kolonialcentrer, eller på <strong>de</strong> af spekulanter anlagda sådana.<br />
Men mycket litet är uppnådt med jor<strong>de</strong>ns förvarfvan<strong>de</strong>. Sv<strong>år</strong>igheterna kunna<br />
sägas först då börja. Allt är <strong>de</strong>r att göra innan odling kan börjas, <strong>och</strong> företagets<br />
slutliga framgång beror oftast mindre af <strong>de</strong>n enskil<strong>de</strong>s bemödan<strong>de</strong>n än<br />
af yttre <strong>om</strong>ständigheter, sås<strong>om</strong> läge, jordmån, klimat, k<strong>om</strong>munikationer, afsättningsmarkuad,<br />
transportkostna<strong>de</strong>r, prisförändringar m. m. d. Hela Brasiliens<br />
kolonisationshistoria vittnar <strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa sv<strong>år</strong>igheter, hvilka för öfrigt kunna variera<br />
i oändlighet <strong>och</strong> <strong>från</strong> en provins till en annan. Det är följaktligen också<br />
sv<strong>år</strong>t att synthetiskt behandla frågan <strong>och</strong> yttra sig <strong>om</strong> kolonisationsväsen<strong>de</strong>t i<br />
sin helhet <strong>och</strong> <strong>om</strong> kolonistens utsigter att lyckas. Till generalkonsulatet ingå<br />
tidt <strong>och</strong> ofta förfrågningar här<strong>om</strong>, s<strong>om</strong> just af föregifven anledning ej kunna<br />
på ett praktiskt <strong>och</strong> tillfyllestgöran<strong>de</strong> sätt besvaras. Jag har <strong>de</strong>rför sökt samla<br />
alla uppgifter, i afseen<strong>de</strong> på så väl äldre kolonier s<strong>om</strong> <strong>de</strong> nyligen anlagda <strong>och</strong><br />
planlagda, s<strong>om</strong> kunnat tjena till närmare belysning af frågan. Men först, <strong>och</strong><br />
till särskild un<strong>de</strong>rrättelse för alla s<strong>om</strong> möjligen tänkt utvandra hit, icke sås<strong>om</strong><br />
nybyggare, utan i hopp <strong>om</strong> att vinna en anställning i <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> industri, f<strong>år</strong><br />
jag framhålla, att i sådant afseen<strong>de</strong> erbju<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tta land klenare utsigter än<br />
troligen många i <strong>de</strong>n gamla verl<strong>de</strong>n. Industrien är föga utvecklad <strong>och</strong>, med<br />
undantag af speciella fackarbetare, ej i behof af importera<strong>de</strong> arbetskrafter. An<br />
mindre ger sig sådant behof tillkänna i <strong>de</strong> s. k. fria yrkena. Sås<strong>om</strong> naturligt<br />
är i ett land, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n allmänna un<strong>de</strong>rvisningen alltid varit i <strong>de</strong>t närmaste
435<br />
kostnadsfri <strong>och</strong> <strong>de</strong>r speciella förhållan<strong>de</strong>n så godt s<strong>om</strong> utestängt <strong>de</strong> friborna<br />
frän landtbruket <strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed sammanhängan<strong>de</strong> näringar, äro do andra yrkena<br />
<strong>de</strong>sto mera uppsökta. Om arbetslönen häller sig jemforelsevis hög, är <strong>de</strong>tta en<br />
följd af <strong>de</strong> dyrare lefnadsvilkoren, icke af brist på folk, ty sådan rå<strong>de</strong>r allenast<br />
i landtbruket, <strong>de</strong>r slafarbetet öfvergifvit <strong>de</strong>n redan kultivera<strong>de</strong> jor<strong>de</strong>n <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>r ofantliga obrutna landsträckor kräfva armar för att bringas un<strong>de</strong>r kultur.<br />
Vid behandling af invandringsfrågan i Brasilien kan <strong>de</strong>t sålunda endast vara<br />
tal <strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa två klasser invandrare, nämligen landtbruksarbetare <strong>och</strong> nybyggare.<br />
För någon mellanklass, sås<strong>om</strong> industriidkare, fackmän, bruksarbetare <strong>och</strong> andra<br />
yrkesmän, gifvas inga utsigter, när man tager <strong>de</strong> dyra lefnadskostna<strong>de</strong>rna i betraktan<strong>de</strong>,<br />
att i någon väsentlig mån förbättra sin utk<strong>om</strong>st. När, i brist på<br />
annat, sådana invandrare slå sig på landtbruket <strong>och</strong> försöka nybyggarelifvet,<br />
äro <strong>de</strong> mindre än andra rusta<strong>de</strong> <strong>de</strong>rtill. Utgången är ock vanligast <strong>de</strong>n, att do<br />
snart längta åter hem, men sakna då <strong>de</strong> lättna<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> för <strong>de</strong>ras hitresa kunnat<br />
anlitas.<br />
Angåen<strong>de</strong> <strong>de</strong> i lan<strong>de</strong>t anlagda äldre kolonier, hvilka kostat riksbudgeten<br />
så oerhörda summor <strong>och</strong> hvilkas framgång ofta betviflats <strong>och</strong> ännu ibland sättes<br />
i fråga, har jag, af <strong>de</strong> många <strong>och</strong> vidlyftiga dokument i frågan, s<strong>om</strong> benäget<br />
med<strong>de</strong>lats mig, kunnat sammanfatta följan<strong>de</strong> enskildheter, hvilka, <strong>om</strong> <strong>de</strong> än<br />
otillräckligt upplysa <strong>om</strong> <strong>de</strong> ve<strong>de</strong>rmödor <strong>de</strong>ssa nybyggen i början fått utstå, likväl<br />
visa <strong>de</strong>n ståndpunkt <strong>de</strong> nu hafva uppnätt. De olika <strong>om</strong>dömen man i fråga<br />
<strong>om</strong> kolonisationsväsen<strong>de</strong>t i Brasilien oftast hör fällas hafva ock sin förklaring<br />
<strong>de</strong>ruti, att <strong>de</strong>ssa kolonialanstalter haft olika <strong>och</strong> skiftan<strong>de</strong> ö<strong>de</strong>n. S<strong>om</strong>liga hafva<br />
totalt misslyckats. Många ha haft att kämpa mot sv<strong>år</strong>igheter, s<strong>om</strong> kunnat sätta<br />
<strong>de</strong>ras framgång på spel. I förhällan<strong>de</strong> till <strong>de</strong> summor, s<strong>om</strong> brasilianska staten<br />
kostat härpå, är kanhända resultatet ej så stort, jemfördt i synnerhet med<br />
hvad andra län<strong>de</strong>r åstadk<strong>om</strong>mit med betydligt mindre uppoffringar. I <strong>och</strong><br />
för sig äro dock <strong>de</strong>ssa kolonier af stor bety<strong>de</strong>lse för lan<strong>de</strong>ts utveckling <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong> erfarenhetsrön, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rvid gjorts, kunna vara af ofantligt vär<strong>de</strong> för rikets<br />
framtid.<br />
I Kio Giran<strong>de</strong> do Sul-provinsen finnas, bland andra, fyra större af regeringen<br />
anlagda kolonier, hvilka grundla<strong>de</strong>s redan på 1870-talet <strong>och</strong> äro numera<br />
»emancipera<strong>de</strong>» eller befria<strong>de</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong> speciella administrativa anordningar, s<strong>om</strong><br />
afse invandrarenybyggen, samt indragna un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n allmänna administrationen,<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> i likhet med lan<strong>de</strong>ts öfriga inbyggare tillerkända vissa fri- <strong>och</strong><br />
rättigheter. Dessa f. d. kolonier äro: Con<strong>de</strong> d'Eu, Donna Isabel, Caxias samt<br />
Silveira-Martins. Dessut<strong>om</strong> finnas 5 äldre kolonialcentrer, hvilka ej ännu vunnit<br />
berörda immuniteter, nämligen Alfredo-Chaves, Acioli, Maciel, Affonso-<br />
Penna <strong>och</strong> Albuquerque-Barros, en af provincial-administrationen upprättad kolonianläggning,<br />
San Lorengo, norr <strong>om</strong> sta<strong>de</strong>n Pelotas, samt ett <strong>år</strong> 1887 anlagdt,<br />
efter nuvaran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s- <strong>och</strong> åkerbruksminister uppkalladt nybygge Antonio-<br />
Prado. Förut<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa hufvudstationer hafva nybyggare slagit sig ned litet hvarstans<br />
invid berglan<strong>de</strong>t, idkan<strong>de</strong> åkerbruk <strong>och</strong> boskapsskötsel. Hela antalet nybyggare<br />
i provinsen anslås till c:a 220,000. Deras driftighet är provinsen<br />
skyldig ej allenast sin ansenliga spannmålsproduktion <strong>och</strong> större <strong>de</strong>len af sin<br />
framgång med carne secca eller torkadt kött, i hvilken artikel <strong>de</strong>n numera rivaliserar<br />
med gränsstaten Uruguay, utan äfven en förut all<strong>de</strong>les okänd vinproduktion.<br />
En rapport <strong>från</strong> provinsens guvernör uppger vinproduktionen i provinsen<br />
till 40,000 fat <strong>år</strong>ligen, hvaraf 36,000 fat producerats <strong>från</strong> nybyggen.<br />
Huru litet af <strong>de</strong>nna vara likväl, enkannerligen af bristan<strong>de</strong> transportme<strong>de</strong>l, lemnar<br />
provinsen, framg<strong>år</strong> <strong>de</strong>raf, att i export<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n i Porto Alegre <strong>och</strong> Rio Gran<strong>de</strong><br />
förek<strong>om</strong>ma allenast c:a 4,000 fat <strong>år</strong>ligen.
436<br />
För öfrigt föreligga följan<strong>de</strong> uppgifter angåen<strong>de</strong> <strong>de</strong> här <strong>om</strong>nämnda nybyggena:<br />
Kolonien Con<strong>de</strong> ÆEu, grundlagd 1877 å Rio das Antas, eg<strong>de</strong> vid slutet<br />
af 1887 8,516 innebyggare, 4,478 män, 4,038 qvinnor, sålunda för<strong>de</strong>la<strong>de</strong> i<br />
afseen<strong>de</strong> på nationalitet:<br />
Brasilianare 3,105<br />
Italienare -. 4,206<br />
Tyskar 370<br />
Österrikare 575<br />
Diverse 170<br />
Anmärkas bör, att <strong>de</strong> sås<strong>om</strong> brasilianare uppgifna äro <strong>de</strong> å kolonien födda<br />
eller uppvuxna barn, bvilka till följd häraf anses hafva naturaliserats. Detta<br />
bevisas <strong>de</strong>raf, att ibland vuxna innebyggare (öfver 21 <strong>år</strong>) uppgifvas i <strong>de</strong>n här<br />
anförda statistiken endast 85 vara brasilianare, medan <strong>de</strong> min<strong>de</strong>r<strong>år</strong>igas antal<br />
(un<strong>de</strong>r 21 <strong>år</strong>) utan afseen<strong>de</strong> på nationalitet uppgifves till 4,369. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
1887 ha<strong>de</strong> till kolonien anländt 199 invandrare, medan ibland innebyggarne<br />
räknats 362 fö<strong>de</strong>lser, 12 dödsfall <strong>och</strong> 42 giftermål. Koloniens areal utgjor<strong>de</strong><br />
48,991 har, <strong>de</strong>la<strong>de</strong> i lotter, hvaraf 48,320 har i landtlotter <strong>och</strong> 146 i bylotter.<br />
Kolonien eg<strong>de</strong> 33 offentliga <strong>och</strong> 1,571 enskilda byggna<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>ribland 28 kyrkor<br />
<strong>och</strong> 2 skolbyggna<strong>de</strong>r, samt 21'5 km. landsväg <strong>och</strong> 17'2 km. gångstigar. Skolorna,<br />
2 offentliga <strong>och</strong> 6 enskilda, besöktes tillsammans af 240 lärjungar. Den kultivera<strong>de</strong><br />
arealen utgjor<strong>de</strong>s af: 7,614 har åker, 6,464 d:o ving<strong>år</strong>dar, 507 d:o<br />
fruktträdsplanteringar, 824 d:o köksträdg<strong>år</strong>dar, jemte 1,684 har betesmark <strong>och</strong><br />
13,655 d:o skogsmark. Afkastningen utgjor<strong>de</strong> 1887:<br />
10,170 säckar maJ3 värda 15,255 mr.<br />
1,677 » hvete » 8,785 B<br />
7,165 » bönor » 14,350 »<br />
4,651 » diverse » 13,950 »<br />
480,120 liter vin » 13,509 »<br />
Summa 65,849 mr.<br />
Kolonien eg<strong>de</strong> 1,583 nötkreatur, 1,155 hästar, 15,680 mindre boskapsdjur,<br />
jemte 37,473 fjä<strong>de</strong>rfä. Ladug<strong>år</strong>dsproduktionen utgjor<strong>de</strong> anförda <strong>år</strong>:<br />
Smör 96 kg. värda .. 96 mr.<br />
Salt kött 1,000 » » 600 »<br />
Höns 1,200 » » 360 »<br />
Ägg 14,500 duss. B 1,740 »<br />
Talg 40,185 kg. » 16,074 »<br />
Talgljus 4,600 » B 920 »<br />
Diverse » 600 B<br />
Summa 20,390 mr.<br />
alltså tillsammans en produktion för <strong>år</strong>et i vär<strong>de</strong> af 86,239 mr.<br />
Kolonien Donna Isàbels befolkning utgjor<strong>de</strong> 13,355, hvaraf:<br />
Brasilianare (infödda barn) 4,359<br />
Italienare 8,767<br />
Tyskar 148<br />
Diverse 80
437<br />
Tillhöran<strong>de</strong> mankönet 6,556<br />
B qvinnokönet 6,799<br />
Antal invandrare 1887 703<br />
» födda » 733<br />
» döda » 216<br />
B giftermål B 117<br />
Folkökning 1887 1,220<br />
Uppmätt areal var 55,606 har<br />
hvaraf besatt jord 53,458 »<br />
Den odla<strong>de</strong> arealen utgjor<strong>de</strong>:<br />
Åker 9,843 har<br />
Ving<strong>år</strong>dar 7,812 B<br />
Hampland _ 456 »<br />
Fruktträdsplanteringar 627 B<br />
Köksträdg<strong>år</strong>dar 1,248 »<br />
Summa 19,986 har<br />
Skogsmark 15,228 »<br />
Nybygget eg<strong>de</strong> 1887 1,684 nötkreatur, 1,505 hästar, 1,720 mulåsnor,<br />
20,604 svin, 163 f<strong>år</strong>, 674 getter, 15,115 st. fjä<strong>de</strong>rfä <strong>och</strong> 1,680<br />
Produktionen utgjor<strong>de</strong>:<br />
bikupor.<br />
Majs 4,300 sackar värda.... 8,400 ar,<br />
Hvete 1,120 B » ... 5,700 »<br />
Bönor 400 » » ... 800 s<br />
Andra sä<strong>de</strong>sarter 2,000 B B ... 7,900 »<br />
Vin 156,000 liter B ... 11,700 B<br />
Smör 230 kg. B ... 230 »<br />
Talg 25,000 B B ... 16,000 »<br />
Salt kött 10,000 » » ... 6,000 »<br />
Diverse 660 » » ... 1,112 B<br />
Summa 57,842 mr.<br />
Vägbyggna<strong>de</strong>n i kolonien representera<strong>de</strong>s af 20 km. landsväg <strong>och</strong> 400 km.<br />
gångstigar.<br />
Kolonien Caxias räkna<strong>de</strong> samma <strong>år</strong> 15,604 invånare, förnämligast italienare<br />
jernte 1,551 österrikare. Folkmäng<strong>de</strong>n öka<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r 1887 med 886 nyanlända<br />
invandrare samt 387 personer sås<strong>om</strong> öfverskott mellan un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et föd<strong>de</strong> <strong>och</strong><br />
dö<strong>de</strong>. Den uppmätta <strong>och</strong> i lotter ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> arealen utgjor<strong>de</strong> 70,700 har. Vid<br />
annex-kolonien Antonio-Frado voro 1,500 lotter uppmätta, <strong>och</strong> ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s <strong>de</strong>raf<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> till nyanlända immigranter 382. Kolonien Caxias un<strong>de</strong>r kultur<br />
varan<strong>de</strong> areal utgjor<strong>de</strong>:<br />
Åker 4,000 har<br />
Ving<strong>år</strong>dar - 300 »<br />
Fruktträdg<strong>år</strong>dar 120 B<br />
Köksväxtg<strong>år</strong>dar.. 80 B<br />
Summa 4,500 har<br />
Derjemte betesmark 3,330 B<br />
Skogs- <strong>och</strong> vildmark 2,300 »
438<br />
Dess landtbruksproduktion representera<strong>de</strong> 1887 ett vär<strong>de</strong> af 115,600 mr.<br />
Kolonien Silveira Martins har en befolkning af 6,937 <strong>och</strong> en uppmätt<br />
areal af 30,710 har. Invid kolonien hafva 1887 anlagts tvänne annexkolonier,<br />
Norte <strong>och</strong> Saturno å Rio Jaguary. Tvistigheter in<strong>om</strong> kolonien hafva dock uppstått<br />
med hänsyn till jordför<strong>de</strong>lningen i Jaguarydalen, hvilka hindrat <strong>de</strong>ss normala<br />
utveckling.<br />
45,760 mr.<br />
Dess export till Porto Alegre har un<strong>de</strong>r 1887 utgjort<br />
Samtliga <strong>de</strong>ssa koloniers förkofran har till stor <strong>de</strong>l hämmats af bristan<strong>de</strong><br />
k<strong>om</strong>munikationer <strong>och</strong> höga transportkostna<strong>de</strong>r. Mellan kolonien S. Loureneo <strong>och</strong><br />
sta<strong>de</strong>n Pelotas är dock en bana projekterad, för hvilken staten medgifvit en räntegaranti<br />
af 6 % ä anläggningskapitalet, räknadt à 30,000 mr. pr km., för 30<br />
är. Koncessionären är <strong>de</strong>remot förpligtigad medgifva fri transport för immigranter,<br />
åkerbruksredskap <strong>och</strong> utsä<strong>de</strong>sfrö.<br />
Hvad <strong>de</strong> öfriga förut nämnda kolonierna i <strong>de</strong>nna provins beträffar, så lära<br />
fyra af <strong>de</strong>m, Acioli, Maciel, Affonso-Penna <strong>och</strong> Albuquerque-Barros ej haft<br />
framgång oeh föra blott ett tynan<strong>de</strong> lif, så att <strong>de</strong>ras folkmängd reducerats till:<br />
i Acioli -. 182 indivi<strong>de</strong>r<br />
» Maciel 259 »<br />
» A.-Penna 81 »<br />
» Alb.-Barros 103 »<br />
Kolonien Alfredo-Chaves eger <strong>de</strong>remot ett antal af 3,300 invånare <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss<br />
afkastning ha<strong>de</strong> 1887 ett vär<strong>de</strong> af 10,350 mr. Det <strong>år</strong> 1887 anlagda nybygget<br />
Antonio-Prado räknar redan 1,372 innebyggare.<br />
Provinsen Santa Catharina, s<strong>om</strong> gränsar till Rio Gran<strong>de</strong> do Sul i sö<strong>de</strong>r<br />
<strong>och</strong> Paranä i norr, eger en utsträckning af 1,100 qvadratleguas, af hvilka dock<br />
knappast 300 äro uppbruka<strong>de</strong>. Här har staten anlagt 3 kolonier:<br />
Blumenau med 18,584 innebyggare<br />
Itajahy » 9,750 »<br />
Azambuja » 3,949 »<br />
Den förstnämn<strong>de</strong> grundla<strong>de</strong>s redan 1852 af tysken d:r Herman Blumenau. Förvärfvad<br />
kort <strong>de</strong>refter af staten, utveckla<strong>de</strong> <strong>de</strong>n sig efter vexlan<strong>de</strong> ö<strong>de</strong>n så, att<br />
<strong>de</strong>n kun<strong>de</strong> emanciperas 1880 <strong>och</strong> utgör numera två sjelfständiga k<strong>om</strong>muner,<br />
hvilkas uppmätta <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> utgör 1,390,000 har, hvaraf dock knappast 15,000<br />
äro uppodla<strong>de</strong>. Hufvudnäringen i kolonien är sockerrörsodling samt socker- <strong>och</strong><br />
bränvinstillverkning jemte sä<strong>de</strong>sodling <strong>och</strong> skogsafverkning. Kolonien eg<strong>de</strong> 1887<br />
i allt 206 enskilda sockerbruk eller pressar, 184 qvarnar, 37 sågverk samt 49<br />
tegelbruk. Härför använ<strong>de</strong>s vattenkraften på Itajahy-flo<strong>de</strong>n. Sammanlagda produktionsvär<strong>de</strong>t<br />
i nybygget utgjor<strong>de</strong> 1887 537,942 mr. Innebyggarne äro mesta<strong>de</strong>ls<br />
tyskar. En viss industriel utveckling träffas i koloniens hufvudort, San<br />
Paulo <strong>de</strong> Blumenau, hvilken räknar flera spinnerier <strong>och</strong> väfverier, ölbryggerier<br />
<strong>och</strong> likör<strong>de</strong>stillerier. Dess exporthamn Itajahy, vid flo<strong>de</strong>ns mynning, aflägsen 7<br />
timmars väg <strong>från</strong> San Paulo, besökes af kustfarare. Flo<strong>de</strong>n erbju<strong>de</strong>r en farled<br />
för mindre farkoster ända upp till hufvudplatsen. Nybyggena Itajahy <strong>och</strong> San<br />
Pedro, belägna mellan flo<strong>de</strong>n Itajahy <strong>och</strong> bergskedjan Tijuca, grunda<strong>de</strong>s 1860<br />
<strong>och</strong> emancipera<strong>de</strong>s 1882. Deras innebyggare äro till största <strong>de</strong>len italienare,<br />
jemte 1,860 tyskar, bosatta i bergsdistriktet, <strong>de</strong>r <strong>de</strong> idka timmerfällning.<br />
I kolonien Azambuja, hvars innevånare till flertalet äro italienare, är hufvudnäringen<br />
ris- ofih majsodling. Den är <strong>de</strong>n minst försigk<strong>om</strong>na af <strong>de</strong> här<br />
<strong>om</strong>handla<strong>de</strong> kolonierna <strong>och</strong> snarare stadd i af- än tilltagan<strong>de</strong>, ehuru <strong>de</strong>n är belägen<br />
i närheten af jernvägsstationen Pedras Gran<strong>de</strong>s å Theresa—Christina-banan.
439<br />
Här anförda trenne nybyggens ekon<strong>om</strong>iska tillstånd bedömes bäst af följan<strong>de</strong><br />
öfversigt af <strong>de</strong>ras export un<strong>de</strong>r 1887:<br />
Sammanlagda exportvär<strong>de</strong>t utgjor<strong>de</strong> samma <strong>år</strong>:<br />
i Blumenau 485,524 mr.<br />
j> Itajaby 144,980 »<br />
» Azambuja - 31,957 »<br />
I närheten af stationen Orleans, å Theresa—Christina-banan, har ett enskildt<br />
bolag <strong>år</strong> 1882 anlagt en annan invandrarekoloni på en d<strong>om</strong>än, s<strong>om</strong> tillhört<br />
kronprinsessan <strong>och</strong> hennes gemål grefve d Eu. Den uppkalla<strong>de</strong>s efter <strong>de</strong>ras<br />
äldste son, tronarfvingen prinsen af Gran Para, <strong>och</strong> best<strong>år</strong> numera af nybyggena<br />
S:a Theresa, S:a Isabel <strong>och</strong> <strong>de</strong>n ännu föga bebygda Pedro <strong>de</strong> Aleantara.<br />
Samtnanlagdt eger kolonien en uppmätt areal af 87,120 har <strong>och</strong> ett innebyggareantal<br />
af c:a 1,200, tillhöran<strong>de</strong> olika nationaliteter. En or<strong>de</strong>ntlig landtbruksanstalt<br />
är <strong>de</strong>r anlagd, hvarest diverse kulturexperiment företagits till införan<strong>de</strong><br />
af nya kulturgrenar i trakten. I <strong>de</strong>t hela taget tyckes <strong>de</strong>nna koloni<br />
haft god framgång oeh vara stadd i utveckling. Ett motsatt förhållan<strong>de</strong> visar<br />
don af infödda brasilianare i närheten af Gran Para anlagda kolonien Angelina<br />
samt <strong>de</strong>t norr <strong>om</strong> Rio Itajahy anbragta kolonicentrum Luiz-Ålves. Den<br />
förra, grundad 1860 på en temligen stor skala med 1,800 innebyggare <strong>och</strong> lottegare,<br />
är mycket afsigk<strong>om</strong>men; <strong>de</strong>n senare har i <strong>de</strong>t närmaste öfvergifvits.<br />
Det hamburgska kolonisationssällskapet, hvilket, enligt sitt kontrakt med<br />
brasilianska regeringen, åtagit sig att till Brasilien införa <strong>och</strong> å egna kolonialanläggningar<br />
bosätta 1,000 tyska immigranter <strong>år</strong>ligen, har i sagda ändamål anlagt<br />
å Rio San Francisco, vid här <strong>om</strong>handla<strong>de</strong> provinsens norra gräns, tvänne<br />
större kolonier, Joinville <strong>och</strong> San Bento, <strong>de</strong>r öfver 29,000 tyska invandrare<br />
blifvit nedsatta å af sällskapet öfverlåtna lotter, nämligen 16,790 i Joinville<br />
samt 10,360 i San Bento. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en 1887 <strong>och</strong> <strong>1888</strong> har sällskapet ytterligare<br />
infört 1,800 invandrare, hvilka nedsatt sig i kolonien. Direktionen för<br />
<strong>de</strong>nsamma tyckes ej spara någon möda till befrämjan<strong>de</strong> af nybyggets utveckling.<br />
Ej mindre än 495 km. vägar hafva byggts in<strong>om</strong> koloniens <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>. Mellan <strong>de</strong>ss
440<br />
hufvudort Joinville <strong>och</strong> hamnen San Francisco uppehållas k<strong>om</strong>munikationerna',<br />
me<strong>de</strong>lst tvenne mindre ångbåtar å flo<strong>de</strong>n S. Francisco, tillhöran<strong>de</strong> sällskapet.<br />
En fråga af mycken vigt för koloniens förkofran är <strong>de</strong>n angåen<strong>de</strong> upprättan<strong>de</strong>t<br />
af en sjelfständig tullkammare i <strong>de</strong>ss hamn San Francisco, <strong>de</strong>r varor kunna förtnllas.<br />
Hittills har <strong>de</strong>n i nämnda hamn anlagda tullstationen endast haft myndighet<br />
att tullbehandla varor för inrikes expedition <strong>och</strong> måste koloniens in- <strong>och</strong><br />
export<strong>han<strong>de</strong>l</strong> gå öfver en<strong>de</strong>ra af provinsens stapelstä<strong>de</strong>r, båda aflägsna <strong>från</strong> kolonien.<br />
Denna koncession, s<strong>om</strong> kolonisationssällskapet länge eftersträfvat, har i<br />
<strong>år</strong> medgifvits. Koloniens <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning anslås till c:a 2 millioner milreis<br />
<strong>år</strong>ligen.<br />
I provinsen Paranå, belägen norr <strong>om</strong> S:a Catharina, utsträcka sig kolonialnybyggen<br />
företrä<strong>de</strong>svis utefter dalgångarne på <strong>de</strong>n stora Curityba-platån, hvars<br />
klimat- <strong>och</strong> kulturförhållan<strong>de</strong>n egna sig bättre för <strong>de</strong>n europeiska kolonisationen.<br />
De på slätten nedanför anlagda kolonierna hålla ock på att så småning<strong>om</strong> öfvergifvas,<br />
då innebyggarne allt mer flytta till höj<strong>de</strong>rna. Sålunda har t. ex. <strong>de</strong>n<br />
stora af staten vid högra armen af Paranaguàbugten, uti k<strong>om</strong>mumen Marretea<br />
anlagda kolonien Nova Italia, beståen<strong>de</strong> af 12 byar med ett sammanräknadt<br />
innebyggareantal af 2,000, till följd af sådana flyttningar nu reducerats till<br />
knappt 800 innebyggare. Immigrations-inspektören för provinsen klagar i sin.<br />
till åkerbruksministern ställda berättelse för 1887 öfver <strong>de</strong>nna kolonisternas, benägenhet<br />
att förflytta sig till <strong>de</strong>n högre platån, öfvergifvan<strong>de</strong> <strong>de</strong> på slättlan<strong>de</strong>t<br />
åt <strong>de</strong>m öfverlåtna jordar, <strong>och</strong> emotser en allt mera tilltagan<strong>de</strong> förminskning i<br />
slättlandskulturen. Han anför, att slättlan<strong>de</strong>ts landtbruksalster, kaffe, socker<br />
<strong>och</strong> ris, äro ojemförligt mera vinstgifvan<strong>de</strong> än <strong>de</strong> på höglan<strong>de</strong>t företrä<strong>de</strong>svis<br />
kultivera<strong>de</strong>, spanmål <strong>och</strong> rotväxter. Förut<strong>om</strong> <strong>de</strong> klimatiska <strong>om</strong>ständigheter, s<strong>om</strong><br />
naturligtvis väsentligen bidragit till <strong>de</strong>t öfverklaga<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>t, tor<strong>de</strong> i lika.<br />
hög grad just <strong>de</strong> anförda kulturförhållan<strong>de</strong>na medverkat. Sockerkulturen <strong>och</strong><br />
äfven, fastän i mindre grad, kaffeodlingen egna sig mindre för <strong>de</strong>n enskil<strong>de</strong>s<br />
eller rättare <strong>de</strong>n obemedla<strong>de</strong>s företagsamhet, då erfor<strong>de</strong>rligt kapital till anläggan<strong>de</strong><br />
af bruk m. m. för driftens k<strong>om</strong>pletta utöfning saknas. På <strong>de</strong> störro<br />
plantagerna i San Paulo t. ex., <strong>de</strong>r europeiska invandrare befattat sig med kaffeodling,<br />
vare sig på <strong>de</strong>lningsvilkor eller entreprenad, kan torkningen <strong>och</strong> afskalningen<br />
ske pä godsets bruk, <strong>de</strong>rest ej, sås<strong>om</strong> vanligast sker, frukten säljes till<br />
godsegaren oskalad. På nybyggena äro sådana me<strong>de</strong>l sällan tillgängliga, utan<br />
torkning <strong>och</strong> afskalning måste ske på ett bå<strong>de</strong> ofullständigare <strong>och</strong> kostsammare<br />
sätt. An mera är <strong>de</strong>tta förhållan<strong>de</strong>t med sockerodlingen. Sockerfabrikationen<br />
är endast vinstgifvan<strong>de</strong> då <strong>de</strong> mest fullända<strong>de</strong> maskiner <strong>och</strong> raffineringsmeto<strong>de</strong>r<br />
användas. Sådana finnas ej på <strong>de</strong> mindre sockerbruk, <strong>de</strong>r nybyggaren f<strong>år</strong> afyttra<br />
eller låta bereda sin sockerskörd. Det pris eller <strong>de</strong>n nettovinst han <strong>de</strong>rför<br />
erhåller äro ock i motsvaran<strong>de</strong> mån låga. I <strong>de</strong>n å höglan<strong>de</strong>t förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
vin-, rotfruks- <strong>och</strong> spanmålsodlingen är européen vida mera hemmastadd<br />
<strong>och</strong> har <strong>de</strong>raf större direkt bidrag till sin lifnäring. De på Curityba-platån nu<br />
befintliga kolonialnybyggena äro 34 till antalet med en sammanlagd befolkning<br />
af 9,435 indivi<strong>de</strong>r. Dessa nybyggens sammanräkna<strong>de</strong> produkter utgjor<strong>de</strong> 1887:<br />
Råg 38,744 alqueirs (à 36'39 liter)<br />
Majs 46,451 » ( » )<br />
Potates 5,883 » ( » )<br />
Bönor 7,537 » { » )<br />
Manicoa 2,198 liter<br />
Hvete 219 alqueirs ( » )<br />
Socker 102 säckar (60 kg.)<br />
Sprit 256 fat
441<br />
Vin 48 fat<br />
Kaffe 25,701 arrobas (14-69 kg.)<br />
Ving<strong>år</strong>dsskötseln tyckes hafva tagit en viss utsträckning i <strong>de</strong>ssa nybyggen,<br />
fast <strong>de</strong>n ännu ej börjat afkasta i nägon nämnvärd proportion <strong>och</strong> vinfabrikationen<br />
är ännu obetydlig. Boskapsskötsel idkas äfven, <strong>och</strong> eg<strong>de</strong> <strong>de</strong>ssa nybyggen<br />
1887 tillsammans 2,072 st. hornkreatur, 1,577 hästar, 1,010 svin va. m. Höglan<strong>de</strong>t<br />
tyckes vara sär<strong>de</strong>les egnadt till sådan näring, på grund af <strong>de</strong>ss utmärkta<br />
betesmark. Ett engelskt syndikat har i <strong>år</strong> ditskickat agenter till att uppköpa<br />
land på Curityba-platån för att <strong>de</strong>r idka kreatursafvel <strong>och</strong> mejeridrift i större<br />
skala. Enligt en af nämnda agenters utsago gifves <strong>de</strong>t ofantliga sträckor land<br />
å platån, s<strong>om</strong> kunna blifva betesmark af första ordningen. Gen<strong>om</strong> sitt klimat<br />
egnar sig ock zonen särskildt för européer, <strong>och</strong> ansåg samma sagesman, att <strong>de</strong>ss<br />
upplåtan<strong>de</strong> till europeisk drift <strong>och</strong> företagsamhet vore blott en tidsfråga. Ofvan<br />
berörda konsortium, hvilket lyckats förvärfva sig mycket land <strong>de</strong>r, har DU ingått<br />
kontrakt med regeringen <strong>om</strong> införan<strong>de</strong> af större antal immigranter, hvilka<br />
skola nedsätta sig å <strong>de</strong>ss egend<strong>om</strong>, på <strong>de</strong>rtill upprätta<strong>de</strong> hemman, hufvudsakligen<br />
för boskapsskötsel <strong>och</strong> mejerihandtering. I provinsens hufvudstad Curityba<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>ss <strong>om</strong>nejd äro äfven några svenska immigranter bosatta. Af <strong>de</strong>ssa<br />
äro <strong>de</strong> flesta anställda vid jernvägen, hvars verkställan<strong>de</strong> ingeniör är svensk.<br />
Några få egna sig åt åkerbruk.<br />
Koloniseringen af <strong>de</strong>nna provins har gått trögt, <strong>och</strong> särskildt har försöket<br />
i början att kolonisera med engelsmän misslyckats. På kolonien Assunguy,<br />
grundlagd 1860 å Kio Kibeiro, c:a 100 km. öster <strong>om</strong> Curityba, nedsatte sig<br />
e:a 800 engelsmän, af hvilka nu blott 106 äro qvar. Ett annat af engelsmän,<br />
äfven i början af 1860-talet, anlagdt nybygge, Cananea, vid hafskusten <strong>och</strong> Iguapesun<strong>de</strong>t<br />
(i San Paulo-provinsen) är helt <strong>och</strong> hållet öfvergifvet. Förhållan<strong>de</strong>na<br />
med <strong>de</strong>ssa tvenne koloniseringsförsök äro också betecknan<strong>de</strong>. Till följd af kontrakt<br />
med brasilianska regeringen ha<strong>de</strong> s. k. utvandrare, män, qvinnor <strong>och</strong> barn,<br />
värfvats ibland Londons fattigare befolkning af mera företagsamma än samvetsgranna<br />
agenter. Ank<strong>om</strong>na hit landsattes <strong>de</strong>ssa Londons lösdrifvare på hafskusten<br />
<strong>och</strong> lemna<strong>de</strong>s i vildmarken att <strong>de</strong>r uppbruka lan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> skapa sig nya<br />
hem. Utgången var ock <strong>de</strong>n man kunnat vänta sig. Sedan <strong>de</strong>nna säregna nybyggaretrupp<br />
lifnärts en tid på regeringens bekostnad <strong>och</strong> sedan pressen, regeringen,<br />
britiska legationen <strong>och</strong> alla ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> tröttnat på jemmer, klag<strong>om</strong>ål<br />
<strong>och</strong> tillvitelser, fick snart sagdt hela kolonibefolkningen på brasilianska statens<br />
bekostnad återförskaffas till England. Några få familjer blefvo qvar i Assunguy,<br />
hvilka sedan k<strong>om</strong>mit i något bättre ställning. Cananea har <strong>de</strong>remot, s<strong>om</strong><br />
sagdt, nästan helt <strong>och</strong> hållet öfvergifvits.<br />
Sås<strong>om</strong> af ofvan med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> invandringsstatistik kunnat ses, är provinsen San<br />
Paulo me<strong>de</strong>lpunkten för <strong>de</strong>n europeiska invandringen till Brasilien. Till nämnda<br />
provins hafva un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong>en invandrat flera immigranter än till <strong>de</strong> öfriga 19<br />
provinserna i riket tillsammans. Icke nöjd med <strong>de</strong>t antal invandrare, s<strong>om</strong> kunnat<br />
öfver Rio <strong>de</strong> Janeiro tillsändas provinsen, af sådana s<strong>om</strong> på Central-Regenngens<br />
föranstaltan<strong>de</strong> invandrat till riket, har San Paulo-provincial-admintstrationen<br />
organiserat en specielt för provinsen afsedd immigration <strong>från</strong> Europa öfver<br />
provinshamnen Santos. Mellan <strong>år</strong>en 1882 <strong>och</strong> <strong>1888</strong> hafva på <strong>de</strong>tta sätt<br />
130,121 immigranter införskaffats, förut<strong>om</strong> 22,647, hvilka un<strong>de</strong>r samma tid<br />
indirekt öfver Rio till provinsen ink<strong>om</strong>mit. Ut<strong>om</strong> <strong>de</strong>t redan <strong>om</strong>nämnda immigrantherberget<br />
i Santos, <strong>de</strong>r immigranterna emottagas vid landstigningen, un<strong>de</strong>rhåller<br />
provincialregeringen ett centralherberge i San Paulo, <strong>de</strong>r invandrare invänta<br />
sin distribution <strong>och</strong> dit efterfrågan å arbetare ing<strong>år</strong>. I nämnda herberge
442<br />
hafva ofta 10,000 immigranter på en gång befunnit sig. Dessut<strong>om</strong> äro un<strong>de</strong>r<br />
byggnad ett herberge i Campinas samt ett i Jundiahy, hvilka skola tjena till<br />
ett sorts arbetarecentra för nämnda distrikt. Sås<strong>om</strong> redan anförts, hafva största<br />
<strong>de</strong>len af <strong>de</strong>ssa till provinsen inflytta<strong>de</strong> immigranter fått anställning på kaffeplantagerna,<br />
antingen s<strong>om</strong> arbetare eller s<strong>om</strong> halfpartstagare efter <strong>de</strong>t redan beskrifna<br />
métaiiage-systewet. För sådana invandrare, s<strong>om</strong> föredraga att öfvertaga<br />
en jordlott på ett nybygge ocb försöka sig med egen drift, har regeringen i<br />
provinsen anlagt följan<strong>de</strong> s. k. »Nucleos eoloniaes» eller kolonicentrer:<br />
San Bernardo, anlagdt 1886 på en af staten <strong>från</strong> benediktinermunkarne<br />
inköpt gammal fazenda, belägen 24 km. <strong>från</strong> San Paulo <strong>och</strong> 6 km. <strong>från</strong> stationen<br />
S. Bernardo, vid Santos Jundiahy-banan, <strong>och</strong> beståen<strong>de</strong> af 1,959'87 har.<br />
Egend<strong>om</strong>en har <strong>de</strong>lats i 337 jordlotter. Inaugureradt <strong>de</strong>n 3 sept. 1887, eg<strong>de</strong><br />
nybygget vid slutet af nämnda <strong>år</strong> 1,295 inbyggare;<br />
Senador Prado, anlagdt på en staten tillhörig egend<strong>om</strong>, Ribeirao Preto, i<br />
Jundiahy municipal<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> uppmättes till 239 immigrantlotter af 10 à 12<br />
har hvar. Centret inaugurera<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 3 juli 1887 med nedsättan<strong>de</strong> <strong>de</strong>ra af<br />
111 immigranter. Inbyggareantalet är nu betydligt;<br />
Baron Jundiahy i samma <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>, anlagdt å en af staten <strong>från</strong> en godsegare,<br />
hvars namn kolonien nu bär, köpt egend<strong>om</strong> af 515 har. Densamma<br />
eg<strong>de</strong> vid slutet af 1887 341 inbyggare, innehafvan<strong>de</strong> 89 hemmanslotter;<br />
San Gaetano, grundlagdt <strong>de</strong>n 28 januari 1887 å en äfven <strong>från</strong> benediktinermunkarne<br />
köpt fazenda af 1,087 har, belägen på 10 km:s afstånd i<strong>från</strong> San<br />
Paulo. Af <strong>de</strong> <strong>de</strong>ra uppmätta jordlotterna voro <strong>år</strong> 1887 upptagna 85 <strong>och</strong> räkna<strong>de</strong><br />
nybygget vid slutet af nämnda <strong>år</strong> 326 innebyggare;<br />
Sant' Anna, uppmätt till 69 immigrantlotter, inaugurera<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 1 juli<br />
1887 med ut<strong>de</strong>lning af 20 af <strong>de</strong>ssa lotter till nybyggare;<br />
Paraquerå-Assu, grundlagdt 1886 å statsjor<strong>de</strong>n tillhöran<strong>de</strong> egend<strong>om</strong>en<br />
Iguape, räkna<strong>de</strong> 1887 341 inbyggare;<br />
Rodrigo Silva grundla<strong>de</strong>s <strong>1888</strong> af nuvaran<strong>de</strong> utrikesministern, då äfven<br />
åkerbruksminister, hvars namn nybygget tagit, i närheten af Porto Felix vid<br />
gränsen mellan San Paulo- <strong>och</strong> Minas-provinserna. Det mäter 1,601 har, <strong>de</strong>la<strong>de</strong><br />
i jordlotter <strong>om</strong> 25 har. Här anstäl<strong>de</strong>s 25 belgiska emigrantfamiljer,<br />
122 personer, hvilka emigrerat hit un<strong>de</strong>r ledning af belgiske presten Vanesse.<br />
Af provincialregeringen i San Paulo har <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> anlagts ett kolonicentrum,<br />
Cascalho, mellan stä<strong>de</strong>rna Limoeira <strong>och</strong> Araras vid Rio Claro samt<br />
gen<strong>om</strong> Paulista-jernvägen direkt förbun<strong>de</strong>n med provinsens hufvudstad, <strong>och</strong> <strong>de</strong>rtill<br />
ett dylikt i närheten af Campinas, Cannas kalladt. I <strong>de</strong>ssa nybyggen<br />
samt <strong>om</strong>kring Campinas finnas bland andra <strong>om</strong>kring 200 svenskar, hvilka idka<br />
åkerbruk.<br />
Ett försök är äfven gjordt till kolonisering af privategend<strong>om</strong>, i <strong>de</strong>t regeringen<br />
nyligen ingått kontrakt med egaren af ett stort gods, fazendan Acimirim<br />
vid Taubateflo<strong>de</strong>n, <strong>om</strong> <strong>de</strong>ss upplåtan<strong>de</strong> till emigranter på vilkor att ve<strong>de</strong>rbörlig<br />
uppmätning <strong>och</strong> för<strong>de</strong>lning i immigrantlotter, väg- <strong>och</strong> vattenbyggna<strong>de</strong>r,<br />
bostä<strong>de</strong>r ni. m. d. anordnas på statens bekostnad, hvarefter lotterna <strong>de</strong>las mellan<br />
egaren <strong>och</strong> staten, på så sätt att staten på sin half<strong>de</strong>l emottager emigranter,<br />
medan egaren behåller sin till framtida försäljning åt sådana, när egend<strong>om</strong>ens<br />
bebyggan<strong>de</strong> förlänat lotterna högre vär<strong>de</strong>.
443<br />
I provinsen Minas Oeraes, en af <strong>de</strong> största i kejsarriket, har invandringen<br />
hittills varit ringa. Först i <strong>år</strong>, till följd af <strong>de</strong> af provincialförsamlingen i fjol<br />
votera<strong>de</strong> anslagen till immigrationens befrämjan<strong>de</strong>, hvar<strong>om</strong> i generalkonsulatets<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelse närmare med<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s, har invandringen till ifrågavaran<strong>de</strong><br />
provins börjat taga någon nämnvärd utsträckning. Antalet i <strong>år</strong> till provinsen<br />
inflytta<strong>de</strong> främlingar utgjor<strong>de</strong> 5,650, till största <strong>de</strong>len italienare, hvilkas<br />
hitresa, i enlighet med ofvanberörda bestämmelser, bekostas af provinsialkammaren.<br />
Till nästföljan<strong>de</strong> 2 <strong>år</strong> har provinsen kontraherat <strong>om</strong> hitföran<strong>de</strong>t af<br />
100,000 immigranter, till hvilkas emottagan<strong>de</strong> ett herberge uppförts i gränssta<strong>de</strong>n<br />
Juiz-<strong>de</strong>-Fora.<br />
Provinsen Minas G-eraes, hvilken eger ett ytinnehåll af ej mindre än<br />
575,855 qvkm., är just på grund af <strong>de</strong>nna sin geografiska utsträckning <strong>och</strong><br />
gynsamma naturförhållan<strong>de</strong>n lämplig för nästan alla kulturgrenar, så väl <strong>de</strong>n<br />
tropiska kaffe- <strong>och</strong> sockerodlingen s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n temperera<strong>de</strong> zonens spanmåls- <strong>och</strong><br />
ving<strong>år</strong>dskultur. Den beröm<strong>de</strong> franske naturalisten Barthelémy <strong>de</strong> S:t Hilaire,<br />
hvilken besökte trakten, lär <strong>om</strong> <strong>de</strong>nsamma hafva yttrat: »S'il y a un pays qui<br />
puisse jamais se passer du reste du nion<strong>de</strong>, oe sera certainement cette province<br />
<strong>de</strong> Minas.» V<strong>år</strong> egen frejda<strong>de</strong> landsman, d:r A. Regnell, hvilken lef<strong>de</strong> <strong>och</strong> dog<br />
i provinsen <strong>och</strong> lär<strong>de</strong> känna <strong>de</strong>n väl un<strong>de</strong>r sina långa botaniska vandringar,<br />
hyste en hög tanke <strong>om</strong> <strong>de</strong>ss klimat <strong>och</strong> fruktbarhet. Likaså dansken Pe<strong>de</strong>r<br />
Wilhelm Lund, hvilken i Itatiaya-bergens grottor — hvaraf en, Casa Eucantadora<br />
kallad, i närheten af S:t Joao <strong>de</strong>l Rei, mäter 60,000 kbm. — fullbordat<br />
sina utmärkta studier <strong>om</strong> forntidsmenniskan (»L'h<strong>om</strong>me fossilen).<br />
Den franske vetenskapsmannens profetia är likväl ännu långt i<strong>från</strong> sitt<br />
förverkligan<strong>de</strong>, i materielt hänseen<strong>de</strong> åtminstone, <strong>om</strong> man f<strong>år</strong> döma <strong>de</strong>raf, att<br />
provinsen, med en jordyta större än hela Tyska riket, för närvaran<strong>de</strong> lifnär<br />
en befolkning af endast 2,449,000 själar <strong>och</strong> afkastar blott 36 millioner milreis.<br />
En viss stegring i produktionen har visserligen egt rum sedan 1884,<br />
att döma af följan<strong>de</strong> officiella uppgifter:<br />
1883 utgjor<strong>de</strong> produktionsvär<strong>de</strong>t 33,162,621 mr<br />
1884 J> 33,547,649 »<br />
1885 » 36,577.866 »<br />
1886 5> 36,709^006 »<br />
1887 » 36,225,570 »<br />
I provinsen Espirito Santo, s<strong>om</strong> ligger norr <strong>om</strong> Rio <strong>de</strong> Janeiro, mellan<br />
18 30' <strong>och</strong> 21° 35' s. breddgra<strong>de</strong>n, finnas följan<strong>de</strong> äldre, för <strong>de</strong>t mesta emancipera<strong>de</strong><br />
kolonier:<br />
Castello, s<strong>om</strong> grundla<strong>de</strong>s 1880 samt emancipera<strong>de</strong>s 1881 <strong>och</strong> är belägen<br />
mellan Rio Benevente <strong>och</strong> bergskedjan Serra do Batatal;<br />
Santa Izahel, vid Rio Jucu, cirka 25 km. <strong>från</strong> sta<strong>de</strong>n Vianna <strong>och</strong> 85<br />
km. <strong>från</strong> provinsens hufvudstad, Victoria, med hvilken stad <strong>och</strong> hamn k<strong>om</strong>munikationen<br />
un<strong>de</strong>rhålles gen<strong>om</strong> landsvägen Pedro <strong>de</strong> Alcantara, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>löper<br />
provinsen vester i<strong>från</strong> till kusten;<br />
Santa Leopoldina, grundlagd 1867, emancipera<strong>de</strong>s 1882, i Victoria mumcipal<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>.<br />
Från koloniens hufvudsäte Porta do Cachoeiro vid Rio S:a<br />
Maria är <strong>de</strong>nna flod navigabel till Victoria <strong>och</strong> un<strong>de</strong>rhålles k<strong>om</strong>munikationen<br />
af ångbåtar med subvention <strong>från</strong> provinsialkassan;<br />
Timbuy, vid flo<strong>de</strong>n af samma namn, är numera koncentrerad i tvenne<br />
större jemväl emancipera<strong>de</strong> byar, Donna Theresa do Timbuy <strong>och</strong> Con<strong>de</strong> d Eu,<br />
hvaraf <strong>de</strong>n förra räknar 3,492 <strong>och</strong> <strong>de</strong>n senare 2,255 inbyggare;
444<br />
Santa Cruz vid Rio Santa Cruz vid <strong>de</strong>n lilla kusthamnen med samma<br />
namn.<br />
Sammanräknadt ega <strong>de</strong>ssa kolonier ett inbyggareantal af cirka 22,000,<br />
hvaraf mer än hälften italienare, resten tyskar, schweizare, portugiser, spaniorer<br />
<strong>och</strong> fransmän <strong>från</strong> baskiska provinserna. Dessa ega numera goda kaffeplantager<br />
med cirka 2 mill. träd <strong>och</strong> producera (ut<strong>om</strong> säd till eget behof) 60 à 70<br />
tusen säckar kaffe <strong>år</strong>ligen. En jernväg är projekterad <strong>och</strong> <strong>de</strong>lvis un<strong>de</strong>r byggnad<br />
<strong>från</strong> Victoria till Nativida<strong>de</strong> i gränsprovinsen Minas Geraes, hvilken k<strong>om</strong>mer<br />
att gen<strong>om</strong>löpa en <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>ssa nybyggen <strong>och</strong> väsentligen bidraga till <strong>de</strong>ras<br />
utveckling. Provinsen eger annars endast en jernväg, Cachoeira—Alegre-banan<br />
af 45 km, med en bibana till Castello af 21 km. Från Cachoeira vid Rio<br />
Itapemirim är sistnämnda flod segelbar till hafskusten. Kuststa<strong>de</strong>n Itapemirim<br />
vid flo<strong>de</strong>ns utlopp anlöpes af <strong>de</strong>t subventionera<strong>de</strong> bolaget C<strong>om</strong>panhia Brasileiras<br />
ångbåtar. Provinsen eger <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> trenne större landsvägar, <strong>de</strong>n förut nämnda<br />
Pedro <strong>de</strong> Alcantara samt Santa Maria <strong>och</strong> Santa Theresa, hvilka alla<br />
beröra en eller annan af <strong>de</strong> uppgifna nybyggena. Invandrarne till <strong>de</strong>ssa kolonier<br />
hafva un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en ej varit talrika. Provinsens hela areal utgör<br />
cirka 39,000 qvkm; <strong>de</strong>ss folkmängd (1878) utgjor<strong>de</strong> efter sista folkräkningen<br />
94,475 personer. Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sättningen representeras af 1,868,296 mr i import<br />
<strong>och</strong> 3,186,251 mr. i export. Skeppsfarten i <strong>de</strong>ss hamnar <strong>1888</strong> utgjor<strong>de</strong> 12<br />
utländska <strong>och</strong> 148 brasilianska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 67,115 tons.<br />
Bio <strong>de</strong> JaweiVo-provinsen är <strong>de</strong>n s<strong>om</strong> minst lockat till sig immigranter<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>r <strong>de</strong> gjorda kolonisationsförsöken haft minst framgång. Så väl klimatet<br />
s<strong>om</strong> jordbruksförhållan<strong>de</strong>n hafva bidragit härtill. Dess stora godsegare, <strong>de</strong> mest<br />
konservativa i riket, förblefro längst tillgifna slafsystemet <strong>och</strong> motsatte sig af<br />
alla krafter emancipationen. Slafveriets afskaffan<strong>de</strong> drabba<strong>de</strong> <strong>de</strong>m äfven h<strong>år</strong>dast.<br />
Tvungna, sås<strong>om</strong> redan sagts, att dagtinga med sina forna slafvar <strong>och</strong><br />
återtaga <strong>de</strong>m sås<strong>om</strong> löna<strong>de</strong> dagsarbetare, då all annan tillgång på arbetare sakna<strong>de</strong>s,<br />
harmas <strong>de</strong> ännu öfver situationen, s<strong>om</strong> hotar <strong>de</strong>ras öfvermakt. Det är<br />
lätt att inse <strong>de</strong>t gränsprovinsen San Paulo, gynnad af <strong>de</strong>t driftigare immigrantarbetet,<br />
snart k<strong>om</strong>mer att lemna alla andra långt efter sig i täflan <strong>och</strong> med<br />
ti<strong>de</strong>n beberska icke allenast kaffemarkna<strong>de</strong>n utan äfven <strong>de</strong>n politiska situationen.<br />
Att fortsätta täflan på landtbruks<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>t med anlitan<strong>de</strong> af endast sina befria<strong>de</strong><br />
slafvar inse väl <strong>de</strong>ssa godsegare vara fåfängt. En utväg ur sv<strong>år</strong>igheten tyckes<br />
böra finnas i projektet att införa kinesiska immigranter eller kulis. Dessa, ihärdigare<br />
<strong>och</strong> arbetssammare än <strong>de</strong> befria<strong>de</strong> <strong>och</strong> åt lätjan hängifna slafvarne,<br />
tor<strong>de</strong> äfven lättare än européer finna sig i arbetsförhållan<strong>de</strong>na. Projektet <strong>om</strong>fatta<strong>de</strong>s<br />
ock med värme af godsegarepartiet <strong>och</strong> ett bank- <strong>och</strong> immigrationsbolag<br />
bilda<strong>de</strong>s till införan<strong>de</strong> af kulis direkt i<strong>från</strong> Kina. Häremot uppträd<strong>de</strong> härvaran<strong>de</strong><br />
immigrationssällskap, framhållan<strong>de</strong> <strong>de</strong> för<strong>de</strong>rfliga följ<strong>de</strong>rna en sådan kolonisation<br />
måste hafva på lan<strong>de</strong>ts befolkning, <strong>de</strong>ss se<strong>de</strong>r <strong>och</strong> framtida utveckling.<br />
Med stöd af <strong>de</strong> erfarenhetsrön andra län<strong>de</strong>r här vid lag gjort, <strong>de</strong>r införan<strong>de</strong>t<br />
af kulis slutligen gen<strong>om</strong> lagens mellank<strong>om</strong>st förhindrats, agitera<strong>de</strong> sällskapet<br />
kraftigt emot nämnda projekt, s<strong>om</strong> också börja<strong>de</strong> förlora terräng inför <strong>de</strong>n allmänna<br />
meningen. Dessut<strong>om</strong> har nyssnämnda sällskap <strong>de</strong>ls till Kinas ambassadör<br />
i London, <strong>de</strong>ls till Tsung-Li-Yamen i Peking stält pr<strong>om</strong>emorior i saken,<br />
varnan<strong>de</strong> kinesiska regeringen för <strong>de</strong>n allmänna stämningen i frågan <strong>och</strong> för <strong>de</strong><br />
olägenheter <strong>de</strong>ss un<strong>de</strong>rsåtar, stälda mellan folkets ovilja <strong>och</strong> arbetsgifvarnes<br />
h<strong>år</strong>dhet, ha<strong>de</strong> att vänta sig. En kinesisk dipl<strong>om</strong>atisk mission anlän<strong>de</strong> en tid<br />
<strong>de</strong>refter till Bio <strong>de</strong> Janeiro, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t sa<strong>de</strong>s till närmare un<strong>de</strong>rsökning af frågan.<br />
Hurudan <strong>de</strong>ss stämning var gent emot förslaget i fråga är obekant, men tills<br />
vidare synes <strong>de</strong>tsamma hafva öfvergifvits.
445<br />
Jernvägar.<br />
De brasilianska jernvägarne eg<strong>de</strong> vid slutet af <strong>år</strong>et <strong>1888</strong> en längd af<br />
13,480 km, hvaraf äro:<br />
Km. Km.<br />
Trafikera<strong>de</strong> 8,486 emot 1887 7,927<br />
Un<strong>de</strong>r byggnad 1,397 5> 1,471<br />
Planlagda 3,597 B 3,656<br />
Förut<strong>om</strong>, flera mindre järnvägsanläggningar, bibanor <strong>och</strong> förlängningar af<br />
redan trafikera<strong>de</strong> banor, för hvilka parlamentet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et med<strong>de</strong>lat vanlig koncession,<br />
meren<strong>de</strong>ls med räntegaranti i<strong>från</strong> staten, har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et ett storartadt<br />
jernvägsprojekt bragts å bane, för hvilket koncession medgifvits för utföran<strong>de</strong> af<br />
nödiga preliminära arbeten. Det är nämligen fråga <strong>om</strong> en transkontinentalbana<br />
<strong>från</strong> Pernambuco till Valparaiso, knytan<strong>de</strong> direkt förbin<strong>de</strong>lse mellan Atlantiska<br />
<strong>och</strong> Stilla hafven samt forenan<strong>de</strong> Brasilien med Paraguay, Uruguay, Argentina<br />
<strong>och</strong> Chili. Banans hufvudlinie beräknas utgöra 6,990 km. <strong>och</strong> anläggningskostna<strong>de</strong>rna<br />
350 millioner milreis (cirka 700 mill. kr.)<br />
Ut<strong>om</strong> banans stora bety<strong>de</strong>lse i internationelt hänseen<strong>de</strong> är <strong>de</strong>n för Brasilien<br />
af särskild vigt <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong>, att en sammanbindning af <strong>de</strong>ss nuvaran<strong>de</strong> jernvägssystem<br />
åstadk<strong>om</strong>mes. Sås<strong>om</strong> redan vid föregåen<strong>de</strong> tillfällen framhållits, sakna<br />
nämligen <strong>de</strong> brasilianska jernvägarne allt samband sinsemellan. Byggda för <strong>de</strong>t<br />
mesta på grund af lokala behof <strong>och</strong> sås<strong>om</strong> transportme<strong>de</strong>l <strong>från</strong> landtbruksdistrikten<br />
till hamnarne, utgå <strong>de</strong>ssa banor i allmänhet <strong>från</strong> inlan<strong>de</strong>t till hafskusten<br />
i snart sagdt parallela linier utan k<strong>om</strong>munikation med bvarandra. Sås<strong>om</strong><br />
lätt kan inses, är projektet tills vidare endast i sina hufvuddrag utstakadt<br />
på kartan <strong>och</strong> så väl distanser s<strong>om</strong> byggnadskostna<strong>de</strong>r beräkna<strong>de</strong> på måfå.<br />
Liniens tekniska stu<strong>de</strong>ran<strong>de</strong> samt reela utstakan<strong>de</strong> måste ske gen<strong>om</strong> urskogar,<br />
ofta endast till sitt yttre <strong>om</strong>fång kända. För <strong>de</strong> preliminära un<strong>de</strong>rsökningarna<br />
har antecknats en summa af 8,000 contos <strong>de</strong> reis (cirka 16 mill. kr.).<br />
Förslagsställaren är en för sin företagsamhet <strong>och</strong> viljekraft välkänd förmögen<br />
bankir i Rio, direktören för Internationalbanken Viscondo <strong>de</strong> Figueredo, hvilken<br />
lyckats bilda ett syndikat för att utbjuda företaget åt huga<strong>de</strong> spekulanter. Ett<br />
liknan<strong>de</strong> syndikat har bildats i La Platå med hänsyn till ban<strong>de</strong>len <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s,<br />
<strong>och</strong> ordföran<strong>de</strong>n i <strong>de</strong>tsamma, konteramiralen don Daniel <strong>de</strong> Salvier, besökte<br />
Rio <strong>de</strong> Janeiro för att med brasilianska syndikatet öfverensk<strong>om</strong>ma <strong>om</strong> gemensam<br />
basis för företaget.<br />
Den projektera<strong>de</strong> linien, s<strong>om</strong> beräknas till 5,414 km. å stambanan <strong>och</strong><br />
840 km. i bibanor å brasilianskt <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> samt 1,576 km. å hufvudlinien <strong>och</strong><br />
1,770 km. å bibanor i La Platå <strong>och</strong> Chili, k<strong>om</strong>mer att i sig upptaga flera<br />
redan trafikera<strong>de</strong> eller un<strong>de</strong>r byggnad varan<strong>de</strong> linier, så väl i Brasilien s<strong>om</strong> i<br />
La Platå. Nedanståen<strong>de</strong> tabell visar i hufvudsak liniens direktion <strong>och</strong> antagna<br />
längd samt <strong>de</strong> bansträckor, s<strong>om</strong> kunna med <strong>de</strong>nsamma införlifvas.
446<br />
Från Pernambuco utg<strong>år</strong> banan såle<strong>de</strong>s till San Franciskoflo<strong>de</strong>n <strong>och</strong> följer<br />
<strong>de</strong>refter flodsänkningarna längs San Francisko, Paranä, Iguassu <strong>och</strong> Uruguay<br />
till uruguayiska gränsen vid utloppet af Rio Guarahim i Rio Uruguay, hvari<strong>från</strong><br />
en redan planlagd bana öfver nedre Paraguay följes till Saltö Oriental,<br />
<strong>de</strong>r Uruguay flo<strong>de</strong>n passeras. Från <strong>de</strong>n å andra flodstran<strong>de</strong>n liggan<strong>de</strong> argentinska<br />
sta<strong>de</strong>n Concordia fortsattes banan till närmaste anknytningspunkt å transandiska<br />
banan Rosario—Valparaiso, s<strong>om</strong> redan är un<strong>de</strong>r konstruktion. Nämnda<br />
bana eger en totalutsträckning af 1,470 km., hvaraf cirka 1,300 begagnas för<br />
ifrågavaran<strong>de</strong> transkontinentala bana, hvilken <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> äfven anknytes till <strong>de</strong>t<br />
argentinska jernvägssystemet.<br />
Ett annat jernvägsprojekt, s<strong>om</strong> jemväl un<strong>de</strong>r sessionen framlagts för parlamentet,<br />
men ännu ej k<strong>om</strong>mit un<strong>de</strong>r någon vidare behandling, har äfven afseen<strong>de</strong><br />
på en transkontinental bana, hvilken <strong>från</strong> Bahia öfver Bolivia <strong>och</strong> Peru<br />
skulle utsträckas till hamnen Arica vid Stilla hafvet. Denna bana, s<strong>om</strong> kallas<br />
Central-Brasileira, beräknas af <strong>de</strong>ss upphofsman, d:r Collatino <strong>de</strong> Sociza Filho,<br />
erhålla en totallängd af 5,705 km. å tre hufvudsektioner, <strong>de</strong>n första <strong>från</strong> en<br />
blifvan<strong>de</strong> hamn i Cobraliabugten i närheten af Bahia <strong>och</strong> utmed Rio Jaquitinhona<br />
samt Serra Geral till San Franciscoflo<strong>de</strong>n, 1,080 km.; <strong>de</strong>n andra med<br />
början i Passador, på motsatta flodsidan, skulle följa Formosa- <strong>och</strong> Albanobergen<br />
till Goyaz <strong>och</strong> <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> längs flo<strong>de</strong>rna Vermelho, Passavante, Paradao <strong>och</strong> Coxipo<br />
till Cuyabä, hufvudsta<strong>de</strong>n för provinsen Måtto Grosso, 1,805 km.; <strong>de</strong>n tredje<br />
utg<strong>år</strong> <strong>från</strong> Cuyabä, längs Paraguay-flo<strong>de</strong>n <strong>och</strong> bolivianska högslätterna Chiquitas<br />
öfver An<strong>de</strong>rna till Rio Apaza, s<strong>om</strong> följes till Arica, 2,820 km. Linien är<br />
sålunda afsedd att sätta Brasilien i <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbar förbin<strong>de</strong>lse med Paraguay, Bolivia<br />
<strong>och</strong> Peru, samt öppna direkta k<strong>om</strong>munikationer med inlandsprovinserna<br />
Goyaz <strong>och</strong> Måtto Grosso. För Brasilien är <strong>de</strong>tta senare syftemål af stor vigt,
447<br />
ty <strong>de</strong>n enda k<strong>om</strong>munikation, s<strong>om</strong> nu finnes med Cuyabà, är segelle<strong>de</strong>n å La<br />
Platå- <strong>och</strong> Paraguay-flo<strong>de</strong>rna, så att <strong>de</strong> trupper, s<strong>om</strong> afsändas till garnisoneu i<br />
Måtto Grosso, måste passera La Plata-staternas <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>. Olägenheterna härvid<br />
träd<strong>de</strong> nyligen i dagen, då trupper afskicka<strong>de</strong>s till nyssnämnda provins för att<br />
bevaka neutraliteten på gränsen un<strong>de</strong>r ett befaradt krigsutbrott mellan Bolivia<br />
<strong>och</strong> Paraguay. Hela truppstyrkan förla<strong>de</strong>s nämligen i karantän vid ank<strong>om</strong>sten<br />
till Buenos Ayres. Goyaz är ännu mera vanlottadt i fråga <strong>om</strong> k<strong>om</strong>munikationer.<br />
Isolerad på <strong>de</strong>nna grund <strong>från</strong> <strong>de</strong>t öfriga riket, har <strong>de</strong>nna af naturen<br />
annars väl utrusta<strong>de</strong> provins gjort föga framsteg <strong>och</strong> påminner ännu i mycket<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong> gamla kolonialti<strong>de</strong>rna, då Brasilien endast utgjor<strong>de</strong> en för sina guldgrufvor<br />
känd portugisisk besittning. Provinsen, s<strong>om</strong> har ett ytinnehåll af'<br />
747,311 qvkm., eg<strong>de</strong> 1878 en befolkning af 191,711, d. v. s. 0'27 invånare<br />
per qvkm., <strong>och</strong> en export s<strong>om</strong> 1887 utgjor<strong>de</strong> i allt 18,000 kreatur, 9,000<br />
hudar <strong>och</strong> 5,000 balar tobak. Och ändock gen<strong>om</strong>skäres provinsen i hela sin<br />
längd af tvänne präktiga flo<strong>de</strong>r, Araguaya <strong>och</strong> Tocantins, hvilka nästan kunna<br />
jemföras med öfre Amazonen i vidd <strong>och</strong> vattenmassa. Dessa hittills foga kända<br />
strömmar un<strong>de</strong>rsöktes i <strong>år</strong> af ingeniörerna Middlcton oeh Reynold, hvilka i en<br />
ångslup lycka<strong>de</strong>s öfverfara <strong>de</strong> vattenfall, s<strong>om</strong> hittills ansetts utgöra ett hin<strong>de</strong>r<br />
för navigationen. Enligt <strong>de</strong>ras utsago kun<strong>de</strong> Araguaya lätt göras segelbar ända<br />
till platån Araxa, s<strong>om</strong> ännu bebos af indianor <strong>och</strong> för <strong>de</strong> hvita är snart sagdt<br />
en »terra ineognita». Un<strong>de</strong>rsökningen utför<strong>de</strong>s på bekostnad af ett anglo-amerikanskt<br />
konsortium, hvilket förvärfvat koncession till bearbetan<strong>de</strong> af guldgrufvorna<br />
i trakten <strong>och</strong> ämnar i sammanhang <strong>de</strong>rmed inrätta ångbåcsk<strong>om</strong>munikation<br />
med hamnen Para samt kolonisera provinsen.<br />
Telegrafmse näet.<br />
Statens telegraflinier upptogo i mars <strong>1888</strong> 10,633 km. <strong>och</strong> sköttes <strong>från</strong><br />
170 stationer. Antalet telegram un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et var 528,161 <strong>och</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>rför erlagda<br />
afgifterna utgjor<strong>de</strong> 1,482,102 mr., <strong>de</strong>ri likväl icke inberäkna<strong>de</strong> kabelexpeditionerna,<br />
hvar<strong>om</strong> närmare uppgifter saknas. Kablarne tillhöra utländska<br />
bolag. Ett af <strong>de</strong>ssa, The Pedro II American Telegraph & Cable C:o har i <strong>år</strong><br />
i förening med <strong>de</strong>t i Paris bilda<strong>de</strong> franco-amerikanska kabelsällskapet afslutat<br />
kontrakt med franska oeh holländska regeringarna <strong>om</strong> nedläggan<strong>de</strong>t af nya kablar<br />
mellan Brasilien <strong>och</strong> Förenta Staterna öfver Vestindien. Häraf emotses en<br />
större utveckling af telegrafk<strong>om</strong>munikationerna med Europa <strong>och</strong> Nordamerika,<br />
jemte en nedsättning i <strong>de</strong>t nu gällan<strong>de</strong> höga telegramportot. De påtänkta kablarne<br />
afse en hufvudlinie, för<strong>de</strong>lad i tre sektioner, samt tre bilinier. Hufvudkabeln<br />
g<strong>år</strong> frän Vizin på Brasiliens norra kust — hvilken punkt st<strong>år</strong> i k<strong>om</strong>munikation<br />
gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> brasilianska statslinierna med La Platå — till Cayenne<br />
i franska Guyana, Paramaibo i holländska Guyana samt La Guayarà i Venezuela.<br />
Häri<strong>från</strong> föres kabeln till Curaeao, San D<strong>om</strong>ingo <strong>och</strong> landsvägen öfver<br />
Haiti till <strong>de</strong>ss nordligaste hamn Puerto Platå, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n åter sänkes <strong>och</strong> föres<br />
i direkt linie till New-York. Liniens sammanräkna<strong>de</strong> längd blir 4,002 engelska<br />
mil. Bilinierna afgå, <strong>de</strong>n ena <strong>från</strong> Puerto Platå <strong>och</strong> Haiti till Santiago <strong>de</strong><br />
Cuba, <strong>de</strong>n andra <strong>från</strong> San D<strong>om</strong>ingo till Cayenne öfver Gua<strong>de</strong>loupe <strong>och</strong> Martinique<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>n tredje <strong>från</strong> Curaeao till Colon samt <strong>från</strong> Colon till San D<strong>om</strong>ingo,<br />
bildan<strong>de</strong> en alternativ väg i hän<strong>de</strong>lse af interruption å hufvudlinien.<br />
Gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n härme<strong>de</strong>lst vunna direkta k<strong>om</strong>munikationen mellan Syd- <strong>och</strong> Nordamerika<br />
sättes hela <strong>de</strong>n sydamerikanska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n i tillfälle att i<strong>från</strong> New-York<br />
skyndsammast erhålla <strong>de</strong> un<strong>de</strong>rrättelser, qvotationer <strong>och</strong> andra uppgifter, s<strong>om</strong><br />
dagligen koncentreras <strong>de</strong>r <strong>från</strong> alla verlds<strong>de</strong>lar.
448<br />
Statsfinanser.<br />
Statsbudgeten för 1889, sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>n <strong>de</strong>finitivt votera<strong>de</strong>s af parlamentet <strong>de</strong>n<br />
15 november, efter långa <strong>de</strong>batter, s<strong>om</strong> vara<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r hela sessionen, är följan<strong>de</strong>:<br />
Civil<strong>de</strong>partementet (incl. civillistan)... 9,228,321 mr.<br />
Justitie- s> 7,680,613 »<br />
Utrikes- » 774,706 »<br />
Marin- » 11,313,619 »<br />
Krigs- » 15,031,706 »<br />
Åkerbruks- <strong>och</strong> Han<strong>de</strong>ls<strong>de</strong>partementet 46,926,076 »<br />
Finans<strong>de</strong>partementet 62,193,399 p<br />
Summa mr. 153,148,440<br />
Det för kamrarne framlagda budgetförslaget utgjor<strong>de</strong>:<br />
Civil<strong>de</strong>partementet 8,928,675 mr.<br />
Justitie- » _ 7,133,543 »<br />
Utrikes- » 775,306 »<br />
Marin- » 11,257,970 »<br />
Krigs- » 14,578,772 »<br />
Åkerbruks <strong>och</strong> Han<strong>de</strong>ls<strong>de</strong>partementet 36,686,182 »<br />
Finans<strong>de</strong>partementet 58,748,220 »<br />
Summa mr. 138,108,668<br />
Parlamentet har såle<strong>de</strong>s ökat anslagen utöfver estimationerna i budgetberedningen<br />
med mer än 15 millioner milreis. Häruti ing<strong>år</strong> en summa af 10 millioner<br />
mr., s<strong>om</strong> stälts till åkerbruksministerns disposition i <strong>och</strong> för befrämjan<strong>de</strong><br />
af immigrationen.<br />
Till <strong>de</strong>nna ordinarie stat k<strong>om</strong>ma <strong>de</strong> å extra stat votera<strong>de</strong> utgifterna (hvaribland<br />
1,100,000 till marinministeriet för ökan<strong>de</strong> af flottan), uppgåen<strong>de</strong> tillsammans<br />
till 20,266,966 mr., hvarigen<strong>om</strong> budgetutgifterna för <strong>år</strong>et anslås<br />
till mr. 173,415,408<br />
hvaremot ink<strong>om</strong>sterna antagas till » 147,200,000<br />
lemnan<strong>de</strong> ett <strong>de</strong>ficit af mr. 26,215,408<br />
För <strong>de</strong> å extra stat uppförda utgifterna, beståen<strong>de</strong> hufvudsakligen af anslag<br />
till jernvägsanläggningar, är regeringen bemyndigad att anlita låneoperationer.<br />
Budgeten för 1887, hvarför i finansministerns redogörelse till kamrarne<br />
nu slutredogöres, utvisa<strong>de</strong> ett netto<strong>de</strong>ficit af 20,466,000 mr. <strong>och</strong> beräknas enligt<br />
samma redogörelse, att budgeten för löpan<strong>de</strong> <strong>år</strong>et (<strong>1888</strong>) skall lemna en<br />
un<strong>de</strong>rbalans af 11,513,878 mr.<br />
Un<strong>de</strong>rbalansen i Tresoreriet för <strong>de</strong> tre un<strong>de</strong>r behandling k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> budget<strong>år</strong>en<br />
uppg<strong>år</strong> såle<strong>de</strong>s tillsammans till 58,195,386 mr. Till utjemnan<strong>de</strong> af<br />
<strong>de</strong>nna balans använ<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t i mars <strong>1888</strong> i London upptagna £ 6,000,000 lånet.<br />
Tullink<strong>om</strong>sterna un<strong>de</strong>r januari <strong>och</strong> februari af innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> visa ock en<br />
«j obetydlig tillökning i jemförelse med motsvaran<strong>de</strong> måna<strong>de</strong>rna <strong>1888</strong>. En allmännare<br />
tillökning i budgetink<strong>om</strong>sten kan äfven väntas, att döma af <strong>de</strong>n stadiga<br />
tillväxt <strong>de</strong>nsamma företett un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Sålunda utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n<br />
realisera<strong>de</strong> ink<strong>om</strong>sten:
449<br />
1885.. 120,051,701 milreis<br />
1886 _ 125.275,722 »<br />
1887 140,494,781 »<br />
Me<strong>de</strong>ltal 1880—84 126,740,000 »<br />
» 1875—79 103,900,000 »<br />
Hvaremot <strong>de</strong>n är beräknad för:<br />
<strong>1888</strong> till 138,395,000 milreis<br />
1889 » 140,000,000 »<br />
Utgifterna beräknas sålunda:<br />
för <strong>1888</strong> ordinarie 141,230,104<br />
extraordinarie... 18,283,773 159 513,877<br />
j> 1889 ordinarie... 153,148,440<br />
extraordinarie... 20,266,966 173,415 406<br />
Regeringen har <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> bemyndigats utföra vissa af parlamentet votera<strong>de</strong><br />
allmänna arbeten, för hvilka särskildt anslag ej bestämts, utan skola <strong>de</strong> uppföras<br />
pä. extra utgiftsstaten. På samma gång har parlamentet voterat konverteringen<br />
af statsskul<strong>de</strong>n, så väl <strong>de</strong> in- s<strong>om</strong> utländska lånen, med nedsättan<strong>de</strong> af räntan<br />
<strong>från</strong> 5 till 4 1 /, %, efter hvilken räntesats sista lånet <strong>1888</strong> upptagits.<br />
Statsskul<strong>de</strong>n utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 31 <strong>de</strong>c. 1887:<br />
Utrikes lån.<br />
Hvartill k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>t <strong>1888</strong> upptagna lånet af £ 6,000,000.<br />
Inrikes lån.<br />
Ber. <strong>om</strong>, Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 29
450<br />
I räntor <strong>och</strong> amortering å <strong>de</strong>nna statsskuld vidkännes finans<strong>de</strong>partementets<br />
bndget följan<strong>de</strong> utgiftssummor:<br />
Mr.<br />
Å utrikes lånen, med 2,825,734 mr. för <strong>1888</strong> £ 6 mill.-lånet 19,148,077<br />
Å inrikes lånen 1868 <strong>och</strong> 1879 6,061,825<br />
Å inrikes fon<strong>de</strong>ra<strong>de</strong> lånet 19,000,200<br />
Å inskrifna, ännu ofon<strong>de</strong>ra<strong>de</strong> d:o 700,000<br />
Summa 44,910,102<br />
Dertill räntor å <strong>från</strong> enke- <strong>och</strong> pupillkassan lånta me<strong>de</strong>l 600,000<br />
D:o d:o <strong>från</strong> pantinrättningen <strong>och</strong> sparbankerna 850,000<br />
Tillsammans 46,360,102<br />
Verkställes <strong>de</strong>n af parlamentet votera<strong>de</strong> konverteringen, hvar<strong>om</strong> här ofvan<br />
med<strong>de</strong>lats, tor<strong>de</strong> åstadk<strong>om</strong>mas en <strong>år</strong>lig besparing af cirka 4 millioner i här<br />
uppgifna utgiftssummor. Den sväfvan<strong>de</strong> skul<strong>de</strong>n utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 31 mars <strong>1888</strong>,<br />
enligt finansministerns berättelse, 31,346,000 mr. Dessut<strong>om</strong> tor<strong>de</strong> i statens<br />
passiva böra inberäknas en ogaranterad pappersmyntscirkulation, hvilken <strong>de</strong>n 30<br />
april nämnda <strong>år</strong> utgjor<strong>de</strong>:<br />
Statskassans sedlar mr 188,861,263<br />
Banco do Brazil » » 15,276,850<br />
Banco da Bahia r> » 975,550<br />
Banco do Maranhao » » 166,700<br />
Tillsammans mr. 205,280,363<br />
Sistnämnda trenne statsgarantera<strong>de</strong> bankanstalter ha<strong>de</strong> hittills jämte statskassan<br />
uteslutan<strong>de</strong> se<strong>de</strong>lutgifningsrätt. Sådan rätt har dock nu tillerkänts alla<br />
bankanstalter i riket, hvilkas subskribera<strong>de</strong> kapital ej un<strong>de</strong>rstiger 5 millioner<br />
milreis för hufvudstadsbanker <strong>och</strong> 2 mill. mr. för landsortsbanker, emot <strong>de</strong>position<br />
i skattkammaren af ett se<strong>de</strong>lutgifningssumman motsvaran<strong>de</strong> belopp i statsobligationer.<br />
Sådan <strong>de</strong>position f<strong>år</strong> ej öfverstiga 20 millioner mr. för hvarje<br />
bank, liks<strong>om</strong> <strong>de</strong> sammanlagda <strong>de</strong>posita ej för hela riket få öfverstiga 200 millioner.<br />
De sålunda utgifna sedlarne äro betalbara à vista i rikets mynt (pappersmynt)<br />
<strong>och</strong> äro lagligt betalningsme<strong>de</strong>l vid erläggan<strong>de</strong> af tull, skatter eller annan<br />
allmän bevillning.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t.<br />
Gula febern har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et grasserat häftigare än annars. Sedan s<strong>om</strong>maren<br />
<strong>1888</strong> förflutit utan att mer än enstaka feberfall visat sig, tilltogo <strong>de</strong>ssa<br />
ovanligt nog un<strong>de</strong>r senhösten eller maj <strong>och</strong> juni så, att farsotens epi<strong>de</strong>miska<br />
karakter måste erkännas. Efter <strong>de</strong>t vanliga afbrottet un<strong>de</strong>r vintermåna<strong>de</strong>rna<br />
utbröt åter farsoten i <strong>de</strong>cember <strong>och</strong> tilltog redan i januari i <strong>de</strong>n grad, att dödligheten<br />
öfverträffa<strong>de</strong> <strong>de</strong>n högsta s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> värsta epi<strong>de</strong>mi<strong>år</strong>en iakttagits.<br />
Dödsfallen uppgingo i me<strong>de</strong>ltal un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna månad till 76 per dygn, medan<br />
sjukd<strong>om</strong>sfallen, s<strong>om</strong> mindre noga kun<strong>de</strong> räknas, antogos uppgå till öfver 300<br />
per dag. Gynnad af en <strong>de</strong>n hetaste <strong>och</strong> torraste s<strong>om</strong>mar man på länge kunnat<br />
minnas, tilltog epi<strong>de</strong>mien un<strong>de</strong>r januari <strong>och</strong> februari så, att dödsfallen stego<br />
till mellan 150 <strong>och</strong> 200 per dygn, <strong>och</strong> anfallens häftighet var sådan, att mer<br />
än 70 % af <strong>de</strong> insjukna<strong>de</strong> <strong>om</strong>k<strong>om</strong>mo. Dö<strong>de</strong>n inträffa<strong>de</strong> ofta in<strong>om</strong> några timmar,<br />
i lindrigaste fall ett par dagar efter <strong>de</strong> första sympt<strong>om</strong>en.
451<br />
Någon noggrann statistik öfver antalet dödsfall un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ssa tre måna<strong>de</strong>r<br />
är ej ännu tillgänglig. Man tor<strong>de</strong> dock ej vara mycket långt i<strong>från</strong> sanningen,<br />
<strong>om</strong> man ansl<strong>år</strong> antalet döda i Bio <strong>de</strong> Janeiro un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ssa trenne måna<strong>de</strong>r till<br />
mellan 9 <strong>och</strong> 10 tusen, eller cirka 25 pro mille af sta<strong>de</strong>ns befolkning.<br />
Ibland besättningarna å <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg, hvilka un<strong>de</strong>r nämnda<br />
tid besökte hamnen, bortrycktes af farsoten — sås<strong>om</strong> på sin tid inrapporterats<br />
— 6 befälhafvare (2 svenskar <strong>och</strong> 4 norrmän) samt 25 sjömän.<br />
Från Rio <strong>de</strong> Janeiro spred sig epi<strong>de</strong>mien till Santos, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n snart rasa<strong>de</strong><br />
ännu häftigare än här. Oaktadt många af stadsboarne flyttat <strong>från</strong> sta<strong>de</strong>n vid<br />
epi<strong>de</strong>miens utbrott, hvarigenoni invånareantalet säges hafva sjunkit till cirka<br />
12,000, uppgick dödligheten <strong>de</strong>r till 15 à 25 per dygn un<strong>de</strong>r hela februari<br />
<strong>och</strong> mars, <strong>och</strong> beräknas att un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ssa tvenne måna<strong>de</strong>r minst 1,200 personer<br />
eller 10 % af befolkningen bortryckts af farsoten. Fartygen i hamnen hemsöktes<br />
äfven <strong>de</strong>r, <strong>de</strong>sto mer s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ras uppehåll oundvikligen fördröj<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n förlamning i affärsrörelsen <strong>och</strong> <strong>de</strong> vanliga <strong>han<strong>de</strong>l</strong>soperationerna, s<strong>om</strong> blifvit<br />
en följd af sjukligheten <strong>och</strong> <strong>de</strong>n panik s<strong>om</strong> <strong>de</strong>raf uppstått. Dödligheten å <strong>de</strong><br />
Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg i Santos utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna tid 2 befälhafvare<br />
(norrmän) <strong>och</strong> 5 sjömän.<br />
För första gången har ock epi<strong>de</strong>mien i <strong>år</strong> spridt sig till <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t,<br />
något s<strong>om</strong> ej förr iakttagits, då gula febern hittills inskränkt sig till hamnarna<br />
Rio, Santos <strong>och</strong> Bahia. Spridningen sked<strong>de</strong> gen<strong>om</strong> immigranterna, hvaraf, sås<strong>om</strong><br />
redan <strong>om</strong>nämnts, närmare 35,000 just un<strong>de</strong>r januari <strong>och</strong> februari anlän<strong>de</strong><br />
till Rio <strong>och</strong> Santos samt <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> befordra<strong>de</strong>s till <strong>de</strong>t inre. Enstaka fall inträffa<strong>de</strong><br />
i San Paulo, dock utan att ökas eller sprida sig. Deremot utbröt i<br />
Campinas farsoten med pestartad häftighet. I <strong>de</strong>nna lilla stad <strong>om</strong> 15,000 invånare,<br />
hvilka dock gen<strong>om</strong> afflyttningar reducerats till knappt 10,000, uppgick<br />
dödligheten snart till 30 à 50 per dygn, bortryckan<strong>de</strong> 120 pro mille af befolkningen<br />
in<strong>om</strong> en månad, utan att epi<strong>de</strong>mien ännu visat tecken till minskad<br />
våldsamhet. I Rio Claro, San Pedro do Rio m. fl. ställen har farsoten äfven<br />
uppträdt, ehuru icke med så fasaväckan<strong>de</strong> häftighet s<strong>om</strong> i Campinas, hvars<br />
läge <strong>och</strong> sanitära förhållan<strong>de</strong>n lära erbjudit sjukd<strong>om</strong>en ett sär<strong>de</strong>les gynsamt fält.<br />
Epi<strong>de</strong>miens inverkan, i synnerhet i sitt senare ske<strong>de</strong>, så väl på <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
<strong>och</strong> skeppsfarten s<strong>om</strong> på immigrationen kan lätt inses.<br />
O. G. von Hei<strong>de</strong>nstam.
452<br />
Sydney <strong>de</strong>n 10 mars 1889.<br />
(Årsberättelse för 188S.)<br />
Från Norge ank<strong>om</strong> med last 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 730 tons<br />
» andra län<strong>de</strong>r » » 6 » » » 5,491 D<br />
» » » i barlast 5 » » » 3,368 »<br />
Till » afgingo med last 11 » » » 8,965 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo J> 5 norska i> » 3,851 »<br />
B andra län<strong>de</strong>r » » 19 » » j> 12,825 »<br />
» » r> i barlast 19 » » » 16,646 »<br />
Till » afgingo med last 33 » » » 26,568 »<br />
» » » i barlast 7 » » » 5,108 »<br />
Vid konsulatet anmäl<strong>de</strong> rym<strong>de</strong> sjömän voro inalles 20, nämligen 6 svenskar,<br />
7 norrmän <strong>och</strong> 7 utländingar.<br />
År <strong>1888</strong> var i politiskt hänseen<strong>de</strong> ej kännetecknadt af några vidare anmärkningsvärda<br />
hän<strong>de</strong>lser. Det har varit hvarken allmänna val eller förändring<br />
af ministär. Parlamentets lagstiftningsarbete har gifvit ett torftigt resultat.<br />
Styrelsen har varit i stånd att bekämpa fiendtliga rörelser <strong>och</strong> uppehålla sin<br />
majoritet ända till i medlet af <strong>de</strong>cember, då <strong>de</strong>n led ett sv<strong>år</strong>t ne<strong>de</strong>rlag. Oppositionspartiet,<br />
stund<strong>om</strong> utan ledare, har bibehållit <strong>och</strong> sedan <strong>de</strong>ss vid flera tillfällen<br />
utöfvat sin hämman<strong>de</strong> makt. Den parlamentära styrelsens maskineri har<br />
öfver hufvud taget arbetat på ett kraftlöst <strong>och</strong> otillfredsställan<strong>de</strong> sätt. Året<br />
löpte in just un<strong>de</strong>r parlamentets mellantermin, utsträckt utöfver <strong>de</strong> vanliga gränserna<br />
gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> högtidligheter, s<strong>om</strong> stodo i samband med hundra<strong>år</strong>sfesten. Gör<strong>om</strong>ålen<br />
återtogos ej förr än <strong>de</strong>n 7 februari <strong>och</strong> 1887—88 <strong>år</strong>s sammanträ<strong>de</strong>,<br />
s<strong>om</strong> börja<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 20 september 1887, upphör<strong>de</strong> först <strong>de</strong>n 24 juli. Efter ett afbrott<br />
af <strong>om</strong>kring tre måna<strong>de</strong>r öppna<strong>de</strong>s <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s sammanträ<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 26 oktober.<br />
De förnämsta lagbestämmelser gen<strong>om</strong>förda un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et un<strong>de</strong>r<br />
sammanträ<strong>de</strong>t 1887—88 voro: »Public Works Act» <strong>och</strong> »Government Railways<br />
Act». Den första af <strong>de</strong>ssa fordrar, att hvarje förslag förelagdt af styrelsen för<br />
konstruktion af en jernväg eller utföran<strong>de</strong> af ett arbete på statens bekostnad,<br />
uppgåen<strong>de</strong> i vär<strong>de</strong> till mer än £ 20,000, skall af församlingen un<strong>de</strong>rkastas<br />
pröfning af en ståen<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ité, beståen<strong>de</strong> af medlemmar <strong>från</strong> båda husen, hvilken<br />
un<strong>de</strong>rsöker ären<strong>de</strong>t <strong>och</strong> afgifver rapport <strong>de</strong>röfver, <strong>och</strong> <strong>om</strong> förslaget <strong>de</strong>rpå<br />
gillas af församlingen, skall en särskild parlamentsakt <strong>de</strong>röfver utfärdas, innan<br />
<strong>de</strong>t kan träda i verkställighet.<br />
Den andra lemnar förvaltan<strong>de</strong>t af alla för trafik öppna jernvägar i hän<strong>de</strong>rna<br />
på ett kollegium af tre befullmäktiga<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> utväljas för ett visst antal<br />
<strong>år</strong> <strong>och</strong> kunna aflägsnas gen<strong>om</strong> ett i båda husen fattadt beslut, allt i syfte att<br />
utestänga allt politiskt inflytan<strong>de</strong>. Båda bestämmelserna hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets<br />
lopp blifvit bragta i verkställighet, <strong>och</strong> införan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> nya systemen har beledsagats<br />
af bry<strong>de</strong>ri på flera håll.<br />
Frågan <strong>om</strong> förhindran<strong>de</strong> af kinesers inflyttan<strong>de</strong> i kolonien blef un<strong>de</strong>r första<br />
half<strong>år</strong>et ifrigt afhandlad i parlamentet, <strong>och</strong> sedan <strong>de</strong>n efter mycken strid ändtligen<br />
passerat båda husen, ha<strong>de</strong> skatten blifvit höjd <strong>från</strong> £ 10 till £ 100 per<br />
hufvud, <strong>och</strong> proportionen af kinesiska passagerare blifvit inskränkt <strong>från</strong> en<br />
för hvart hundra<strong>de</strong> till en för hvart trehundra<strong>de</strong> ton af fartygets drägtighet.
453<br />
Han<strong>de</strong>ln i New South Wales visa<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> ett ständigt tilltagan<strong>de</strong>.<br />
Det största hin<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n rönte i sitt framåtskridan<strong>de</strong> var grufarbetarestrejken<br />
i Newcastle, hvars följ<strong>de</strong>r äfven inverka<strong>de</strong> mer eller mindre menligt<br />
på <strong>de</strong>n austral-asiatiska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sverl<strong>de</strong>n i sin helhet.<br />
Gen<strong>om</strong> att uppehålla <strong>de</strong>n stora mängd fartyg, hvilka skulle med sina kollaster<br />
afgå till San Francisco för att <strong>de</strong>r åter lasta säd för Europa, uppstod<br />
en sådan brist på lastrum, att en resning i frakten förorsaka<strong>de</strong>s, s<strong>om</strong> hvarje<br />
köpman <strong>de</strong>lvis ha<strong>de</strong> känning af.<br />
Ullproduktionen i New South Wales äfvens<strong>om</strong> utförseln af lä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> koppar<br />
etc. har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>1888</strong> varit ansenlig, visan<strong>de</strong> en betydlig tillväxt i jemförelse<br />
med <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets. Antalet balar ull, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, slutan<strong>de</strong><br />
med <strong>de</strong>n 30 juni <strong>1888</strong>, utskeppa<strong>de</strong>s, uppg<strong>år</strong> till 397,271 <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r motsvaran<strong>de</strong><br />
period, slutan<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 30 juni 1887, till 332,961 balar, utvisan<strong>de</strong> en tillväxt<br />
af 64,310 balar.<br />
Hvad vidk<strong>om</strong>mer storleken af införseln <strong>och</strong> utförseln un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, så har<br />
Sydneys tullhus lenmat följan<strong>de</strong> statistiska jemförelse: Införseln un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
uppgick till ett vär<strong>de</strong> af £ 18,077,810 mot £ 14,030,792 un<strong>de</strong>r 1887, sålunda<br />
utvisan<strong>de</strong> en förökning af £ 4,047,018; utförseln un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> respektiva <strong>år</strong>en belöpte<br />
sig till £ 12,700,572 mot £ 10,267,757, eller en ökning af £ 2,432,815.<br />
Exporten öfver gränsen till Melbourne har ännu ej blifvit uppgifven, men tor<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>n uppgå till ett ganska ansenligt belopp, då <strong>de</strong>n förut ej varit obetydlig <strong>och</strong><br />
med all sannolikhet un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et i en ej ringa mån förökats.<br />
Hufvudsta<strong>de</strong>n har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp <strong>de</strong>lvis bevittnat ett återupplifvan<strong>de</strong><br />
i vär<strong>de</strong>t af fast egend<strong>om</strong>, <strong>och</strong> prisförhöjningen är synbarligen all<strong>de</strong>les sund,<br />
då <strong>de</strong>n har sin grund i en växan<strong>de</strong> befolknings lagliga fordringar. Vid <strong>de</strong>n<br />
förnämsta gatan i Sydney, George Street, hafva byggnadsplatser sålts för £<br />
1,000 per fot, d. v. s. per sträckfot, räknadt utefter gatan, hvilket beräkningssätt<br />
här alltid använ<strong>de</strong>s.<br />
Från <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena har importen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> nått en betydlig<br />
tillökning. Tillförseln af trävaror <strong>från</strong> nämnda land har varit större än någonsin<br />
förut, <strong>och</strong> <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> hafva en mängd artiklar, sås<strong>om</strong> jernmanufakturvaror,<br />
konserver m. m., hvilka förut rönt föga erkännan<strong>de</strong>, fatt en större åtgång.<br />
Några nya uppfinningar <strong>från</strong> hemlan<strong>de</strong>t hafva äfven un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp här introducerats.<br />
Det är likväl ett beklagligt faktum, att så väl <strong>de</strong>ssa senare s<strong>om</strong><br />
äfven <strong>de</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong> skandinaviska lan<strong>de</strong>n förut introducera<strong>de</strong> artiklarne till följd<br />
af sin dyrhet hafva sv<strong>år</strong>t att göra några bl<strong>om</strong>stran<strong>de</strong> framsteg.<br />
Oberoen<strong>de</strong> af silfvermanien, hvar<strong>om</strong> längre fram skall talas, har börsmarkna<strong>de</strong>n<br />
lemnat högeligen tillfredsställan<strong>de</strong> resultat. Det allmänna trycket, förorsakadt<br />
gen<strong>om</strong> öfverspekulation i jord samt sv<strong>år</strong> torka, ha<strong>de</strong> mot slutet af 1887<br />
lemnat rum för en bättre sakernas ställning. Vid <strong>år</strong>ets ingång fans <strong>de</strong>rför<br />
öfverflöd på penningar, <strong>och</strong> <strong>de</strong>n låga ränta, nämligen 4 procent, s<strong>om</strong> betala<strong>de</strong>s<br />
af bankerna un<strong>de</strong>r drygaste <strong>de</strong>len af <strong>de</strong>ss lopp, jemte ett jemförelsevis ringa<br />
antal inteckningar nödga<strong>de</strong> kapitalisterna att använda sina penningar på aktiespekulationer.<br />
Bankernas <strong>och</strong> andra k<strong>om</strong>paniers lysan<strong>de</strong> ställning locka<strong>de</strong> kapital<br />
i samma riktning, <strong>och</strong> resultatet blef en frågan efter aktiesäkerheter i större<br />
mängd än tillförseln medgaf, hvaraf en stigning i <strong>de</strong>ras vär<strong>de</strong> blef <strong>de</strong>n naturliga<br />
följ<strong>de</strong>n. Bankobligationerna ha<strong>de</strong> likväl redan nått ett högt pris, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t<br />
var <strong>de</strong>rför ej mycket rum för en högre stigning. Likväl fingo »Australian Joint<br />
Stocks-, »C<strong>om</strong>mercial»- <strong>och</strong> »New South Wales Bank» bevittna en notering, s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong> aldrig förut vetat utaf.<br />
Kolgrufveaktier hafva alltid i New South Wales utgjort ett gynsamt fält<br />
• ör spekulanter. Den varaktighet <strong>och</strong> likformighet, s<strong>om</strong> vanligen karakterisera
454<br />
kollager, höja <strong>de</strong>nna industri öfver <strong>de</strong>n vanliga grufspekulationens niveau <strong>och</strong><br />
att inköpa sådana aktier erbju<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n största säkerhet för kapitalisten.<br />
Grufbolagens aktier vid Newcastle hafva nästan alla un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp stigit<br />
i vär<strong>de</strong>. Aktierna i två af <strong>de</strong>m hafva till <strong>och</strong> med uppnått dubbla vär<strong>de</strong>t af<br />
hvad <strong>de</strong> gäl<strong>de</strong> vid <strong>år</strong>ets början. Icke <strong>de</strong>sto mindre har <strong>år</strong>et dock för spekulanter<br />
på <strong>de</strong>tta <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> varit ganska hän<strong>de</strong>lserikt <strong>och</strong> känbart. För många <strong>år</strong><br />
tillbaka ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>t varit mycken slitning mellan grufarbetarne i Newcastle <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>ras herrar, hvaraf följ<strong>de</strong>n förr eller senare måste blifva en strejk.<br />
Den förflutna vinterns <strong>om</strong>sättning var <strong>de</strong>n största någonsin kända, <strong>och</strong> ti<strong>de</strong>n<br />
syntes <strong>de</strong>rför gynsam för arbetarne, <strong>och</strong> följaktligen blef i augusti kriget förklaradt.<br />
Aktierna föllo naturligtvis genast, men ej så mycket s<strong>om</strong> man ha<strong>de</strong><br />
väntat sig, ej heller blef fallet af lång varaktighet. Från alla <strong>de</strong> australiska<br />
kolonierna strömma<strong>de</strong> or<strong>de</strong>r för uppköp af kolgrufveaktier in till Sydney, <strong>och</strong><br />
marknadsprisen gingo i enskilda fall högre än innan strejken hota<strong>de</strong> att utbryta.<br />
Grufvorna lågo i overksamhet un<strong>de</strong>r <strong>om</strong>kring tretton veckor, efter hvilken tid<br />
arbetet återupptogs på vilkor icke mycket olika <strong>de</strong> förut rådan<strong>de</strong>. Ehuru strejken<br />
förorsaka<strong>de</strong> mycket elän<strong>de</strong> <strong>och</strong> förlust medan <strong>de</strong>n vara<strong>de</strong>, kan man dock<br />
ej säga att <strong>de</strong>n varit ett oblandadt ondt. Samverkan mellan arbetarne <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>ras herrar blef åter bragt på god <strong>och</strong> fast fot <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mer sannolikt ej att<br />
störas på många <strong>år</strong>. Kolgrufveaktierna anses följaktligen nu mera pålitliga än<br />
någonsin förut.<br />
För Sydneys börs har <strong>år</strong>et <strong>1888</strong> varit synnerligen anmärkningsvärda För<br />
några få <strong>år</strong> sedan skapa<strong>de</strong>s stora förväntningar gen<strong>om</strong> upptäckten af silfver vid<br />
Berrier Ranges i <strong>de</strong>n långt aflägsna vestra <strong>de</strong>len af kolonien, förväntningar<br />
hvilka med ett undantag ännu ej blifvit realisera<strong>de</strong>. Detta undantag var <strong>de</strong>t<br />
ryktbara »Broken Hill Proprietary>-k<strong>om</strong>paniets grufva, hvilken un<strong>de</strong>r 1887<br />
vida öfverträffa<strong>de</strong> <strong>de</strong> mest sangviniska förhoppningar hos <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>l<br />
<strong>de</strong>ri, <strong>och</strong> gaf en ut<strong>de</strong>lning belöpan<strong>de</strong> sig till £ 16,000 i måna<strong>de</strong>n. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong><br />
tre första måna<strong>de</strong>rna af <strong>år</strong>et var irriteringen häftig <strong>och</strong> beloppet af <strong>de</strong> köp,<br />
s<strong>om</strong> afsluta<strong>de</strong>s af mäklarne, var ofantligt. I Sydney gick dock manien aldrig<br />
så långt s<strong>om</strong> i Melbourne <strong>och</strong> A<strong>de</strong>lai<strong>de</strong>, <strong>och</strong> <strong>de</strong>n äldsta kolonien synes hafva<br />
skördat <strong>de</strong>n största vinsten, emedan, då spekulationen var på sin spets, en<br />
stor mängd obligationer dagligen sän<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sydney till <strong>de</strong> två systerstä<strong>de</strong>rna,<br />
i pris vida öfverstigan<strong>de</strong> <strong>de</strong> bå<strong>de</strong> förut <strong>och</strong> efteråt rådan<strong>de</strong>. En föreställning<br />
<strong>om</strong> markna<strong>de</strong>ns ståndpunkt lemnar noteringen af »Broken Hill Southn-k<strong>om</strong>paniets<br />
aktier. Dessa sål<strong>de</strong>s före julen 1887 för 24 shillings. Då börsen öppna<strong>de</strong>s<br />
vid ny<strong>år</strong>et, gäl<strong>de</strong> <strong>de</strong> 34 shillings <strong>och</strong> <strong>de</strong>n 23 januari voro <strong>de</strong> uppe vid<br />
£ 11. Följan<strong>de</strong> dag mottogo Sydney-mäklarne <strong>från</strong> sina klienter i Melbourne,<br />
A<strong>de</strong>lai<strong>de</strong>' <strong>och</strong> andra platser ett oändligt antal brådskan<strong>de</strong> or<strong>de</strong>r att på förmånligaste<br />
sätt köpa aktier. Följaktligen blef täfian på börsen så häftig, att priset<br />
steg till £ 18, <strong>och</strong> äfven för <strong>de</strong>tta pris voro endast några få hundra att erhålla.<br />
På eftermiddagen voro <strong>de</strong> lägre <strong>och</strong> sent på qvällen mottogs telegram<br />
<strong>från</strong> A<strong>de</strong>lai<strong>de</strong>, rapporteran<strong>de</strong> att <strong>de</strong> sål<strong>de</strong>s så lågt s<strong>om</strong> för £ 10. Un<strong>de</strong>r måna<strong>de</strong>r<br />
efteråt variera<strong>de</strong> <strong>de</strong> mellan £ 10 <strong>och</strong> £ 15, men i juni föllo <strong>de</strong> ända<br />
ned till £ 3. I några af <strong>de</strong> mindre vigtiga grufvorna var variationen till <strong>och</strong><br />
med större än i <strong>de</strong> ledan<strong>de</strong>. Så börja<strong>de</strong> »RJsing Suns» aktier <strong>år</strong>et med ett<br />
vär<strong>de</strong> af 5 shillings, gingo upp till 43 shillings <strong>och</strong> <strong>de</strong>rpå så småning<strong>om</strong> ned<br />
till 3 shillings 6 pence. Ej heller var spekulationen inskränkt till Broken Hilldistriktet.<br />
»Webbs»-, »Lewis»-j »Ponds»- <strong>och</strong> »Mount Castigans-grufvorna, hvilkas<br />
existens knappast varit känd för publiken, fingo äfven sina platser på <strong>de</strong>n lysan<strong>de</strong><br />
taflan. Sås<strong>om</strong> en följd häraf bilda<strong>de</strong>s en mängd nya k<strong>om</strong>panier med<br />
ofantligt stora kapital <strong>och</strong> ytterst små utsigter.
455<br />
Ett stort antal guldk<strong>om</strong>panier bilda<strong>de</strong>s äfven, men knappast ett enda af<br />
<strong>de</strong>ssa har uppfylt <strong>de</strong> vilkor, på hvilka <strong>de</strong> voro grunda<strong>de</strong>.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp har spekulationen i kopparaktier varit något lifligare till<br />
följd af <strong>de</strong>nna metalls stigan<strong>de</strong> i pris.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> uppgingo <strong>de</strong> fartyg, s<strong>om</strong> anlän<strong>de</strong> till New South Wales,<br />
undantagan<strong>de</strong>s kustfaran<strong>de</strong> <strong>och</strong> örlogsfartyg, till ett antal af 1,821 med sammanlagd<br />
drägtighet af 2,336,521 tons, mot un<strong>de</strong>r 1887 respektive 1,665 <strong>och</strong><br />
2,109,830, sålunda utvisan<strong>de</strong> en tillväxt af 156 fartyg samt 226,961 tons.<br />
Sjömännens antal uppgick till 72,569 eller 611 nere än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et afsegla<strong>de</strong> 1,701 fartyg med sammanlagdt 2,191,239 tons drägtighet<br />
<strong>och</strong> un<strong>de</strong>r 1887 respektive 1,581 <strong>och</strong> 2,054,419, såle<strong>de</strong>s 120 fartyg<br />
samt 136,820 tons mera un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> än un<strong>de</strong>r 1887.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et anlän<strong>de</strong> 60,176 <strong>och</strong> lemna<strong>de</strong> 54,901 passagerare kolonien.<br />
Anläggan<strong>de</strong>t af en ny docka har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp blifvit påbörjadt vid<br />
»Cockatoo Island», hvilken ö är belägen i en väl skyddad <strong>de</strong>l af Sydneys hamn,<br />
hvarest <strong>de</strong>t är god ankarplats <strong>och</strong> tillräckligt djupt vatten för <strong>de</strong> största skepp<br />
vid alla vattenstånd. Dockans största längd är 580 fot. Afstån<strong>de</strong>t mellan <strong>de</strong>nna<br />
docka <strong>och</strong> <strong>de</strong>n på samma plats förut belägna »Fiteroy Dock» är 250 fot, <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>t är meningen att i <strong>de</strong>tta mellanrum konstruera en annan docka för mud<strong>de</strong>rpråmar<br />
<strong>och</strong> små lastpråmar.<br />
Grundläggningen af en större kemisk fabrik i Sydney har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et fullbordats.<br />
Denna fabrik tillverkar nu sås<strong>om</strong> specialitet <strong>de</strong>sinfektionspreparater,<br />
men k<strong>om</strong>mer nog så småning<strong>om</strong> att <strong>om</strong>fatta alla grenar in<strong>om</strong> kemien. Mejerihandteringen<br />
har äfven utvidgats gen<strong>om</strong> flere nya anläggningar.<br />
Skör<strong>de</strong>n har varierat i olika <strong>de</strong>lar af lan<strong>de</strong>t. Så har <strong>de</strong>n i norra <strong>de</strong>len<br />
varit i <strong>de</strong>t hela taget öfver me<strong>de</strong>lmåttan. Isynnerhet sa<strong>de</strong>s- <strong>och</strong> sockerrörsafkastningen<br />
har på flera ställen varit så rik, att <strong>de</strong>n ej haft sin like på åtminstone<br />
<strong>de</strong> senaste tio <strong>år</strong>en. I södra <strong>de</strong>len af lan<strong>de</strong>t <strong>de</strong>remot har <strong>de</strong>n lemnat ett<br />
mycket dåligt resultat.<br />
De samla<strong>de</strong> statistiska uppgifterna öfver hästar <strong>och</strong> hornboskap i New<br />
South Wales för <strong>1888</strong> gifva följan<strong>de</strong> totalsummor: Hästar 390,609, nötkreatur<br />
1,575,487 <strong>och</strong> f<strong>år</strong> 46,965,152.<br />
Dödligheten un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et har varit mycket stor, sås<strong>om</strong> exempelvis<br />
i juli 10 procent högre än vanligt. Sämst visa<strong>de</strong> sig förhållan<strong>de</strong>t i<br />
förstä<strong>de</strong>rna, antagligen i följd af ett ofullk<strong>om</strong>ligt kloaksystem, hvaremot i sjelfva<br />
kärnan af sta<strong>de</strong>n dödligheten sedan ett antal <strong>år</strong> aftagit. Försök hafva un<strong>de</strong>r<br />
förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> gjorts för att förbättra renhållningsväsen<strong>de</strong>t <strong>och</strong> <strong>de</strong>t är att hoppas,<br />
att mycket skall hafva uträttats före utgången af <strong>år</strong> 1889. Tyfusfebern har i<br />
stor skala herskat, <strong>och</strong> utan tvifvel är orsaken <strong>de</strong>rtill dålig utdikning. Un<strong>de</strong>r<br />
måna<strong>de</strong>rna <strong>från</strong> <strong>och</strong> med februari till <strong>och</strong> med augusti inträffa<strong>de</strong> 13"02 dödsfall<br />
af tyfus på hvarje 10,000 af befolkningen eller i proportion 22 - 3 2 fall<br />
un<strong>de</strong>r loppet af 12 måna<strong>de</strong>r. Dessa siffror äro tagna endast <strong>från</strong> <strong>de</strong> fall s<strong>om</strong><br />
förek<strong>om</strong>mit vid hufvudsta<strong>de</strong>ns sjukhus, <strong>och</strong> hänföra sig ej till <strong>de</strong>m s<strong>om</strong> åtnjutit<br />
enskild v<strong>år</strong>d <strong>och</strong> s<strong>om</strong> måste hafva varit mycket talrika. Alla förstä<strong>de</strong>rna voro<br />
ej i samma grad hemsökta af Bjukd<strong>om</strong>en. De östra förstä<strong>de</strong>rna ha<strong>de</strong> en dödlighet<br />
af tyfus uppgåen<strong>de</strong> till 26·12 för hvarje 10,000 af befolkningen, då i<br />
<strong>de</strong> vestra <strong>de</strong>remot proportionen endast uppgick till 6 - 8 6. Orsaken till skilna<strong>de</strong>n<br />
har ej blifvit antydd af helsov<strong>år</strong>dsnämn<strong>de</strong>n, men förmodligen hafva dräneringen<br />
<strong>och</strong> läget något <strong>de</strong>rmed att göra. "Vid första<strong>de</strong>n Manly förek<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>ets lopp ett fall af smittkoppor.<br />
C. A. Falstedt.
456<br />
San Francisco <strong>de</strong>n 28 Mars 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De forene<strong>de</strong> Kongerigers Skibsfart in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>tte District var fölgen<strong>de</strong>:<br />
Era Udlan<strong>de</strong>t ank<strong>om</strong> med Last 27 norske Skibe dr. 24,007 K.-Tons<br />
» » » i Ballast 21 » » » 17,900 »<br />
Til » afgik med Last 20 » » B 16,132 »<br />
» » » i Ballast 28 » » » 25,118 »<br />
Fra » ank<strong>om</strong> med Last 9 svenske » _. » 6,987 »<br />
» » » i Ballast 3 » » i> 2,237 »<br />
Til B afgik med Last 3 » » » 2,237 »<br />
» » » i Ballast 8 » » » 6,276 »<br />
Ingen directe Förbin<strong>de</strong>lse inellem Havne i <strong>de</strong>tte District og <strong>de</strong> forene<strong>de</strong><br />
Kongeriger fandt Sted.<br />
Den indgaaen<strong>de</strong> Bruttofragt for <strong>de</strong> 36 med Last ank<strong>om</strong>ne svenske og<br />
norske Fartöier udgjor<strong>de</strong> £ 50,689 og <strong>de</strong>n udgaaen<strong>de</strong> for <strong>de</strong> 23 med Ladning<br />
afseile<strong>de</strong> £ 39,172.<br />
Det viser sig af ovenstaaen<strong>de</strong> at <strong>de</strong>tte Consulatdistrict i <strong>1888</strong> ialfc besögtes<br />
af 60 svenske og norske Skibe med en sammenlagt Drægtighed af<br />
52,515 Tons mod 33 Fartöier drægtige 24,782 Tons i 1887, en Forögelse<br />
af ikke mindre end 27 Skibe og 27,733 Tons.<br />
Foru<strong>de</strong>n ovennævnte laste<strong>de</strong> 2 smaa norske Fartöier Rödtræ i Eureka,<br />
Humboldt County, Cal., <strong>de</strong>t ene for Sydney <strong>de</strong>t an<strong>de</strong>t for Valparaiso, men<br />
nærmere Opgave över disse kan man <strong>de</strong>sværre ikke skaffe, da <strong>de</strong>r ikke fin<strong>de</strong>s<br />
nogen svensk-norsk Vice Consul <strong>de</strong>r.<br />
De med Last ank<strong>om</strong>ne bragte hovedsagelig Kul fra Australien, me<strong>de</strong>ns af<br />
<strong>de</strong> med Last afgaae<strong>de</strong> 1 tog Meel til China, 3 Hve<strong>de</strong> og Meel til Europa;<br />
22 fandt Sysselsættelse i Trselastfarten fra Puget Sound, Washington-Territoriet<br />
og Eureka California. Til <strong>de</strong>tte Sidste er netop vore Fartöier med sine<br />
store Bougporte og beqvemmere Rum meget hensigtsmæssige, og er <strong>de</strong>t min<br />
fäste Formening, at med <strong>de</strong> store Dimensioner s<strong>om</strong> Trælastudförselen fra<br />
Washington-Territoriet især har antaget, og s<strong>om</strong> Aar for Aar tiltager, en<br />
Mæng<strong>de</strong> svenske og norske Fartöier frem<strong>de</strong>les kan fin<strong>de</strong> Beskjæftigelse her,<br />
og med Fragterne, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> vare især<strong>de</strong>leshed i <strong>de</strong>n sidste Half<strong>de</strong>l af Aaret,<br />
ogsaa god Fortjeneste.<br />
Den hidtil sædvanlige Rundtour har været: Hjemifra med Trælast til<br />
Australien, <strong>de</strong>rifra med Kul til San Diego, San Pedro eller hertil, saa i Ballast<br />
til Puget Sound og <strong>de</strong>rifra igjen til Australien med Trælast, hvorfra <strong>de</strong><br />
saa enten have sögt directe Hjemfragt eller k<strong>om</strong>met op igjen til <strong>de</strong>nne Kyst<br />
med Kul for herfra igjen at tage Trælast tilbage til Australien, eller til Europa<br />
og Vest- & Ostkysten af Sydamerika. En<strong>de</strong>l ere ogsaa gaae<strong>de</strong> i Ballast<br />
til Guanopladserne i Stillehavet, og saa hjem til Europa.<br />
Vore Skibe concurrere vel i <strong>de</strong>nne Fart med <strong>de</strong> af <strong>de</strong> andre Nationers<br />
her, og kun<strong>de</strong> <strong>de</strong> blöt behol<strong>de</strong> sine i Hjemlan<strong>de</strong>t til smaa Hyrer paamönstre<strong>de</strong>
457<br />
Mandskabe, maatte <strong>de</strong> kunne tjene bedre her end i <strong>de</strong> fleste andre Parvan<strong>de</strong>,<br />
men <strong>de</strong>sværre hörer Römning til Dagens Or<strong>de</strong>n og tiltager hellre end aftager,<br />
og at arrestere Römlingerne og sen<strong>de</strong> <strong>de</strong>m <strong>om</strong>bord igjen, har vist sig at væro<br />
förbun<strong>de</strong>t med saameget Besvær og saa mange Omkostninger og Ubehagelighe<strong>de</strong>r<br />
for Captainerne, at <strong>de</strong>t ikke lönner sig. De höie Hyrer af fra 30 til<br />
45 Dollars pr Maaned, <strong>de</strong>r betales for Söfolk i Kystfarten her, og fra 20 til<br />
30 Dollars pr Maaned pr do. paa længere Farvan<strong>de</strong>, samt »Runnerness glimren<strong>de</strong><br />
falske Beskrivelser af Porhol<strong>de</strong>ne her og Lufter <strong>om</strong>, s<strong>om</strong> Ordsproget<br />
siger, Guld og grönne Skove, er formeget for Matroserne; <strong>de</strong> kan ikke modstaa<br />
Fristeisen, men löber sin Vei for in<strong>de</strong>n en Dags eller höist en Uges Tid,<br />
at igjen blive bragt <strong>om</strong>bord i ett eller an<strong>de</strong>t Fartöi og hvorfor Boardingmasteren<br />
tager <strong>de</strong>res 2 Mdrs Hyreforskud, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> altsaa maa tabe ved Si<strong>de</strong>n<br />
af <strong>de</strong> ofte 6 à 8 Mdrs Hyre <strong>de</strong> hav<strong>de</strong> tilgo<strong>de</strong> <strong>om</strong>bord i <strong>de</strong>t Fartöi hvorfra<br />
<strong>de</strong> römte. I Sandhed et sörgeligt Tab for <strong>de</strong>m.<br />
Disse Penge s<strong>om</strong> Söfolkene saale<strong>de</strong>s lä<strong>de</strong>r i Stikken <strong>om</strong>bord i vore Fartöier,<br />
hjælper jo i en væsentlig Grad at betale Forskjellen i Hyren mellem<br />
<strong>de</strong>t bortrömte og <strong>de</strong>t nye Mandskap, men paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> forlange <strong>de</strong> saakaldte<br />
»Shipping & Boardingmastre» foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong> 2 Mdrs Advance <strong>de</strong> tager fra<br />
Söman<strong>de</strong>n selv, en Bonus af Fartöiet af fra 30 til 45 Dollars for hver Mand,<br />
hvad <strong>de</strong> ogsaa ved at tiltvinge sig. De arbei<strong>de</strong> alle i Förening og <strong>de</strong>n Captain<br />
s<strong>om</strong> nægter at betale hvad <strong>de</strong> förlänger udsætter sig for ikke at faa<br />
Mandskab. Om her fin<strong>de</strong>s nok saa mange Söfolk s<strong>om</strong> gjerne ville gaa med<br />
Fartöiet, kan <strong>de</strong> ikke af <strong>de</strong>n simple Grund, at <strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> römte, saagodts<strong>om</strong><br />
solgte sig selv til Boardingmastrene, og <strong>de</strong>rfor kuns kan gjöre hvad disse<br />
dictere.<br />
Pra <strong>de</strong> til Hovedstationen ank<strong>om</strong>ne Fartöier römte ialt 26 Mand, afmönstre<strong>de</strong>s<br />
17 Mand og paamönstre<strong>de</strong>s 47.<br />
Fragterne fra San Francisco for Hve<strong>de</strong> pr Jernskib til U. K. for ordre<br />
har været un<strong>de</strong>r<br />
Januar höiest £ 1. 7. 6 lavest £ 1. 1. 3<br />
Februar » » 1. 6. 3 » »1. 2. 6<br />
Marts _. » » 1. 3. 9 r> » 1. 2. 6<br />
April... » »1. 6. 3 » » 1. 3. 0<br />
Mai ... » » 1. 5. 0 » » 1. 1. 3<br />
Juni » » 1. 4. 0 » T> 1. 1 . 6<br />
Juli » » 1. 10. 0 » » 1. 2. 6<br />
August » » 2. 0. 0 » » 1. 10. 0<br />
September » » 2. 1. 3 » » 1. 17. G<br />
October » » 2. 1. 3 » » 1. 15. 0<br />
November B B 2. 1. 3 B » 1. 15. 0<br />
December » » 2. 2. 6 » T> 1. 1 5 . 0<br />
For direkte Havn og for Træskibe 2 sh. 6 d. lavere.<br />
Det viser sig heraf at sidste Åars universale Ten<strong>de</strong>nts til Forbedring i<br />
Fragterne ogsaa blev fölt her, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> ved Aarets Slutning vare bety<strong>de</strong>lig<br />
bedre end ved <strong>de</strong>ts Begyn<strong>de</strong>lse, og var <strong>de</strong>r en jævn Efterspörgsel efter Skibe<br />
hele Aaret rundt.<br />
Med Hve<strong>de</strong> gik herfra till Europa ialt 286 Skibe og til andre Lan<strong>de</strong><br />
24 med Hve<strong>de</strong>, Meel og Byg. At placere an<strong>de</strong>t end Jernskibe og nye go<strong>de</strong><br />
Træskibe i <strong>de</strong>nne Trafik har vist sig y<strong>de</strong>rst vanskeligt. De fleste af vore
458<br />
Sicibe ere <strong>de</strong>rfor u<strong>de</strong>lukke<strong>de</strong> fra <strong>de</strong>nne vor Hovedtrafik, saavels<strong>om</strong> fra Stykgodsfarten<br />
fra Europa hertil.<br />
Trælastfragterne fra Puget Sound W. T. s<strong>om</strong> i Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret<br />
vare mindre go<strong>de</strong>, steg ogsaa, og un<strong>de</strong>r en god Efterspörgsel vare <strong>de</strong> ved<br />
<strong>de</strong>ts Slutning til:<br />
Storbritanien for ordre 72 sh. 6 d. pr 1,000 superficielle Fod<br />
La Plata-Flo<strong>de</strong>n 60 B 0 » »<br />
Chile og Peru - 50 » 0 » »<br />
China 60 > 0 i »<br />
Sydney 45 » 0 » »<br />
Hobsona Bay 52 » 6 » »<br />
Melbourne 60 » 0 » »<br />
Brisbane og A<strong>de</strong>lai<strong>de</strong> 60 » 0 » B<br />
Port Perie - 65 » 0 » »<br />
For Bödtræ fra Humboldt Bay betaltes f. A. 60 sh. til Australien og<br />
Chile og 80 sh. kun<strong>de</strong> faaes til Europa (Storbritanien), men Fartöier s<strong>om</strong><br />
gaa över 14 Fod dybt kunne icke läste <strong>de</strong>r.<br />
Skibsbyggeriet. Der blef f. A. bygget paa <strong>de</strong>nne Kyst 54 Fartöier med<br />
en Groas Tonnage af 17,629 R.-Tons eller 13 Skibe og 3,000 Tons mindre<br />
end i 1887. I <strong>de</strong>tte er ikke indbefattet <strong>de</strong> tven<strong>de</strong> Pandser-Krigsskibe, s<strong>om</strong><br />
ere un<strong>de</strong>r Bygning her, uagtet <strong>de</strong>t ene allere<strong>de</strong> har löbet af Stabelen, men<br />
endnu ikke er maalt. Störste<strong>de</strong>len af ovennævnte 54 Fartöier vare bygge<strong>de</strong><br />
for Kyattrælastfarten og besto<strong>de</strong> hovedsagelig af Dampskonnerter, og nogle faa<br />
4- à 5-maste<strong>de</strong> Skonnerter, hvilke have vist sig meget for<strong>de</strong>lagtige for <strong>de</strong>nne<br />
Fart, hvortil, foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n Omstændighed at <strong>de</strong> tage næsten 2/3 af sin Last<br />
paa Dækket og i hvilken Tilstand <strong>de</strong> virkelig er mest södygtige, <strong>de</strong>res enorme<br />
Bæreevne bidrager meget. Exempelvis kan nævnes at en Skonnert <strong>de</strong>r maaler<br />
570 Reg.-Tons hel bragte 800,000 Fod Trælast hertil, og en do. af lidt över<br />
600 Tons Reg. 1 Million Fod.<br />
Hvalfangst. Uagtet 47 Skibe (25 af hvilke hörte hjemme her og 22 i<br />
New Bedford) mod 41 do. ifjor <strong>de</strong>ltoge i <strong>de</strong>nne Fångst, var Udbyttet dog ikke<br />
halvt saa stort s<strong>om</strong> f. A., i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>t kuns belöb sig til 15,559 Tdr Trän,<br />
303,587 9? Hvalbeen og 1,550 "8 Elfenbeen. Stermen<strong>de</strong> Veir i August<br />
Maaned, un<strong>de</strong>r hvilket 5 Skibe förliste, var til<strong>de</strong>ls Aarsagen til <strong>de</strong>tte ualmin<strong>de</strong>lige<br />
lille Udbytte. Priserne vare imidlertid höie, saa Værdien tör ansættes<br />
til 909,110 Dollars.<br />
Torskefiskeriet gaar <strong>de</strong>t tilbage med, ikke af Mangel paa Fisk, men s<strong>om</strong><br />
<strong>om</strong>talt i min Rapport for 1887, af <strong>de</strong>n Grund at man ikke kan conourrere med<br />
Fisk fra <strong>de</strong> östlige Stater. Fångsten ifjor var 78,000 Fisk mindre end <strong>de</strong>D<br />
af 1887. Af <strong>de</strong>t opfiske<strong>de</strong> Kvantum fal<strong>de</strong>r<br />
paa Chourmagin Öerne 545,000 St.<br />
» Okotske Havet 315,000 »<br />
» Behrings Stræ<strong>de</strong>t-... 191,000 »<br />
Tilsammen 1,051,000 Fisk<br />
Kuns 8 Skibe <strong>de</strong>ltoge i Fångsten i <strong>1888</strong> mod 10 i 1887 og 14 do.<br />
Aaret <strong>de</strong>rfor.
459<br />
Guld, Solv, Kobber og Bly. Der blev i Minerne i Staterne og Territorlerne<br />
vestenfor Missouri-Flo<strong>de</strong>n samt i Britisk Columbia og Vestkysten af<br />
Mexico i <strong>1888</strong> udvun<strong>de</strong>t:<br />
Guld til en Værdi af Doll. 30,468,052<br />
Solv » » j> 54,348,420<br />
Kobber » » » 18,261,490<br />
Bly » j> l) 11,263,630<br />
Tilsammen Doll. 114,341,592<br />
lieraf k<strong>om</strong>mer paa<br />
California Doll. 12,063,468<br />
Nevada » 12,305,603<br />
Oregon » 701,566<br />
Washington-Territoriet » 124,112<br />
Alaska » 820,000<br />
Idaho _ » 8,685,000<br />
Montana » 32,376,000<br />
Utah » 7,557,241<br />
Colorado » 26,755,500<br />
New Mexico » 3,209,279<br />
Arizona » 5,123,868<br />
Dacota » 2,943,932<br />
Mexico, Vestkysten af » 1,196,623<br />
Britisk Columbia » 479,400<br />
Tilsammen Doll. 114,341,592<br />
Herun<strong>de</strong>r er at bemærke at <strong>de</strong> gamle bekjendte C<strong>om</strong>slock-Minerne ifjor<br />
gav et bety<strong>de</strong>ligt Udbytte, belöben<strong>de</strong> sig til över 7 Millioner Dollars, hvoraf<br />
över l 1 /, Million er bleven for<strong>de</strong>lt s<strong>om</strong> Udbytte til Actieeierne.<br />
Kviksölv. Der var ialt produceret i California i <strong>1888</strong> 33,250 Flasker<br />
mod 31,500 Flasker i 1887. Priserne variere<strong>de</strong> fra 37 til 48 Dollars pr<br />
Flaske og vil Værdien for hele Productionen nærmest kunne sættes til 1,415,000<br />
Dollars. Udförselen belöb sig til <strong>om</strong>trent 10,000 Flasker til fremme<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>,<br />
og <strong>om</strong>trent 10,000 Flaske gik til <strong>de</strong> östlige amerikanske Marke<strong>de</strong>r.<br />
Af Mynt præge<strong>de</strong>s i San Francisco i <strong>1888</strong> Doll. 26,281,500 mot Doll.<br />
25,606,445 i 1887.<br />
Sve<strong>de</strong>. 1887 Åars Höst i California s<strong>om</strong> antoges at være 20 Mill.<br />
Centals viste sig kuns at belöbe sig til 17VS Million, hvorimod <strong>1888</strong> Åars<br />
Höst anslaaes til 18 Millioner Centals. Taget til en G-jennemsnitspris af<br />
Doll. 1-40 pr Cental, skul<strong>de</strong> Værdien heraf belöbe sig til c:a 25 Millioner<br />
Dollars. Udförselen af Hve<strong>de</strong> belöb sig til 11,720,100 Centals, værd Doll.<br />
17,318,477 mod 9,040,770 Centals, værd Doll. 14,647,510 i 1887, en Tilvasxt<br />
i Udförselen af næsten 3 Millioner Centals. Han<strong>de</strong>len i <strong>de</strong>nne Artikkel<br />
var jevn og god hele Aaret rundt u<strong>de</strong>n större Fluctuationer i Priserne og ogsaa<br />
u<strong>de</strong>n store Speculationer.<br />
Meel. Udförselen <strong>de</strong>raf belöb sig i <strong>1888</strong> til 822,347 Tön<strong>de</strong>r til en<br />
Værdi af Doll. 3,392,182 mod 801,122 Tdr værd Doll. 3,422,433 i 1887.<br />
Heraf gik 270,000 Tdr til Storbritanicn, 300,000 Tdr til China og Japan<br />
og 12,400 Tdr til Australien <strong>de</strong>r f. A. led af Misvæxt.<br />
Byg. Sidste Åars Höst tror man er <strong>de</strong>n störste man har hävt her, og<br />
anslaaes til 7 Millioner Centals. Den af 1887 viste sig kuns at udgjöre 6 1 /»
460<br />
Million, ikke 10 Millioner s<strong>om</strong> antaget. Efter <strong>de</strong> gjennemsnitlige Priser af <strong>de</strong><br />
forskjellige Sorter nemlig Chevalier à Doll. 1"40, saakal<strong>de</strong>t Brewing Doll. 1.16<br />
og Fo<strong>de</strong>r-Byg 85 Cents pr Cental anslaaes Værdien af Hösten til <strong>om</strong>trent 8<br />
Millioner Dollars. Saa god s<strong>om</strong> Hösten var, var ogsaa Efterspörgselen fra <strong>de</strong><br />
forskjellige fremme<strong>de</strong> saavels<strong>om</strong> östlige amerikanske Marke<strong>de</strong>r, og udskibe<strong>de</strong>s<br />
til Storbritanien fornemmelig Chevalier 430,000 Centals værd Doll. 626,000,<br />
til New-York 320,000 Centals, nærmest Brewing værd Doll. 350,000, samt<br />
til Australien 109,000 Centals Chevalier værd Doll. 154,000. Hele Udförselen<br />
belöb sig til <strong>om</strong>trent 1 Million Centals, Kesten forbrugtes her hovedsagelig<br />
til Fo<strong>de</strong>r.<br />
Vin. California er n<strong>de</strong>n Tvivl sær<strong>de</strong>les vel skikket for Vinavl, men naar<br />
Plantningen i <strong>de</strong> sidste Aar ikke har tiltaget, saa har <strong>de</strong>tte sin Grund <strong>de</strong>ri,<br />
at <strong>de</strong>n Pris, s<strong>om</strong> kan opnaaes for Druer er for li<strong>de</strong>n, varieren<strong>de</strong> i <strong>1888</strong> fra<br />
Doll. 10 til Doll. 15 pr Ton. Man mener nu at 150,000 Acres ere plante<strong>de</strong><br />
med Vinranker, og anslaaes Udbyttet heraf fra <strong>1888</strong> til 17 Millioner<br />
Gallons Vin eller 3 Millioner Gallons mere end forrige Aar. Det lä<strong>de</strong>r s<strong>om</strong><br />
Vinavlerne her begyn<strong>de</strong> at lægge sig mere ud for Kvaliteten end Kvantiteten<br />
af <strong>de</strong>res Vin, hvad, <strong>om</strong> <strong>de</strong>t skul<strong>de</strong> vedblive, ikke lä<strong>de</strong>r Tvivl tilbage, at virkelig<br />
go<strong>de</strong> Vine kan produceres her i Staten. Af ovennævnte Udbytte var 2 1 /»<br />
Million Gäll. sö<strong>de</strong> Vine, 10'/j Mill. torre Vine og 4 Mill. Gäll. for Destillation.<br />
Der blef udfört ialt 7'/2 Mill. Gallons og Loealeonsumtionen anslaaes<br />
til 5'/8 Mill. Gallons. Gjennemsnitsværdien tär vel nærmest sættes til 25<br />
Cents pr Gallon, hvorefter Værdien af hele Vinavlen skul<strong>de</strong> belöbe sig til Doll.<br />
4,250,000. Udförselsværdien gik op til Doll. 1,875,000.<br />
Brandy. De oven<strong>om</strong>talte 4 Millioner Gallons vin s<strong>om</strong> blefve <strong>de</strong>stillere<strong>de</strong><br />
antages at have givet <strong>om</strong>trent 1 Million Gallons heraf, værd <strong>om</strong>trent l'/j<br />
Million Dollars. Udförselen belöb sig til 450,000 Gallons til en Værdi af<br />
Doll. 675,000.<br />
Rosiner. Sidste Aar har vist at disse kan produceres ligesaa go<strong>de</strong> og<br />
billige her s<strong>om</strong> noget an<strong>de</strong>t Sted i Ver<strong>de</strong>n. Productionen belöb sig til <strong>om</strong>trent<br />
915,000 (20 ^Kasser eller 15 % mere end i 1887. Hovedmassen<br />
af disse gaa til <strong>de</strong> östlige Stater, men ifjor gik ogsaa for förste Gäng en<strong>de</strong>l<br />
til Udlan<strong>de</strong>t, nærmest til England og Australien, hvor <strong>de</strong> vandt meget Bifald.<br />
Værdien har gjennemsnitlig været Doll. 1"7 5 pr Kasse, hvorefter Höstens hele<br />
Værdi skul<strong>de</strong> blive <strong>om</strong>trent Doll. 1,600,000.<br />
Frugtavl. <strong>1888</strong> var <strong>de</strong>t bedste Aar man hidtil har hävt med Hensyn<br />
herpaa. Der blev i Aarets Löb sendt med Hurtigtogene til <strong>de</strong> östlige Stater<br />
imellem 50 à 60 Millioner Pund fersk Frugt, hovedsagelig Ferskener, Apricoser,<br />
Pærer, Bl<strong>om</strong>mer, Kirsebær og Apelsiner. Af disse sidste anslaaes Avleu<br />
her i Staten till 1 Million Kasser, 1 Kasse in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> fra 150 til 250<br />
Stykker. Der hensylte<strong>de</strong>s og henkogtes 31 Millioner 2'/2 'ffi-Daaser af Frugt,<br />
Bær og Grönsager, hovedsagelig af ovennævnte Sorter, og törre<strong>de</strong>s ogsaa bety<strong>de</strong>lige<br />
Kvantiteter, hvoraf tör nævnes.<br />
Ferskener med 4,600,000 "8<br />
Bl<strong>om</strong>mer, franske 2,340,000 »<br />
Apricoser 2,760,000 »<br />
Vindruer 2,000,000 »<br />
Figener 75,000 »<br />
samt Æbler, Pærer, almin<strong>de</strong>lige og saakaldte Tydske Bl<strong>om</strong>mer med fra 100,000<br />
til 900,000 SS.
461<br />
De Franske Bl<strong>om</strong>mer s<strong>om</strong> gror her, har vun<strong>de</strong>t stort Bifald saavel her<br />
s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> östlige Stater, og <strong>de</strong>r især<strong>de</strong>leshed fortrængt for en stor Del <strong>de</strong> fra<br />
Frankrige indförte.<br />
Honiiing. Avlen ifjor var li<strong>de</strong>n men Kvaliteten god. Udbyttet anslaaeä<br />
til 1,500,000 "B. Prisen gjennemsnitlig 6 sh. pr ffi, hvorefter Værdien bleve<br />
<strong>om</strong>trent Doll. 90,000.<br />
Humle. Ogsaa af <strong>de</strong>nne Artikkel var <strong>1888</strong> Åars Höst <strong>de</strong>n störste man<br />
nogensin<strong>de</strong> har hävt her, belöben<strong>de</strong> sig ialt til 85,000 Baller, af hvilke <strong>de</strong>r<br />
fal<strong>de</strong> paa<br />
California 34,000 Baller<br />
Oregon 14,000 »<br />
Washington-Territoriet 37,000 »<br />
Priserne herpaa have s<strong>om</strong> sædvanligt varieret bety<strong>de</strong>ligt fra 12 til 25 C.<br />
pr "ffi. S<strong>om</strong> Gjennemsnitspris tur<strong>de</strong> nærmest sættes 15 C. pr 8, hvorefter<br />
og til en Vægt af 200 ffi pr Balle<br />
255,000.<br />
Værdien af Humlehösten udgjör Doll.<br />
Sukkerbe<strong>de</strong>r. Den bety<strong>de</strong>lige Udstrækning i hvilken disse i <strong>de</strong> senere Aar<br />
have været dyrke<strong>de</strong> og brugte an<strong>de</strong>tsteds har ogsaa vakt adskillig Opsigt her,<br />
og foranlediget Dyrkning af <strong>de</strong>m i temmelig stor Skale i <strong>de</strong>t sidste Aar, samt<br />
Opförelsen af et stort tidsmæssigt Sukkerrafina<strong>de</strong>rie, og har <strong>de</strong>t vist sig at<br />
man med For<strong>de</strong>l kan dyrke <strong>de</strong>m og eoncurrere med Sukkerröret.<br />
Vid. Heraf klippe<strong>de</strong>s i California ialt 32,568,000
462<br />
Trælast. Der antages at være skaaret i <strong>1888</strong> i<br />
Washington-Territoriet 700,000,000 Fod<br />
Oregon 350,000,000 B<br />
California 450,000,000 »<br />
Tilsammen 1,500,000,000 Fod<br />
til en anslaaet Værdi af 20 Millioner Dollars.<br />
Paa samme Tid s<strong>om</strong> <strong>de</strong> store Efterspörgsler fra <strong>de</strong>t sydlige California i<br />
1887 aftoge, væsentlig paa Grund af Standsning i Immigrationen <strong>de</strong>rtil, tiltog<br />
<strong>de</strong>n locale C<strong>om</strong>sumtion i andre Dele af California saavels<strong>om</strong> i Oregon og Washington-Territoriet,<br />
hvortil Indvandringen i <strong>1888</strong> især var stor, og regner<br />
man at <strong>om</strong>trent Halv<strong>de</strong>len af Productionen, og heraf især Rödtræet, medgik<br />
at tilfredsstille <strong>de</strong>t in<strong>de</strong>nlandske Behov. Den an<strong>de</strong>n Halv<strong>de</strong>l, saagodts<strong>om</strong><br />
u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> bestaaen<strong>de</strong> af »Oregon Pine», udförtes, især fra Puget Sound, og<br />
fornemmelig til Australien s<strong>om</strong> tog c:a 2/, af hele Udförselen (til Melbourne<br />
alene gik i flere Maane<strong>de</strong>r över 5 Millioner Fod pr Maaned); <strong>de</strong>rnæst k<strong>om</strong> Syd-<br />
America s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n störste Consument. England begyn<strong>de</strong>r nu ogsaa at indföre<br />
»Oregon Pine» fra <strong>de</strong>nne Kyst, hovedsagelig af <strong>de</strong>n Grund at <strong>de</strong>n kan faaes<br />
i store Dimensioner og fri for Kviste. To Ladninger gik <strong>de</strong>rtil ifjor fra<br />
Puget Sound og flere Skibe ere nu fragte<strong>de</strong> at gaa samme Yei. Priserne paa<br />
<strong>de</strong>nne Træsort pr 1,000 superficielle Fod og frit <strong>om</strong>bord ved MOllerne i<br />
Puget Soucd ere:<br />
For »Rough Merchantable» i Dimensioner op til 12X12X40 Doll. 11<br />
» B större » » 110 Fod länge » 26<br />
» clear mindre » » 17<br />
og opover efter Dimensionerne, og for saakal<strong>de</strong>t Dressed tongue and<br />
groove er Minimumsprisen » 19<br />
Möllerne ved Puget Sound ere store tidsmæssige Indretninger, nogle af<br />
<strong>de</strong>m med en Capacitet at kunne skjære 300,000 Fod pr Dag à 10 Timer.<br />
Skjæringen af Rödtræet, s<strong>om</strong> u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> voxer i California rundt Humboldt<br />
Bay, og hvoraf Hovedmassen bruges til Husbygning i <strong>de</strong>tte Land, maatte<br />
indskrænkes bety<strong>de</strong>ligt, da Efterspörgselen fra <strong>de</strong>t sydlige California saagodts<strong>om</strong><br />
ophörte, hvorfor Mölleeierne slutte<strong>de</strong> Contracfc sig imellem at <strong>de</strong> efter<br />
Tour skul<strong>de</strong> la<strong>de</strong> sine Sagmöller staa stille for en vis Perio<strong>de</strong>. Rödtræet har<br />
midlertid begyndt at efterspörges fra Europa, og har man Grund til at tro<br />
paa et godt og stadigt Marked <strong>de</strong>r. En Ladning gik i <strong>1888</strong> til Australien og<br />
en til Chile, og venter man ogsaa fra disse Lan<strong>de</strong> at modtage Ordres.<br />
Minimumsprisen paa rough merchantable var Doll. 13 pr 1,000 s. Fod<br />
B » B clear B 19 » »<br />
» » Dressed » 24 » »<br />
Af saakal<strong>de</strong>t Sugar Hne vedbliver <strong>de</strong>r at gaa mindre Kvantiteter til<br />
Australien, dog mest i forarbei<strong>de</strong>t Stånd, s<strong>om</strong> for Ex. Döre, Vindueskarmer<br />
etc. etc.<br />
Kul. Der er maaske intet s<strong>om</strong> bedre viser Væxten af Folkemæng<strong>de</strong>n i<br />
California, Udvi<strong>de</strong>lsen af Fabriksvirks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n, Jernbane- og Dampskibsfarten<br />
end <strong>de</strong>n store Forögelse i Forbruget af Kul, hvilket sidste Aar belöb sig til<br />
över 1,600,000 Tons eller næsten 25 % mere end i 1887.
Af disse blev indfört her<br />
463<br />
til Byen 1,330,000 Tons<br />
B San Pedro 170,000 B<br />
» San Diego 100,000 »<br />
Tilsammen 1,600,000 Tons<br />
Pra Kulminerne i Washington-Territoret k<strong>om</strong> <strong>om</strong>trent 550,000 Tons<br />
B B i California 50,000 »<br />
» B i <strong>de</strong> östlige Stater 30,000 B<br />
Besten fra fremme<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> og saale<strong>de</strong>s:<br />
Pra Australien 480,000 »<br />
» Storbritanien 135,000 »<br />
» Britisk Columbia 345,000 »<br />
» Japan 10,000 B<br />
Tilsammen 1,600,000 Tons<br />
Priserne paa Kul variere<strong>de</strong> i Aarets Löb saameget s<strong>om</strong> 6 Dollars pr Ton,<br />
hovedsagelig paa Grund af Striken i <strong>de</strong> australiske Miner, hvad ogsaa bidrog<br />
til at aabne <strong>de</strong>tte Marked for japanesiske Kul, s<strong>om</strong> aldrig hav<strong>de</strong> været her<br />
för. Aarets Gjennemsnitspris her for Kul var <strong>om</strong>trent Doll. 10 pr Ton.<br />
Træmasse. Directe Indförsel <strong>de</strong>raf fra Europa tiltog bety<strong>de</strong>ligt i <strong>1888</strong>,<br />
og fortrængte al<strong>de</strong>les <strong>de</strong>n tidligere via New-York. Der indfbrtes <strong>om</strong>trent 1,000<br />
Tons tör Mekanisk, s<strong>om</strong> solgtes til Gjennemsnitspriser à l 9 /4 C. pr 18 og<br />
k<strong>om</strong> hovedsagelig fra Norge. Af chemisk k<strong>om</strong> hertil <strong>om</strong>trent 200 Tons norsk,<br />
svensk og tydsk Fabrikat s<strong>om</strong> bragte 3'/8 à 4 C. pr ©. Der anlægges nu<br />
et större Træsliberie i Oregon, s<strong>om</strong> man antager vil kunne produeere al <strong>de</strong>n<br />
mekaniske Træmasse s<strong>om</strong> tiltrænges her, og agter nok <strong>de</strong>tte ogsaa senere her<br />
ät gaa ind paa Fabrikationen af chemisk. Kun<strong>de</strong> Indförselen af Papir fra<br />
Tydskland og <strong>de</strong> östlige Staterne blive stoppet vil<strong>de</strong> flere Papirmöller blive<br />
bygge<strong>de</strong> her, og Forbruget af Træmasse selvfölgelig bety<strong>de</strong>ligt foröget. Vi har<br />
nu blöt 3 à 4 Papirmöller paa <strong>de</strong>nne Kyst.<br />
Svenskt Jern k<strong>om</strong>mer hertil mesten<strong>de</strong>ls med Skibe fra Hamburg, Ant-<br />
Tferpen og London. Hele Indförselen belöb sig forrige Aar til <strong>om</strong>trent 1,000<br />
Tons, s<strong>om</strong> solgtes til Priser af fra 3'/9 til 3V4 C. pr % ex Skib og Told<br />
iberegnet for valse<strong>de</strong> Stænger. Der bliver nu ogsaa gjort Forsög med uvalse<strong>de</strong><br />
Stænger til en Pris af <strong>om</strong>trent Doll. 65 pr Ton og med Stöbejern til Doll.<br />
35 pr Ton.<br />
Stoekholms-Tjcere. Indförselen <strong>de</strong>raf var ifjor mindre end sædvanlig paa<br />
Grund af <strong>de</strong> höie Fragter hertil s<strong>om</strong> gjor<strong>de</strong> at <strong>de</strong>n ikke kun<strong>de</strong> sælges un<strong>de</strong>r<br />
8 à 9 Dollars pr Tön<strong>de</strong>.<br />
Norsk Dampmedicintran vedbliver at k<strong>om</strong>me hertil. men hovedsagelig fra<br />
New-York paa Grund af <strong>de</strong>t lille Behov. Prisen er <strong>om</strong>trent Doll. 25 pr Tön<strong>de</strong>.<br />
Blöt et ganske lille Partie k<strong>om</strong> via England f. A.<br />
Svenske Fyrstikker k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>r blöt mindre Kvantiteter af via New-York.<br />
Skandinaviske hermetisk indlagte Fiskeretter fin<strong>de</strong>s her at k<strong>om</strong>me for<br />
höie i Pris til almin<strong>de</strong>lig Brug, og s<strong>om</strong> Delicatesse har man endnu ikke kunnet<br />
skaffe <strong>de</strong>m Indpas.<br />
Anchiovis i Dunker synes ikke at kunne udhol<strong>de</strong> <strong>de</strong>n länge Transport,<br />
men <strong>de</strong>rimod har Sild vist sig at kunne hol<strong>de</strong> sig og hvoraf <strong>de</strong>r sælges lidt,
464<br />
især Holländsk. Nogle faa Tön<strong>de</strong>r norsk Fedsild k<strong>om</strong> ogsaa fram i god Or<strong>de</strong>n<br />
og fand villige Kjöbere.<br />
Ind/örselen af u<strong>de</strong>nlandske Varer til San Francisco i <strong>1888</strong> belöb sig til<br />
48,609,200 Dollars og Udförselen til 63,374,335 Dollars, indbefattet i hvilket<br />
var Guld og Solv til en Værdi af 22,549,335 Dollars.<br />
Vice Consulen i Portland, Oregon, beretter at Værdien af Indförselen<br />
<strong>de</strong>rtil fra Udlan<strong>de</strong>t belöb sig til Doll. 1,021,454, me<strong>de</strong>ns Exporten un<strong>de</strong>r<br />
Aaret gik op til Doll. 16,385,658, hvoraf til Udlan<strong>de</strong>t Doll. 7,034,268 og<br />
til amerikanske Marke<strong>de</strong>r Doll. 9,301,390.<br />
Hve<strong>de</strong>, Meel, Lax, Uld og Frugt udgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong> fornemste Udförselsartikler.<br />
Af Meel gik bety<strong>de</strong>lige Kvantiteter til China.<br />
Indvandringen til Oregon var i <strong>1888</strong> usædvanlig stor og regner man at<br />
<strong>om</strong>trent 60,000 Mennesker ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>rtil, <strong>de</strong>riblandt et stort Antal Skandinaver.<br />
Washington-Territoriet har i <strong>de</strong>t sidste Aar taget bety<strong>de</strong>lig Opsving<br />
og lo ver godt for Fremti<strong>de</strong>n. Foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong>ts store Rigd<strong>om</strong>me paa Skov og<br />
Gruber er <strong>de</strong>t vel skikket for Agerbrug. Der afsendtes saale<strong>de</strong>s fra Byen<br />
Tac<strong>om</strong>a f. A. 21 större Skibsladninger Hve<strong>de</strong> directe til Udlan<strong>de</strong>t. Tidligere<br />
udskibe<strong>de</strong>s næsten al <strong>de</strong>n Hve<strong>de</strong> s<strong>om</strong> höste<strong>de</strong>s i Territoriet via Portland Oregon,<br />
men nu si<strong>de</strong>n Jernbanen lag<strong>de</strong>s til Tac<strong>om</strong>a <strong>de</strong>rifra.<br />
Alaska Territoriet. Foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong>ts noks<strong>om</strong> bekjendte Pels<strong>han<strong>de</strong>l</strong> er<br />
<strong>de</strong>ts Flo<strong>de</strong>rs store Rigd<strong>om</strong>me paa Lax nu gjorte til Gjenstand for Han<strong>de</strong>lsver<strong>de</strong>nens<br />
Opmærks<strong>om</strong>hed. Allere<strong>de</strong> ifjor var <strong>de</strong>r adskillige saakaldte »Canneries»<br />
for Nedlægning af Lax igång <strong>de</strong>roppe for San Francisco Regning og<br />
Resultatet af <strong>de</strong>res Virks<strong>om</strong>hed maa have været sær<strong>de</strong>les tilfredsstillen<strong>de</strong> at<br />
dömme efter <strong>de</strong> store Udrustninger s<strong>om</strong> iaar ere afsendte herfra. Af Guldog<br />
Sölvminerne <strong>de</strong>r ere allere<strong>de</strong> flere blevne bearbei<strong>de</strong><strong>de</strong> af Conipagnier her,<br />
og have vist sig regningssvaren<strong>de</strong>.<br />
De Foranstaltninger s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t sidste Aar ere blevne gjorte saavel af <strong>de</strong><br />
locale Regjeringer s<strong>om</strong> af Han<strong>de</strong>lsbureauer her paa Kysten for at gjöre <strong>de</strong>n<br />
övrige Ver<strong>de</strong>n bekjendt med disse vestlige Staters og Territoriers Resourser<br />
og prægtige Clima, have vist go<strong>de</strong> Frugter i Form af en bety<strong>de</strong>lig Forögelse<br />
i Immigrationen hertil af Folk s<strong>om</strong> ere mere eller mindre bemidle<strong>de</strong>, og s<strong>om</strong><br />
ere k<strong>om</strong>ne for at slaa sig ned og gjöre Lan<strong>de</strong>t til sit fremtidige Hjem. Efters<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n övrige Deel af Kysten gaar fremad og bliver befolket, har <strong>de</strong>t sin<br />
naturlige Indfly<strong>de</strong>lse paa <strong>de</strong>nne By, s<strong>om</strong> nu allere<strong>de</strong> tæller <strong>om</strong>trent 300,000<br />
Indbyggere, og s<strong>om</strong> sikkert tör love sig en stor Fremtid.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n overhove<strong>de</strong>t i hele Districtet var s<strong>om</strong> sædvanlig meget<br />
god.<br />
Af Arvemidler hjemsendtes gjennem <strong>de</strong>tte Consulat<br />
Til Sverige Doll. 5,865-42<br />
» Norge » 34,140.86<br />
Tilsammen Doll. 40,006-28<br />
Knud Henry Lund.<br />
Innehåll: Rio <strong>de</strong> Janeiro (sid. 385), San Francisco (sid. 456), Sydney (sid. 452).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1889. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1889, N:o 9.<br />
London (Generalkonsulatet) <strong>de</strong>n 15 augusti 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>).<br />
II*.<br />
Till förfullständigan<strong>de</strong> af förut afgifven berättelse för <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, tillåter<br />
jag mig härmed vördsamt öfversända utdrag ur nyligen offentliggjorda statistiska<br />
redogörelser röran<strong>de</strong> Storbritanniens <strong>sjöfart</strong> <strong>och</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> un<strong>de</strong>r nyssanförda <strong>år</strong><br />
till <strong>de</strong>n <strong>om</strong>fattning <strong>de</strong>ssa beröra <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena.<br />
Storbritanniens <strong>sjöfart</strong>srörelse har i sin helhet un<strong>de</strong>r senaste trenne <strong>år</strong><br />
uppnått här nedan angifna <strong>om</strong>fattning:<br />
Ank<strong>om</strong>na: <strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Antal Tons Antal Tons Antal Tons<br />
Segelfartyg 182,275 17,859,261 182,904 18,243,446 177,481 18,145,277<br />
Ångfartyg 195,184 63,666,466 174,501 59,421,040 169,205 56,896,174<br />
Samma 377,459 81,525,727 357,405 77,664,486 346,686 75,041,451<br />
Af gångna:<br />
Segelfartyg 155,494 16,566,226 155,587 16,870,362 150,888 16,805.627<br />
Ångfartyg 186,485 59,944,566 163,437 55,108,112 158,220 52,420,036<br />
Summa 341,979 76,510,792 319,024 71,978,474 309,108 69,225,663<br />
Nu anförda <strong>sjöfart</strong> af ank<strong>om</strong>na fartyg för<strong>de</strong>lar sig mellan britiska <strong>och</strong><br />
andra nationers med efterföljan<strong>de</strong> belopp:<br />
Britiska: <strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Antal Tons Antal Tons Antal Tons<br />
Segelfartyg 167,771 13,697,124 167,096 14,050,222 161,594 13,928,306<br />
Ångfartyg 184,706 57,834,393 164,801 54,025,952 159,914 51,750,183<br />
Snmma 352,477 71,531,517 331,897 68,076,174 321,508 65,678,489<br />
Andra län<strong>de</strong>rs:<br />
Segelfartyg 14,504 4,162,137 15,808 4.193,224 15,887 4,216,971<br />
Ångfartyg 10,478 5,832,073 9,700 5,395,088 9,291 5,145,991<br />
Summa 24,982 9,994,210 25,508 9,588,312 25,178 9,362,962<br />
Med hänseen<strong>de</strong> till fartygens sysselsättning i utrikes <strong>sjöfart</strong> eller kustfart<br />
in<strong>om</strong> landat förete sig följan<strong>de</strong> siffror:<br />
Utrikes <strong>sjöfart</strong>.<br />
Ank<strong>om</strong>na britiska: <strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Antal Tons Antal Tons Antal Tons<br />
Segelfartyg 6,822 2,814,551 6,862 2,828,252 7,240 2,949,580<br />
Ångfartyg 30,642 22,134,773 29,689 20,818,192 28,137 19,791,481<br />
Summa 37,464 24,949,324 36,551 23,646,444 35,377 22,741,061<br />
* Afd. I se sid. 273.<br />
Ber. <strong>om</strong> Ran<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 30
466<br />
Andra Idn<strong>de</strong>rt: <strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Antal Tons Antal Tons Antal Tons<br />
Segelfartyg 12,555 3,667,769 13,102 3,651,101 13,229 3,675,229<br />
Ångfartyg 9,554 5,335,649 8,700 4,879,836 8,235 4,619,328<br />
Summa 22,109 9,003,418 21,802 8,530,937 21,464 8,294,557<br />
Inrikes kustfart.<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Antal Tons Antal Tons Antal Tons<br />
Segelfartyg 162,898 11,376,941 162,940 11,764,093 157,012 11,520,468<br />
Ångfartyg 154,988 36,196,044 136,112 33.723,012 132,833 32,485,365<br />
Summa 317,886 47,572,985 299,052 45,487,105 289,845 44,005,833<br />
Den utländska <strong>sjöfart</strong>en har till största antal fartyg <strong>och</strong> drägtighet berört<br />
följan<strong>de</strong> britiska hamnar:
467<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till britiska hamnar med last 3,498<br />
fartyg <strong>om</strong> 1,417,380 tons (hvaraf ångfartyg 1,365 <strong>om</strong> 882,831 tons), näml.:<br />
svenska fartyg 1,421 <strong>om</strong> 523,258 tons<br />
norska » 574 » 189,846 B<br />
britiska » 877 » 572,307 »<br />
ryska* B 57 » 18,497 »<br />
danska » 436 » 71,840 »<br />
tyska » 117 » 32,550 »<br />
holländska » 8 » 3,040 »<br />
franska » 7 » 5,247 B<br />
österrikiska » 1 » 795 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 3,376 fartyg <strong>om</strong> 1,009,401 tons (hvaraf<br />
ångfartyg 645 <strong>om</strong> 314,914 tons) nämligen:<br />
norska fartyg 2,711 <strong>om</strong> 752,422 tons<br />
svenska » 41 » 15,233 B<br />
britiska » 458 » 221,609 B<br />
ryska* B 5 B 1,521 »<br />
danska » 140 B 14,048 B<br />
tyska » 14 » 3^226 »<br />
holländska » 7 » 1,342 »<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo i barlast 14 fartyg <strong>om</strong> 7,740 tons, hvaraf:<br />
2 svenska <strong>om</strong> 1,461 tons<br />
1 norskt » 334 »<br />
8 britiska _ B 4,590 B<br />
1 danskt B '298 B<br />
1 tyskt B 158 »<br />
1 italienskt B 899 B<br />
Från Norge åter i barlast 363 fartyg <strong>om</strong> 126,610 tons, hvaraf:<br />
262 norska <strong>om</strong> 76,707 tons<br />
2 svenska B 723 B<br />
89 britiska B 46,066 B<br />
1 ryskt B 331 »<br />
1 danskt » 224 B<br />
6 tyska B 1,829 B<br />
2 holländska B 730 »<br />
Till Sverige afgingo <strong>från</strong> britiska hamnar med last 2,464 fartyg <strong>om</strong><br />
1,087,397 tons, hvaraf:<br />
svenska 1,237 <strong>om</strong> 494,510 tons<br />
norska 242 B 66,792 B<br />
britiska 674 B 424,800 B<br />
ryska 25 » 7,825 B<br />
danska 132 » 36,415 B<br />
* Finska häruti inberäkna<strong>de</strong>.
468<br />
tyska 104 <strong>om</strong> 38,177 tona<br />
holländska 34 » 10,405 »<br />
franska 10 » 2,801 »<br />
spanska 6 » 5,672 »<br />
Till Norge afgingo med last 2,252 fartyg <strong>om</strong> 694,871 tons, hvaraf:<br />
1,847 norska. <strong>om</strong> 460,466 tons<br />
38 svenska » 19,293 i><br />
274 britiska » 191,467 »<br />
8 ryska » 2,696 »<br />
15 danska » 2,703 »<br />
31 tyska » 8,219 »<br />
26 holländska » 7,388 »<br />
5 franska » 595 B<br />
8 spanska B 2,044 B<br />
Barlasta<strong>de</strong> afgingo till Sverige 547 fartyg <strong>om</strong> 267,107 tons (hvaraf ångare<br />
128 <strong>om</strong> 94,915 tons), nämligen:<br />
142 svenska <strong>om</strong> 61,364 tons<br />
266 norska B 120,668 »<br />
89 britiska » 62,967 B<br />
16 ryska » 6,008 B<br />
9 danska » 3,210 T.<br />
14 tyska _ B 6,142 »<br />
5 holländska » 2,963 »<br />
3 franska » 2,047 B<br />
2 spanska B 1,150 B<br />
1 österrikiskt B 588 B<br />
Barlasta<strong>de</strong> åter till Norge 1,065 fartyg <strong>om</strong> 357,251 tons (hvaraf ångare<br />
158 <strong>om</strong> 62,970 tons) nämligen:<br />
836 norska <strong>om</strong> 275,052 tons<br />
12 svenska » 5,072 »<br />
205 britiska B 73,639 »<br />
4 danska .. B 593 B<br />
3 tyska B 722 »<br />
3 holländska B 1,762 B<br />
1 franskt B 184 B<br />
1 spanskt » 227 B<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>sjöfart</strong> för<strong>de</strong>lar sig på <strong>de</strong> vigtigaste af olika britiska<br />
hamnar på sätt följan<strong>de</strong> tabell åskådliggör:
469
470<br />
Antal <strong>och</strong> drägtighet af fartyg s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et i nedan anförda britiska<br />
hamnar in- eller utklarerat <strong>från</strong> eller till Sverige <strong>och</strong> Norge hafva utgjort:
471<br />
Med hänseen<strong>de</strong> till Irland är förhållan<strong>de</strong>t efterföljan<strong>de</strong>:
472<br />
Svenska <strong>och</strong> norska fartyg hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et in- eller utklarerat <strong>från</strong> eller<br />
till främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r <strong>och</strong> britiska besittningar i nedan anförda britisfca hamnar<br />
till <strong>de</strong>rvid angifna antal <strong>och</strong> drägtighet:
473<br />
Med hänseen<strong>de</strong> till Irland är förhållan<strong>de</strong>t efterföljan<strong>de</strong>:
474<br />
Han<strong>de</strong>l.<br />
Sammanlagda vär<strong>de</strong>t af <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge till Storbritannien un<strong>de</strong>r<br />
hvart<strong>de</strong>ra af senaste 5 <strong>år</strong> importera<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>svaror, äfvens<strong>om</strong> af exporten till<br />
nämnda län<strong>de</strong>r <strong>från</strong> Storbritannien un<strong>de</strong>r samma tid utgör.<br />
År 1884 1885 1886 1887 <strong>1888</strong><br />
Importen <strong>från</strong>: £ £ £ £ £<br />
Sverige _. 7,513,066 8,108,521 7,468,696 7,322,216 8,185,431<br />
Norge 3,016,049 2,833,069 2,758,705 2,784,738 3,061,532<br />
Exporten till:<br />
Sverige 3,454,221 3,408,992 2,949,733 3,128,185 3,551,255<br />
Norge 1,850,208 1,696,510 1,550,955 1,513,780 1,830,605<br />
Uti nämnda export ingingo britiska produkter med nedan angifna vär<strong>de</strong>n:<br />
Till Sverige £ 2,352,752 2,178,252 2,066,854 2,094,687 2,376,936<br />
» Norge » 1,504,828 1,331,166 1,204,240 1,137,460 1,370,849<br />
samt andra län<strong>de</strong>rs <strong>och</strong> koloniala produkter <strong>och</strong> fabriksalster med:<br />
Till Sverige £ 1,101,649 1,230,740 882,879 1,033,498 1,174,319<br />
» Norge » 345,380 365,344 346,715 376,320 459,756<br />
Vär<strong>de</strong>t af andra län<strong>de</strong>rs alster hvilka, ink<strong>om</strong>na sås<strong>om</strong> transitogods till<br />
Storbritannien, <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> reexporterats till Sverige uppgick åter till:<br />
£ 46,723 52,900 30,404 28,929 14,829<br />
Importen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> utgjor<strong>de</strong>s af nedan anförda, i Storbritannien tullfria<br />
artiklar, med <strong>de</strong>rvid angifna vär<strong>de</strong>n.
475
476<br />
Import af i Storbritannien med tull belagda föremål:<br />
Från Sverige Från Norge<br />
Mängd Vär<strong>de</strong> Mängd Vär<strong>de</strong><br />
Öl — — karl 2,022 £ 3,950<br />
Export un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> af Storbritanniska alster <strong>och</strong> manufakturvaror till<br />
Sverige <strong>och</strong> Norge.<br />
Antal Vär<strong>de</strong><br />
Alkali cwts 409,200 £ 136,769<br />
Ammuniton ej specificerad — » 7,132<br />
Bakverk d:o » 5,181 » 13,469<br />
Blekningsämnen d:o T> 38,100 » 14,242<br />
Bly, tack- tons 297 B 4,354<br />
valsadt, plåt, rör m. m » 1,014 » 15,163
477<br />
Antal Vär<strong>de</strong><br />
B<strong>om</strong>ullsgarn ... lbs 4,746,300 £ 186,209<br />
B<strong>om</strong>ullsväfna<strong>de</strong>r, alngods:<br />
oblekta yards 3,505,300 » 28,636<br />
blekta B 2,325,700 » 30,573<br />
tryckta <strong>och</strong> färga<strong>de</strong> B 5,540,000 » 98,423<br />
B<strong>om</strong>ullsvaror, spetsar, nät m. m — » 17,175<br />
sytråd lbs 724,400 » 111,365<br />
andra slag, ej specificera<strong>de</strong> — B 15,240<br />
Cautshuk, arbeten <strong>de</strong>raf cwts 3,992 » 17,424<br />
Cement tons 5,192 » 9,533<br />
Cokes » 55,726 » 29,668<br />
Elektriska belysningsapparater eller <strong>de</strong>lar<br />
<strong>de</strong>raf - — » 7,480<br />
Frön, alla slag cwts 1,913 » 2,453<br />
Förgylda <strong>och</strong> försilfra<strong>de</strong> varor — B 2,586<br />
Glas, spegel-, belagdt <strong>och</strong> obelagdt qv.-fot 35,077 » 2,932<br />
Gödningsämnen — B 35,302<br />
Hattar, filt- dussin 3,048 » 4,634<br />
halm- » 3,774 » 2,142<br />
Inlagda frukter <strong>och</strong> grönsaker — » 8,530<br />
Jern, tack- tons 42,847 B 77,679<br />
stång- » 5,002 » 26,855<br />
rails » 17,005 B 74,818<br />
jernvägsmateriel » 1,899 B 14,649<br />
plåt <strong>och</strong> bleck » 4,858 » 27,720<br />
band- » 2.162 i> 13,374<br />
förtennt plåt <strong>och</strong> bleck » 3,204 » 50,514<br />
ankaren, kettingar m. m. dyl » 1,036 B 12,127<br />
rör » 2,576 » 41,426<br />
nagel, skrufvar <strong>och</strong> nitar » 388 B 8,502<br />
gjut- <strong>och</strong> arbeten <strong>de</strong>raf, ej specificeradt » 5,366 B 25,663<br />
smidt <strong>och</strong> arbeten <strong>de</strong>raf d:o » 977 » 19,871<br />
Stål, gjut- i tackor (gots, bio<strong>om</strong>s) » 942 B 3,682<br />
stänger, alla slag » 1,462 » 13.830<br />
Plåt » 1,782 » 12,818<br />
Jernkram <strong>och</strong> knifsmi<strong>de</strong>n, ej specificera<strong>de</strong>... cwts 12,141 B 65,199<br />
Jutväfna<strong>de</strong>r, alngods, ej specificera<strong>de</strong> yards 6,271.800 J> 52,407<br />
Kemikalier — B 59,256<br />
Koppar, smidd eller bearbetad cwts 14.383 » 52,487<br />
ej specificerad.. » 9,664 B 44,744<br />
Korta varor, bro<strong>de</strong>rier m. m. dyl. — » 38,042<br />
Lera tons 7,067 B 6,386<br />
Lergods cwts 123.300 » 4,375<br />
D:o rödt <strong>och</strong> brunt, h<strong>år</strong>dbrändt — » 4,442<br />
D:o fajans, porslin m. m. dyl — B 4,792<br />
Linnevaror, alngods, blekt <strong>och</strong> oblekt yards 574,600 » 16,368<br />
segelduk _ » 628,500 » 28.872<br />
sytråd lbs 84,700 » 10.628<br />
ej specificeradt — B 7,397<br />
Lä<strong>de</strong>r, garfvadt, ej bearbetadt cwts 7,245 B 28.295<br />
Maskiner, 8ng- <strong>och</strong> lok<strong>om</strong>otiver — B 23,658
478<br />
Antal Vär<strong>de</strong><br />
Maskiner, andra slag — £ 11,747<br />
sy- — » 17,150<br />
andra slag _ — 8 131,901<br />
Messing, arbeten <strong>de</strong>raf. cwts 3,992 B 17,424<br />
Metaller, ej specificera<strong>de</strong>, arbeten <strong>de</strong>raf... — » 5,388<br />
Målarefärger <strong>och</strong> materialier — B 24,984<br />
Oljor, andra slag än välluktan<strong>de</strong> eller vegetabiliska<br />
tons 3,579 » 70,235<br />
Papper, skrif-, tryck-, eller <strong>om</strong>slags- cwts 5,802 B 9,372<br />
ej specificeradt <strong>och</strong> arbeten <strong>de</strong>raf » 2,162 B 3,369<br />
Produkter af kol, torf m. va. jemte paraffin,<br />
petroleum m. m. — » 32,596<br />
Redskap <strong>och</strong> verktyg ej specificeradt — » 13,964<br />
Repslageriarbeten » 7,001 » 17,672<br />
Salt tons 28,313 8 13,548<br />
Silke, väfna<strong>de</strong>r yards 18,325 » 1,949<br />
Skriftnaterialier, andra än papper — B 9,119<br />
Socker, raffinad <strong>och</strong> candi cwts 81,751 » 68,136<br />
melass, sirup <strong>och</strong> gluros B 182,559 B 87,314<br />
Spritvaror gallons 28,128 B 10,117<br />
Stenkol tons 1,926,224 B 749,248<br />
Säckar, t<strong>om</strong>- dussin 139,702 » 33,316<br />
Tenn, ej bearbetadt cwts 4,499 B 24,573<br />
Tvål B 2,563 » 2,572<br />
Ull, f<strong>år</strong>- <strong>och</strong> lam- Ibs 461,900 B 25,578<br />
D:o utländsk men bearbetad i England ... B 694,000 B 48,079<br />
D:o plock- <strong>och</strong> shoddy (plocks & rag) ... » 2,321,300 » 58,068<br />
Vaxduk qv.yards 193,500 » 9,504<br />
Yllevaror: kardadt ullgarn Ibs 41,800 B 3,587<br />
kamullgarn B 2,779,000 B 236,672<br />
väfna<strong>de</strong>r, helylle, klä<strong>de</strong>, doffel... yards 74,300 » 20,447<br />
halfylle » 245,300 B 29,668<br />
andra slag » 450,400 B 21,219<br />
kamulls- » 1,380,800 » 44,034<br />
mattor » 199,100 B 21,868<br />
filtar par 5,958 » 2,811<br />
strumpväfna<strong>de</strong>r (hosiery) — » 6,745<br />
andra slag - — » 10,447<br />
Vagnar, jernvågs- eller <strong>de</strong>lar <strong>de</strong>raf — B 55,336<br />
Andra än ofvan anförda varor, ej bearbeta<strong>de</strong> — B 11,457<br />
förarbeta<strong>de</strong> — » 47,661<br />
Med paketpost exporteradt gods — » 7,784<br />
Export af andra län<strong>de</strong>rs eller kolonialvaror till Sverige <strong>och</strong> Norge un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong>.<br />
Antal Vär<strong>de</strong><br />
B<strong>om</strong>ull, rå, till Sverige cwts 190,413 £ 427,505<br />
D:o B Norge B 29,225 » 69,362<br />
Droger till Sverige <strong>och</strong> Norge » — » 9,441<br />
Fläsk, salt- d:o » 5,089 » 8,237
479<br />
Antal Vär<strong>de</strong><br />
Fläsk, sidor <strong>och</strong> skinkor till Sverige cwts 62,438 £ 115,067<br />
D:o » Norge » 29,365 » 47,147<br />
Frukter, mandlar, till Sverige <strong>och</strong> Norge » 2,223 » 6,644<br />
russin » d:o » 7,780 » 7,846<br />
Färgstoffer, indigo B d:o » 505 B 11,740<br />
ej speeif. » d:o » — » 9,930<br />
Frö, lin- » d:o » 4,684 B 8,867<br />
raps- » d:o » 4,640 » 8,004<br />
Hudar, råa, torra B d:o B 3,847 B 11^927<br />
B våta » d:o B 3,895 » 8.817<br />
Jern, arbeten ej speeif. B d:o » 3.993 B 8,023<br />
Jute » d:o tons 1,249 » 16,167<br />
Kaffe till Sverige cwts 59,353 B 217,529<br />
B Norge - » 35.222 B 131,635<br />
Kork, ej förarbetad, till Sverige <strong>och</strong> Norge tons 210 B 6,645<br />
Kryddor, peppar B d:o lbs 262,934 » 9,810<br />
ej speeif. » d:o » 604,511 » 9,222<br />
Kött, saltadt )) d:o cwts 4,089 B 5.149<br />
Lä<strong>de</strong>r, ej beredt, till Sverige lbs 1,917,533 B 79,819<br />
d:o » Norge » 357,610 » 15.274<br />
beredt, till Sverige <strong>och</strong> Norge » 122,121 » 5,289<br />
Olja, cocosnöt-, » d:o cwts 6,462 » 9,211<br />
oliv- B d:o t:r 414 B 14,342<br />
palm- B d:o cwts 11,210 » 10,577<br />
lin- <strong>och</strong> raps- » d:o tons 330 B 6,616<br />
Pimpsten B d:o cwts 55,564 » 15.941<br />
Socker, raffinad <strong>och</strong> candi- » d:o » 5,547 B 6,401<br />
rör- <strong>och</strong> rå- B d:o » 119,983 B 100,231<br />
Thé » d:o lbs 223,237 B 11,914<br />
Vin, rödt B d:o gallons 8,574 B 2,999<br />
hvitt B d:o B 11,503 B 4,573<br />
andra slag B d:o B 20,518 B 7,654<br />
Yllevaror, ej speeif. B d:o — B 10,009<br />
Varor, ej speeif. B d:o — B 17,835<br />
Transitogods s<strong>om</strong> passerat Storbritannien i <strong>och</strong> för skeppning till Sverige<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong>.<br />
Tobak, ej förarbetad lbs 20,500<br />
Andra varor, ej specificera<strong>de</strong> — £ 14,093<br />
Sammanlagda vär<strong>de</strong>t af importen <strong>från</strong> Sverige un<strong>de</strong>r hvart<strong>de</strong>ra af senaste<br />
5 <strong>år</strong> uppgifves hafva uppgått till:<br />
1884 1885 1886 1887 <strong>1888</strong><br />
£ 7,513,066 £ 8,108,521 £ 7,468,696 £ 7,322,216 £ 8,185,431<br />
samt af exporten till Sverige:<br />
£ 3,454,221 £ 3,408,992 £ 2,949,733 £ 3,128,185 £ 3,551,255
480<br />
Motsvaran<strong>de</strong> uppgifter för Norge äro<br />
Import <strong>de</strong>ri<strong>från</strong>:<br />
1884 1885 1886 1887 <strong>1888</strong><br />
£ 3,016,049 £ 2,833,069 £ 2,758,705 £ 2,784,738 £ 3,061,532<br />
Export till d:o:<br />
£ 1,850,208 £ 1.696,510 £ 1,550,955 £ 1,513,780 £ 1,830,605<br />
S:t Th<strong>om</strong>as <strong>de</strong>n 27 februari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
C. Juhlin-Dannfelt.<br />
Konsulsdistriktet <strong>om</strong>fatter <strong>de</strong> tre danskvestindiske Öer S:t Th<strong>om</strong>as paa 18°<br />
20' N. B. og 64° 56' V. L., S.t Croix paa 17° 44' N. B. og 64° 14' V. L.,<br />
og S:t Jan paa 18° 18' N. B. og 64° 41' V. L.<br />
S:t Th<strong>om</strong>as, <strong>de</strong>r för un<strong>de</strong>r Slaverisystemet var en sukkerdyrken<strong>de</strong> Ö, maa<br />
nu betragtes s<strong>om</strong> uproduktiv. Öen bestaar mest af Bakker, <strong>de</strong>r danne en<br />
Kjæ<strong>de</strong>, strækken<strong>de</strong> sig fra Öst til Vest gjennem bele Öen. S:t Th<strong>om</strong>as' Betydning<br />
er <strong>de</strong>rfor nu hovedsagelig begrun<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n udmærke<strong>de</strong> Havn, <strong>de</strong>r er<br />
u<strong>de</strong>n Lige i hele <strong>de</strong>t vestindiske Öhav, og s<strong>om</strong> saadan anerkjendt af alle, <strong>de</strong>r<br />
have hävt Lejlighed til at anstille Sammenliguinger. Havnen er aaben mod<br />
Syd og Indlöbet er forholdsvis smalt, u<strong>de</strong>n dog at lægge Hindringer ivejen for<br />
Indsejlingen af selv <strong>de</strong> störste Skibe un<strong>de</strong>r alle Vindforhold. Havnen dækker<br />
et Fla<strong>de</strong>areal af c:a 1 Q-Sömil, og har Ankerplads for <strong>de</strong> störste Skibe med<br />
en Dyb<strong>de</strong> af indtil 7 Favne Vand. Ved Indlöbet til Havnen er et Fyrtaarn<br />
beliggen<strong>de</strong> paa <strong>de</strong>n östlige Si<strong>de</strong>, 115 Fod över Vandfla<strong>de</strong>n. Fyret er 30 Fod<br />
höjt og Lyset har en ansat Rækkevi<strong>de</strong> af 12 Sömile, og er et fast hvidt Fyr.<br />
S:t Croix er fortrinsvis en sukkerdyrken<strong>de</strong> Ö, og s<strong>om</strong> saadan meget frugtbar<br />
og vel opdyrket. Hovedmæng<strong>de</strong>u af Sukkerproduktionen, <strong>de</strong>r i Finantsaaret<br />
1887 —<strong>1888</strong> udgjor<strong>de</strong> c:a 21'/, Millioner Pund, gaar til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong><br />
Stater. Öen har to Byer: Cbristiansted, <strong>de</strong>r har en god men ikke meget dyb<br />
Havn, og hvor Overövrighe<strong>de</strong>n for <strong>de</strong>nne Ö har sit Sæ<strong>de</strong>, og Fre<strong>de</strong>riksted, hvor<br />
<strong>de</strong>r er god Ankergrund, men ingen lukket Havn.<br />
S:t Jan er af li<strong>de</strong>n Betydning; <strong>de</strong>r fin<strong>de</strong>s nogle Kvægplantager og 1 Sukkerplantage.<br />
Indförselen paa S:t Th<strong>om</strong>as udgjor<strong>de</strong> ifölge <strong>de</strong>n officielle Statistik i Finantsaaret<br />
1887—<strong>1888</strong> c:a 1,130,000 (vestindiske) Dollars. Indförselstol<strong>de</strong>n<br />
erlægges med 2 X af Verdien, undtagen Stenkul, <strong>de</strong>r er toldfri. Af Kul<br />
importere<strong>de</strong>s i Aaret <strong>1888</strong> henimod 60,000 Tons. Indförselen paa S:t Croix<br />
kan ikke angives nöjagtigt. Toldindtægterne af indgaaen<strong>de</strong> vare i Finantsaaret<br />
1887—<strong>1888</strong> Doll. 61,103-30 (mod Doll. 60,470.63 i 1886—1887) og af<br />
udgaaen<strong>de</strong> Doll. 27,176-16 (Doll. 29,033-92 i 1886—1887), men herved maa<br />
bemærkes at næsten alt <strong>de</strong>r importeres til Benyttelse ved Agerbrug og Sukkerindustrien<br />
er toldfrit, me<strong>de</strong>ns Tol<strong>de</strong>n iövrigt varierer mellem 5 % og 12 /,<br />
% af Værdien.
481<br />
I Finantsaaret 1887—<strong>1888</strong> udförtes fra S:t Croix:<br />
Hovedmæng<strong>de</strong>n af Importen (Fö<strong>de</strong>midler) k<strong>om</strong>mer fra Nordamerika. Indförsel<br />
fra Sverig eller Norge er næppe mulig paa grund af <strong>de</strong>n store Afstand,<br />
med mindre <strong>de</strong>r existere<strong>de</strong> direkte Dampskibsforbin<strong>de</strong>lse. I saa Tilfæl<strong>de</strong> vil<strong>de</strong><br />
mulig adskillige Artikler kun<strong>de</strong> importeres med For<strong>de</strong>l.<br />
Til Distriktet ank<strong>om</strong> i <strong>1888</strong> 3 svenske Skibe dr. 1,549 Tons med Ladning<br />
og 2 D:o dr. 562 Tons i Ballast fra fremme<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> for at losse eller<br />
la<strong>de</strong>; heraf afgik 4 Skibe dr. 1,940 Tons med Ladning og 1 D:o dr. 171<br />
Tons i Ballast til fremme<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>. 14 norske Skibe med 5,260 Tons anlöb<br />
S:t Th<strong>om</strong>as for at losse og 6 med 1,999 Tons för at la<strong>de</strong>.<br />
Med Hensyn til Antallet af <strong>de</strong> forskjellige Nationers Skibe, stiller Forhol<strong>de</strong>n<br />
sig saale<strong>de</strong>s for S:t Th<strong>om</strong>as 1 Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>:<br />
I Finantsaaret 1887—<strong>1888</strong>.<br />
ank<strong>om</strong> 346 danske Skibe og afgik 360<br />
» 1,202 engelske i> j> 1,231<br />
» 63 norske » >> 60<br />
» 145 tydske » » 144<br />
» 123 amerikanske » v 112<br />
» 112 franske )> f 102<br />
» 74 holländske » )> 75<br />
y> 69 spanske » » 68<br />
» 33 svenske » » 32<br />
» 7 rusisske J> » 5<br />
» 4 österrigske » )> 3<br />
» 3 italienske » s> 1<br />
» 3 1 andre Nationer » » 37<br />
ialt 2,212 ialt 2,230<br />
mod 2,291 (for samme Perio<strong>de</strong> 1886 — 1887) 2,310<br />
Af <strong>de</strong>tte Antal var 346 Dampere med 436,265 Tons, 883 större Sejlere<br />
med 138,526 Tons og 39 Skibe med 21,610 Tons i Havari ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, og<br />
344 Dampere med 436,488 Tons, 883 större Sejlere med 138,677 Tons og<br />
-6 Skibe med 16,769 Tons i Havari afgaaen<strong>de</strong>.<br />
Til S:t Croix i Finantsaaret 1887 — <strong>1888</strong>.<br />
ank<strong>om</strong> 47 danske Skibe og afgik 41<br />
» 217 fremme<strong>de</strong> » n 218<br />
ialt 264 259<br />
mod 229 (for samme Perio<strong>de</strong> 1886 —1887) 230<br />
Antallet af <strong>de</strong> forskjellige Nationers Fartöjer fin<strong>de</strong>s ej angivet, men störste<br />
Parten ere amerikansko Sejlskibe, <strong>de</strong>r gaa i regelmæssig Fart og ejes af Han<strong>de</strong>lshuse<br />
<strong>de</strong>r ere etablere<strong>de</strong> i S:t Croix.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjüfart. 31
482<br />
Der paamönstre<strong>de</strong>s i <strong>1888</strong> ialt 11 Mand, hvoraf 8 til norske og 3 til<br />
svenske Fartöjer; <strong>de</strong>r afmönstre<strong>de</strong>s ialt 15 Mand, hvoraf 14 fra norske (heraf<br />
13 fra 2 Skibe i Havari, <strong>de</strong>r kon<strong>de</strong>mnere<strong>de</strong>s, og 1 efterladt syg) og 1 fra<br />
svenske Fartöjer.<br />
Fra svenske Fartöjer römte i Aarets Löb 1 Mand og fra norske Fartöjer<br />
4 Mand, hvilke sidste dog alle bleve optagne og bragte <strong>om</strong>bord.<br />
Fragtmarke<strong>de</strong>t har i Aarets Löb forbedret sig meget bety<strong>de</strong>ligt: exempelvis<br />
kan anföres at Aaret aabnc<strong>de</strong> med 35 Sh. fra Monte Cristi og slutte<strong>de</strong><br />
med 41 Sh. 6 D.; fra Rio Hache 42 Sh. steg til 50 Sh.; fra Minatitlan 50<br />
Sh. steg til 57 Sh. 6 D.; fra S:t Croix 23 Sh. 6 D. til 26 Sh.; fra Cuba<br />
30 Sh. till 37 Sh. 6 D.; fra Porto Rico 32 Sh. 6 D. til 37 Sh. 6 D.; fra<br />
Jamaica 29 Sh. til 38 Sh. 6 D.<br />
S:t Th<strong>om</strong>as' Betydning s<strong>om</strong> Anlöbsplads har altid været anerkjendt, og<br />
<strong>om</strong> end Forretningerne i <strong>de</strong> sidste Par Aar have været mindre, saa er <strong>de</strong>r dog<br />
ingen Tvivl <strong>om</strong> at Hovedmæng<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> fragtsögen<strong>de</strong> Skibe, og da navnlig <strong>de</strong><br />
skandinaviske, ätter vil<strong>de</strong> söge tilbage hertil. Mange Grun<strong>de</strong> tale herfor og<br />
exempelvis kan anföres: en fuldstændig sikker Havn og billigtre Telegraftaxter<br />
end fra hvilken s<strong>om</strong> helst af <strong>de</strong> andre Oer. Det vil let kun<strong>de</strong> ses at Telegraftaxterne<br />
nu spille maaske <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>ligste Rolle for Skibsejere, thi nutildags<br />
sluttes jo vistnok mindst <strong>de</strong> 75 % af Fragterne pr Telegraf.<br />
Der kan ogsaa allere<strong>de</strong> spores en formindsket Virkning af <strong>de</strong>n i <strong>de</strong>n sidste<br />
Aarstid saa ihærdigt opelske<strong>de</strong> kunstige Konkurrence, sat i Scene af Barbadoes;<br />
alle <strong>de</strong>nne Ös Bestræbelser for at blive betragtet s<strong>om</strong> Centralpunkt ere allere<strong>de</strong><br />
nu ifærd med at vise sig fuldstændig uholdbare.<br />
Den nu gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Lov angaaen<strong>de</strong> Told- og Skibsafgifter paa S:t Th<strong>om</strong>as,<br />
<strong>de</strong>r traadte i Kraft i Slutningen af 1885, fastsætter Afgiften af fragtsögen<strong>de</strong><br />
Skibe til en Cent pr Reg.-Ton. For Skibe <strong>de</strong>r losse eller la<strong>de</strong> er Afgiften<br />
51 Cents pr Reg.-Ton; af Stenkul betales dog kun 33 Cents pr Ton; Lodstvang<br />
hersker ikke, men Lodspengene ere iövrigt meget smaa.<br />
Dampskibsforbin<strong>de</strong>lsen med Europa og Amerika er fortrinlig; ikke mindre<br />
end fem store K<strong>om</strong>pagniers Dampere anlöbe regelmæssig.<br />
Sudhedstilstan<strong>de</strong>n er udmærket.<br />
P. Aubeck.<br />
Antwerpen <strong>de</strong>n 31 mars 1889.<br />
(Årsberättelse fur <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 120 svenska fartyg oin 52,983 tons<br />
» Norge » B 1 » » B 721»<br />
B andra län<strong>de</strong>r » » 53 » » » 26,735 »<br />
» » » i barlast 2 » » » 949 B<br />
Till Sverige afgingo med last 80 » » » 40,827 »<br />
J> » » i barlast 40 » » » 18,504 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » med last 33 » » » 11,930 »<br />
B » » i barlast 19 » » » 8,705 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 263 norska » » 90,347 »<br />
» » » i barlast 1 » » B 187 »<br />
» Sverige B med last 54 » » » 15,847 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » )> 113 B B B 53,103 B<br />
B B i barlast 6 » B B 1,109 »
488<br />
Till Norge afgingo med last 50 norska fartyg <strong>om</strong> 20,414 tons<br />
B B » i barlast 164 » » » 49,351 »<br />
J> Sverige B med last o B B B 570 B<br />
» » » i barlast 45 » « » 14,222 »<br />
B andra län<strong>de</strong>r )> med last 63 » » » 26.692 »<br />
B » » i barlast 112 » » B 50,498 »<br />
De forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfartsbevægelse paa Antwerpens Konsulsdistrikt i<br />
Aaret <strong>1888</strong> stille<strong>de</strong> sig paa folgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong> i Sammenligning med <strong>de</strong>t forudgaaen<strong>de</strong><br />
Aar:
484<br />
De forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfartsbevægelse i <strong>1888</strong> sammenlignet med 1887<br />
viser altsaa en Nedgång, <strong>om</strong> end ikke af nogen syn<strong>de</strong>rlig Betydning. Foranstaaen<strong>de</strong><br />
Opgave godtgjör, at Nedgången væsentligen træffer <strong>de</strong>n svenske Skibsfart;<br />
me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r nemlig i <strong>1888</strong> ank<strong>om</strong> til Belgien 29 svenske Fartöier mindre<br />
end i 1887, var Un<strong>de</strong>rskud<strong>de</strong>t for norske Fartöiers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> kun 8.<br />
Det er i Dampskibsfarten, at <strong>de</strong>nne Nedgång u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> har gjort sig<br />
gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>.<br />
Der ank<strong>om</strong> nemlig til Belgien af<br />
norske Dampskibe svenske Dampskibe<br />
i 1887 158 paa 64,247 Tons 144 paa 74,308 Tons<br />
" <strong>1888</strong> 124 » 54,127 » 113 » 62,657 »<br />
mindre i <strong>1888</strong> 34 paa 10,120 Tons 31 paa 11,651 Tons<br />
I <strong>de</strong>nne vigtige G-ren af Skibsfartsbevrcgelsen, <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> senere Aar, særlig<br />
for norske Dampskibes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, hav<strong>de</strong> taget et höist glæ<strong>de</strong>lig Opsving.<br />
har altsaa Nedgången i <strong>1888</strong> sammenlignet med 1887 været ikke mindre end<br />
65 Fartöier paa 21,771 Tons. Grun<strong>de</strong>n til <strong>de</strong>nne Nedgång ere forskjelligarted;<br />
for <strong>de</strong>n svenske Dampskibsfarts Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> kan <strong>de</strong>n væsentlig tilskrives<br />
<strong>de</strong>n Omstændighed, at flere svenske Dampskibe, <strong>de</strong>r i tidligere Aar<br />
have været beskjæftige<strong>de</strong> med Transport af Trælast fra botniske Havne til<br />
Antwerpen, i forrige Aar, un<strong>de</strong>r Trykket af <strong>de</strong>n fra engelske, tydske og danske<br />
Fartöiers Si<strong>de</strong> stedfundne Coneurrenee, ere blevne trukne ud af <strong>de</strong>nne Virks<strong>om</strong>hed;<br />
for norske Dampskibes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> ligger Grun<strong>de</strong>n hovedsagelig i<br />
Ophör eller Indskrænkning i disses Fart mellem Antwerpen og u<strong>de</strong>nrigske<br />
Havne, navnlig <strong>de</strong> ved Sortehavet beliggen<strong>de</strong>, hvilke sidste i tidligere Aar<br />
optog en <strong>de</strong>l norske Dampskibe i regelmæssig Fart. De Router, hvori <strong>de</strong> forene<strong>de</strong><br />
Rigers Dampskibe have beveget sig. fremgaar forövrigt af fölgen<strong>de</strong><br />
Opgave.
485<br />
Ank<strong>om</strong>ne Dampskibe:<br />
Svenske Norske<br />
Antal Tons Antal Tons<br />
Fra svenske Havne 89 46,101 2 1,133<br />
» norske s 1 721 103 43,905<br />
» franske » 21 14,658 12 2,748<br />
» russiske » 2 1,177 3 2,597<br />
» tydske » — — 1 457<br />
» ostindiske » — — 2 2,562<br />
B nordafrikanske » — — 1 725<br />
S<strong>om</strong> vi] bemærkes indskrænker vor Dampskibsforbin<strong>de</strong>lse med Belgien sig<br />
næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> til direkte Fart mellem <strong>de</strong>tte Land og De forene<strong>de</strong> Riger;<br />
<strong>de</strong>tte gjæl<strong>de</strong>r navnligen <strong>de</strong> svenske Fartöier, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r i <strong>1888</strong> i Virkelighe<strong>de</strong>n<br />
kun ank<strong>om</strong> hertil 2 svenske Dampskibe fra fremme<strong>de</strong> (russiske) Havne; <strong>de</strong> 21,<br />
<strong>de</strong>r sees ank<strong>om</strong>ne fra franske Havne henhörte nemlig til <strong>de</strong>n mellem Stockholm<br />
og Havre etablere<strong>de</strong> Linie, hvis Fartöier paa Tilbagereisen fra sidstnævnte<br />
Sted anlöbe Antwerpen.<br />
S<strong>om</strong> anfört har dog heller ikke for norske Dampskibes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Fragtfarten mellem Belgien og u<strong>de</strong>nrigske Havne i <strong>1888</strong> taget <strong>de</strong>t Opsving,<br />
hvortil <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> tidligere Aar syntes at være blevet gjort en Begyn<strong>de</strong>lse.<br />
Paa franske Havne (Havre og Rouen) var i Aarets Löb beskjreftiget et li<strong>de</strong>t<br />
Fartöi paa 229 Tons, <strong>de</strong>r gjor<strong>de</strong> 12 Reiser, men hvis Fart nu er ophört;<br />
foröfrigt vil <strong>de</strong>t sees, at <strong>de</strong>r i u<strong>de</strong>nrigsk Fart kun er bleven benyttet 7 norske<br />
Dampskibe, et Antal, s<strong>om</strong> naturligvis er at betragte s<strong>om</strong> fuldstændigt forsvin<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
iblandt <strong>de</strong> 4,047 Dampfartöier, <strong>de</strong>r i forrige Aar ank<strong>om</strong> alene til<br />
Antwerpen.<br />
Grun<strong>de</strong>n til <strong>de</strong>tte Forhold er <strong>de</strong>lvis at söge i <strong>de</strong>n ringe Udvikling, s<strong>om</strong><br />
vor Dampskibsfart endnu har antaget og i vore Re<strong>de</strong>res Beatræbelser efter at<br />
sætte <strong>de</strong> Skibe, <strong>de</strong> eie, i fäste Router; <strong>de</strong>t tör imidlertid antages at <strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>n Efterspörgsel, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> sidste Ti<strong>de</strong>r hersteds har gjort sig gjael<strong>de</strong>n<strong>de</strong> efter<br />
Dampskibsrum, nemlig for La Platå og <strong>de</strong>t Sorte Hav og un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n Tilvæxt<br />
af vor Dampskibsflaa<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> nu paagaar, vil vise sig for<strong>de</strong>lagtigt ogsaa for vore<br />
Dampskibsre<strong>de</strong>re at <strong>de</strong>ltage i <strong>de</strong>n u<strong>de</strong>nrigske Trafik <strong>de</strong>r knytter sig til <strong>de</strong><br />
belgiske Havne.<br />
Me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r i <strong>1888</strong> for Indgaaen<strong>de</strong> ikke ank<strong>om</strong> til belgiske Havne noget<br />
norskt Dampskib i Ballast og kun et eneste svensk, var Forhol<strong>de</strong>t for Vdgaaen<strong>de</strong><br />
mindre gunstigt, navnlig for norske Dampfartöiers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, saale<strong>de</strong>s<br />
s<strong>om</strong> fremgaar af ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Opgave.<br />
Der afgik fra belgiske Havne<br />
Med Last I Ballast<br />
Svenske Dampskibe Antal Tons Antal Tons<br />
Til Sverige 74 39,538 15 10,444<br />
» andre Lan<strong>de</strong> ... 13 6,854 11 5,821<br />
87 46,392 26 16,265<br />
Norske Dampskibe<br />
Til Norge 44 18,646 13 6,062<br />
» andre Lan<strong>de</strong> ... 12 2,981 55 26,438<br />
56 21,627 68 32.500
486<br />
eller med andre Ord: me<strong>de</strong>ns 74 % af <strong>de</strong>n afgaae<strong>de</strong> svenske Tonnage medförte<br />
Gods, var kun 40 X af <strong>de</strong>n fra Belgien afgaae<strong>de</strong> norske Tonnage<br />
bestuvet.<br />
Seilskibsfarien har saavel for Sveriges s<strong>om</strong> for Norges Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> i<br />
forrige Aar vist nogen Fremgang, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r nenilig ank<strong>om</strong> af<br />
svenske Seilfartöier norske Seilfartöier<br />
i <strong>1888</strong> 63 paa 18.731 Tons 313 paa 106,466 Tons<br />
mod » 1887 53 » 14^519 » 287 » 102,248 »<br />
eller i <strong>de</strong>t Hele 36 Fartöier og 8,430 Tons mere i afvigte Aar end i 1887.<br />
Denne Forögelse skriver sig <strong>de</strong>lvis fra Tilvæxt blandt <strong>de</strong> til Antwerpen<br />
ank<strong>om</strong>ne svenske Seilfartöier, men hovedsagelig fra en livligere Trafik fra<br />
norske Fartöiers Si<strong>de</strong> paa Osten<strong>de</strong> og Gand. Til disse tven<strong>de</strong> Havne ank<strong>om</strong><br />
nemlig i <strong>1888</strong> 38 norske Seilfartöier mere end i 1887 med en Drægtighed<br />
s<strong>om</strong> med 14,199 Tons översteg <strong>de</strong>n i sidstnævnte Aar ank<strong>om</strong>ne. I Modssetning<br />
hertil ank<strong>om</strong> i <strong>1888</strong> til Antwerpen 22 norske Seilfartöier repræsenteren<strong>de</strong><br />
11,573 Tons mindre end i 1887.<br />
Af <strong>de</strong>n til Belgien i <strong>1888</strong> med Last ank<strong>om</strong>ne norske Seiltonnage var<br />
58 % fra De forene<strong>de</strong> Riger, hidfören<strong>de</strong> næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> Trælast og Is:<br />
<strong>de</strong>rimod k<strong>om</strong> blöt 37 % af <strong>de</strong>n svenske Seiltonnage fra svenske Havne; <strong>de</strong><br />
resteren<strong>de</strong> 42 % af <strong>de</strong>n norske og 63 % af svenske Seiltonnage, optagen<strong>de</strong><br />
125 Fartöier paa 55,685 Tons, bragte fra fölgen<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> efterstaaen<strong>de</strong> Produkter:<br />
Antal Tons<br />
Terpentin og Harpix 9 3,780<br />
Fra Nord-Amerika<br />
Pitch-pine 12 7,115<br />
Petroleum _ 10 13,066<br />
» Mellem-Amerika Logwood, Mahogni etc 9 3,690<br />
Hu<strong>de</strong>r og Horn 28 7.815<br />
» Syd-Amerika (La Platå)<br />
Uld og Talg<br />
Quebracho<br />
7<br />
5<br />
2,783<br />
1,586<br />
» Östersöen<br />
» Diverse Lan<strong>de</strong><br />
Hve<strong>de</strong> 6 2,739<br />
Trælast 26 8,069<br />
Diverse Varer 13 5,042<br />
125 55,685<br />
Det vil altsaa sees, at naar en ringe Transport af Trælast fra russiske og<br />
tydske Östersöhavne undtages, vor hertil fra fremme<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> indgaaen<strong>de</strong> Seilflaa<strong>de</strong><br />
i forrige Aar næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> var beskjæftiget i Fart fra Amerika,<br />
i hvilken Fart navnligen La Plata-Staterne indtoge en fremragen<strong>de</strong> Pläds.<br />
Derimod have vore Seilfartöier i <strong>1888</strong> ikke un<strong>de</strong>rholdt nogen Förbin<strong>de</strong>lse<br />
mellem Belgien og Havnene ved <strong>de</strong>t Sorte Hav og Mid<strong>de</strong>lhavet ligesaalidt s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>r ere ank<strong>om</strong>ne Fartöier fra Ost-Asien, Australien eller Afrika, Lan<strong>de</strong> <strong>de</strong>r<br />
beskjæftiger en meget bety<strong>de</strong>lig Tonnage i Fart paa Belgien, <strong>om</strong> end <strong>de</strong>nne<br />
Tonnage i <strong>de</strong> senere Aar mere og mere er gaaet över til Damp. Heller ikke<br />
sees vore Seilfartöier at i forrige Aar at være blevne optagne i Transport hertil<br />
af Guano og Nitrat, med hvilke Varer 60 fremme<strong>de</strong> Seilfartöier ank<strong>om</strong> til<br />
Antwerpen fra Chili og Peru.<br />
Misforhol<strong>de</strong>t mellem <strong>de</strong> herfra med Last og i Ballast afgaae<strong>de</strong> Seilfartöier<br />
var endnu större end ovenfor angivet for vore Dampskibes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.
487<br />
Der afgik nemlig i <strong>1888</strong> fra belgiske Havne 271 svenske og norske Seilfartöier<br />
paa 91,514 Tons i Ballast mod kun 83 Seilfartöier paa 31,953 Tons<br />
med Last. Navnlig var Forhol<strong>de</strong>t i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> uheldigt paa Viceconsulsstationerne.<br />
Af 166 Fartöier s<strong>om</strong> afgik fra disse fandt kun 10 Udfragter,<br />
hovedsagelig med Fosfat og Klid. Derimod blev en ikke ubety<strong>de</strong>lig Tonnage<br />
optaget i Antwerpen for Udgaaen<strong>de</strong>; 29,878 Tons <strong>de</strong>n störste, <strong>om</strong> end til<br />
ringe Fragter, var med t<strong>om</strong>nie Tön<strong>de</strong>r og Jern til New-York. <strong>de</strong>n mest indbringen<strong>de</strong><br />
var Transport fra Antwerpen til Sydamerika af Stykgods, optagen<strong>de</strong><br />
21 Seilfartöier paa 9,175 Tons. Forövrigt förtes noget Klid til Danmark,<br />
Fosfat og Sand til Storbritanien, samt Tagsten til Memel.<br />
S<strong>om</strong> tidligere anfört viser <strong>de</strong> i <strong>1888</strong> af vore Fartöier optjente Bruttofragter<br />
et ikke ubety<strong>de</strong>ligt Overskud i Sammenligning med Aaret 1887. Dette<br />
Overskud k<strong>om</strong>mer dog hovedsagelig <strong>de</strong> hertil ank<strong>om</strong>ne Fartöier tilgo<strong>de</strong>. Disse<br />
sees saale<strong>de</strong>s i <strong>1888</strong> at have optjent Kr. 376,795 mere end i 1887, ine<strong>de</strong>ns<br />
<strong>de</strong> i forrige Aar afgaae<strong>de</strong> vise et Un<strong>de</strong>rskud af Kr. 94,451 mot 1887. Det<br />
er <strong>de</strong> norske Fartöier paa bvilke <strong>de</strong>tte Un<strong>de</strong>rskud u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> fal<strong>de</strong>r; <strong>de</strong><br />
svenske vise en Forögelse af 11,154 Kr.<br />
De optjente Bruttofragter for<strong>de</strong>le<strong>de</strong> sig i <strong>1888</strong> paa fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong>:<br />
Ank<strong>om</strong>ne svenske norske Totalbelöb<br />
Dampskibe frcs 923.680 939.305 1,862,985<br />
Seilskibe » 533,226 2,561.788 3,095,014<br />
frcs 1,456,906 3,501,093 4,957,999<br />
Afgaae<strong>de</strong><br />
Dampskibe » 345,229 176.150 521,379<br />
Seilskibe t> 143,929 519,627 663,556<br />
frcs 489,158 695,777 1,184,935<br />
Tilsammen fres 6,142,934<br />
Den i <strong>1888</strong> indtraadte Forögelse i Bruttofragternes Totalsum har været<br />
«n naturlig Fölge af <strong>de</strong>n Stigning i Fragterne, s<strong>om</strong> navnlig i sidste Halv<strong>de</strong>l<br />
af <strong>1888</strong> har gjort sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> paa næsten alle Farvan<strong>de</strong>, og s<strong>om</strong> naturligvis<br />
ogsaa er k<strong>om</strong>men vor Fart paa Belgien tilgo<strong>de</strong>. I General-Consulatets Aarsberetning<br />
for 1887 fremhæve<strong>de</strong>s at Fragtmarke<strong>de</strong>t aabne<strong>de</strong> sig i <strong>1888</strong> un<strong>de</strong>r<br />
gunstigere Auspicier end tidligere Aar, og at man maaske tur<strong>de</strong> imö<strong>de</strong>see en<br />
Bedring i <strong>de</strong>t Lavmaal af Fragtrater, s<strong>om</strong> hav<strong>de</strong> raa<strong>de</strong>t i en lfengere Aarrække.<br />
De förste Maane<strong>de</strong>r af Aaret hongik imidlertid u<strong>de</strong>n syn<strong>de</strong>r]ig Förändring,<br />
men fra Juni af indtraadte en ikke uvæsentlig Stigning, <strong>de</strong>r tiltog<br />
altefters<strong>om</strong> Aaret skred frem og i eDkelte Router bragte Fragterne til med<br />
100 %' at overskri<strong>de</strong> <strong>de</strong>t förlöbne Åars.<br />
Fölgen<strong>de</strong> Oversigt vil nærmere anskueliggjöre <strong>de</strong>nne Stigning; <strong>de</strong>r betaltes<br />
til belgiske Havne i Fragt ved Udgangen af<br />
1887 <strong>1888</strong><br />
Kassebord.. pr Std Frcs 30 40 à 45<br />
Fra Christiania-Fjor<strong>de</strong>n Flanker » » » 28 40<br />
Træmasse » Ton r> 25 —<br />
» <strong>de</strong>t sydlige Norge Planker og Bord ... i> Std » 28 40<br />
» Nordbotten y » f ... » » » 36 à 42 52 à 65<br />
» finske Havne » » » ... » » i> 32 à 35 45 à 60<br />
» New-York Petroleum » Fad Sh. 2. 3 4. 6<br />
» Buenos-Ayres salte<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r » Ton )> 22.6à27 32.6
488<br />
Fra belgiske Havne.<br />
Til Christiania Stykgods pr Ton Frcs 12 à 20 15 à 25<br />
» Göteborg » » » » 15 + 12 X 20 + 15%<br />
»<br />
Fosfat<br />
Storbritanien<br />
» » Sh. 2.6à4.6 5.6à6.S><br />
» New-York<br />
Sand » » » 0.6à2 2.6à5<br />
t<strong>om</strong>me Fa<strong>de</strong> » 0.4àl 1<br />
;jem B 3. 9à5. 6 3.9 à 5.6-<br />
Stykgods » 17.6 26<br />
» J> 21.6 30 à 35<br />
Stigningen har altaaa gjort sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> saavel for Ind- s<strong>om</strong> for Udgaaen<strong>de</strong><br />
<strong>om</strong> end ikke i samme Maalestok for alle Routers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Den<br />
har navnlig i en<strong>de</strong>l af Aaret været stærkt fremtræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong> hvad Transport af<br />
Trælast hertil fra <strong>de</strong>t Dordlige Europa og af Petroleum angaar; ligele<strong>de</strong>s vise<br />
<strong>de</strong> udgaaen<strong>de</strong> Fragter til Brasilien og La Platå et stærk Opsving, af hvilket<br />
flere af vore Fartöier have vist at benytte sig.<br />
Tiltrods for at man efter <strong>de</strong>n långvarige Fortrykthed, s<strong>om</strong> har hvilet över<br />
Fragtmarke<strong>de</strong>t, tur<strong>de</strong> gjöre sig Haab <strong>om</strong> at Forbedring vil<strong>de</strong> indtræ<strong>de</strong>, altefters<strong>om</strong><br />
Omsætningerne tiltoge og <strong>de</strong>n disponible Tonnage indskrænke<strong>de</strong>s, synes<br />
dog Stigningen at være gaaet hurtigere for sig og at have antaget större Proportioner<br />
end man alene le<strong>de</strong>t af disse Hensyn kun<strong>de</strong> have Anledning til at<br />
antage. En ikke uvæsentlig Aarsag til <strong>de</strong>n i <strong>1888</strong> indtraadte foröge<strong>de</strong> Transportvirks<strong>om</strong>hed<br />
laa imidlertid i Vest-Europas daarlige Höst, <strong>de</strong>r fremkaldte<br />
stærke Omsætninger i Kornvarer, paa samme Tid s<strong>om</strong> <strong>de</strong> syd-amerikanske<br />
Staters voxen<strong>de</strong> TJdvikling optog en usædvanlig Tonnage. Flere af disse Faktorer<br />
ere imidlertid af forbigaaen<strong>de</strong> Art og man tör <strong>de</strong>rfor neppe gjöre sikker<br />
Eegning paa at <strong>de</strong> nnværen<strong>de</strong> höie Fragter ville hol<strong>de</strong> sig for nogen længere<br />
Tidsrække, og navnlig ikke, hvis <strong>de</strong>r ikke vises större Tilhagehol<strong>de</strong>nhed i Skibsbyggeriet<br />
end man har udvist un<strong>de</strong>r tidligere gunstige Perio<strong>de</strong>r.<br />
Vore Re<strong>de</strong>re synes imidlertid at nære fuld Tillid til <strong>de</strong> nuværen<strong>de</strong> Conjunkturera<br />
Bestaaen for et længere Tidsrum, og tiltrods for <strong>de</strong> Erfaringer<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong> sidste Aar have bragt betræffen<strong>de</strong> Seilskibes Un<strong>de</strong>rlegenhed i Kampen<br />
med Damp, synes <strong>de</strong> endnu med Forkjærlighed at rette sin Opmærks<strong>om</strong>hed paa<br />
Seilskibe.<br />
I <strong>de</strong>t forlöbne Aar er saale<strong>de</strong>s blcven indkjöbt for norsk Regning ikke<br />
mindre end 7 Seilfartöier, udmaalen<strong>de</strong> respektive 310, 1,260, 1,025, 455,<br />
1,147, 256, og 1,451 Reg.-Tons eller tilsammeu 5,904 Tons for en Kjöbesum<br />
af resp. £ 300, £ 4,000, £ 1,075, £ (?), £ 3,600, £ 460 og<br />
£ 5,250.<br />
For svensk Regning er bleven indkjöbt 1 Fartöi dr. 418 for en Kjöbesum<br />
af Frcs 9,000.<br />
De af svenske og norske Fartöier indbetalte Konsulatafgifter opgik ved <strong>de</strong><br />
forskjellige Stationer til<br />
Svenske Norske Tilsammen<br />
I Antwerpen- Fres 4,864-50 7,563-55 12,428-05<br />
» Gand...._ » 459— 1,282-60 1,741.60<br />
» Louvain » 6885 163-85 232'70<br />
» Nieuport » 16'50 37 - i5 53 - 65<br />
» Osten<strong>de</strong> » 43'70 2,394-05 2,437-75<br />
» Termon<strong>de</strong> » 23"45 23-45<br />
Fres 5,452-55 11,464-65 16,917-20
489<br />
mod i 1887 Frcs 6,188-66 12,471-09 18,659-85<br />
» » 1886 B 5,629-64 11,045-26 16,674-90<br />
Af foranstaaen<strong>de</strong> Belöb er Frcs 14,672-6 2 k<strong>om</strong>men Konsulskassen tilgo<strong>de</strong><br />
mod » 16,807.90 i 1887<br />
og » 15,254-82 i 1886<br />
I Expeditionsafgifter indk<strong>om</strong> et Belöb af Frcs 1,650'30, hvoraf Frcs<br />
1,32024 tilfaldt Konsulskassen.<br />
I frivillige Bidrag til <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> Sömandskirke blev i forrige Aar<br />
indbetalt paa Generalkonsulatet af svenske og norske Skibsförere et Belöb af<br />
Frcs 671'66 mod Frcs 858'85 i 1887.<br />
Si<strong>de</strong>n 1866 er til <strong>de</strong>tte Öiemed ialt indk<strong>om</strong>met Frcs 31,789-57.<br />
Gjennem Generalkonsulatet oversendtes i <strong>1888</strong> til Hjemlan<strong>de</strong>ne af 34<br />
svenske Sömænd et Belöb af Frcs 13,166 - 46 og af 29 norske Sömænd et<br />
Belöb af Frcs 8,538-50, tilsammen Frcs 21,704'96 mod Frcs 26,029'27 i<br />
1887 og Frcs 35,592-66 i 1886.<br />
Totalbelöbet af <strong>de</strong> til Udgangen af <strong>1888</strong> herfra hjemsendte Hyrebelöb er<br />
for svenske Sömænd_ Frcs 207,177-13 og<br />
» norske » » 146.134'72<br />
Tilsammen Frcs 353,311-85<br />
Antallet af Skibbrudne, Nödli<strong>de</strong>n<strong>de</strong> og Sj-ge, s<strong>om</strong> i afvigte Aar have nydt<br />
Un<strong>de</strong>rstöttelse af Generalkonsulatet, udgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Svenske Un<strong>de</strong>rsaatter 30 32 24<br />
Norske » 64 56 38<br />
U<strong>de</strong>nlandske » 4 2 3<br />
Antallet af paa- og afmönstre<strong>de</strong> Sömænd udgjor<strong>de</strong>:<br />
Der römte i Aarets Löb.
490<br />
Antallet af Skrivelser fra Generalkonsulatet udgjor<strong>de</strong>: til <strong>de</strong>t Kongl.<br />
U<strong>de</strong>nrigs<strong>de</strong>partement 28, til H:s Maj:ts Legation i Brüssel 12, til Kongl.<br />
C<strong>om</strong>merce-Collegium 81, til <strong>de</strong>t Kongl. Indre-Departement 121, til Vicekonsulerne,<br />
andre Myndighe<strong>de</strong>r og Private 1,554.<br />
Han<strong>de</strong>l. I min Aarsberetning for 1887 fremhæve<strong>de</strong> jeg <strong>de</strong>t Opsving,<br />
s<strong>om</strong> begyndte, <strong>om</strong> end i ringe Mon, at gjöre sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> paa <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong><br />
Marke<strong>de</strong>r og s<strong>om</strong> syntes at love et Afbrud af <strong>de</strong>n Stagnation, s<strong>om</strong> i en længere<br />
Aarrække hav<strong>de</strong> hvilet paa Omsætningerne.<br />
U<strong>de</strong>n at anty<strong>de</strong> noget egentligt Tilbageskridt, hengik dog <strong>de</strong> förste Maane<strong>de</strong>r<br />
af <strong>de</strong>t forlöbne Aar paa en Maa<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r ikke i særlig Grad bekræfte<strong>de</strong><br />
Rigtighe<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>nne Udtalelse.<br />
Alt efters<strong>om</strong> Aaret skred frem udvikle<strong>de</strong> imidlertid Omsætningerne sig<br />
med stadigt voxen<strong>de</strong> Liv, Priserne paa <strong>de</strong> forskjelligste Artikler stege, for enkelte<br />
endog til en Höi<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> nærme<strong>de</strong> <strong>de</strong>m til <strong>de</strong> höist hidtil betalte, Bestillinger<br />
indlöb i voxen<strong>de</strong> Mæng<strong>de</strong> til herværen<strong>de</strong> Fabriker, og til <strong>de</strong>n foröge<strong>de</strong><br />
Omsætning slutte<strong>de</strong> sig blandt Forretningsdriven<strong>de</strong> en stadigt fastere Tillid til<br />
Varighe<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>t Omslag, s<strong>om</strong> en<strong>de</strong>lig syntes at være indtraadt.<br />
Det forlöbne Aar afslutte<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rfor med heldigere Resultater og un<strong>de</strong>r<br />
lysere Auspicier end <strong>de</strong>, hvortil man gjennem en længere Aarrække hav<strong>de</strong><br />
været vant.<br />
I ingen Forretningsgren antog <strong>de</strong>tte Omslag maaske större Proportioner<br />
end i Metal-Industrien. Allere<strong>de</strong> i 1887 hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>t begynt at give sig tilkjen<strong>de</strong><br />
ved Stigning i Priserne og ved livligere Efterspörgsel. Dette Forhold udvikle<strong>de</strong><br />
sig y<strong>de</strong>rligere i Löbet af afvigte Aar, i<strong>de</strong>t ikke blöt Indlan<strong>de</strong>t, men særligen<br />
Udlan<strong>de</strong>t optraadte s<strong>om</strong> Kjöbere af större Partier af metallnrgiske Produkter<br />
og navnlig af Staal. Saale<strong>de</strong>s gav <strong>de</strong>n i Löbet af Hösten i Storbritanien indtraadte<br />
Tilvæxt i Skibsbyggeriet Foranledning til at <strong>de</strong>r i Belgien gjor<strong>de</strong>s större<br />
Bestillinger af Skibspla<strong>de</strong>r af Staal, liges<strong>om</strong> <strong>de</strong> i Ost-Europa og Syd-Amerika<br />
paagaaen<strong>de</strong> Jernbaneanlæg hidkaldte <strong>de</strong>rhen bety<strong>de</strong>lige Skibninger af Staalrails;<br />
af sidstnævnte Artikel udförtes saa<strong>de</strong>les fra Belgien i <strong>1888</strong> 62,000 Tons mod<br />
49,000 Tons i 1887 og 38,000 i 1886.<br />
Kul-Udvindingen, s<strong>om</strong> staar i saa nöje Förbin<strong>de</strong>lse med Metall-Industrien,<br />
foregik ogsaa i afvigte Aar un<strong>de</strong>r relativt heldige Vilkaar. Nöiagtige Oplysninger<br />
<strong>om</strong> sammes Forhold og Virks<strong>om</strong>hed foreligge dog endnu ikke, og ere<br />
blöt tilgjængelige for Aaret 1887. I <strong>de</strong>tte Aar var Udvindingen (18 Mill.<br />
Tons) <strong>de</strong>n störste, s<strong>om</strong> nogensin<strong>de</strong> var foregaaet i Belgien, tiltrods for at Antallet<br />
af exploitere<strong>de</strong> Miner var mindre (268 i <strong>de</strong>t Hele) end i tidligere Aar.<br />
Kullagenes Mægtighed viste sig dog ogsaa i 1887 at aftage, paa samme Tid<br />
s<strong>om</strong> Gjennemsnitsprisen ikke viste Stigning. Den var i 1887 Fres 8'04 pr<br />
Ton, me<strong>de</strong>ns Udvindings-Omkostningerne var Fres 7"5 2, fölgeligt y<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Kuleierne<br />
et Overskud af Fres 0'5 2 pr Ton eller i <strong>de</strong>t Hele Fres 8,741,000.<br />
Denne Gevinst k<strong>om</strong> dog blöt 90 Kulværker tilgo<strong>de</strong>; 50 saadanne dreves med<br />
Tab. Det er vresentligst ved Indskrænkning i Drifts<strong>om</strong>kostningerne at Kuludvinding<br />
i Belgien forti<strong>de</strong>n kan vise sig lönnen<strong>de</strong>. En Bedring i Arbei<strong>de</strong>rnes<br />
Lönsforhold er <strong>de</strong>rfor y<strong>de</strong>rst vanskelig. De 100,000 Arbei<strong>de</strong>re, s<strong>om</strong> i 1887<br />
vare beskjæftige<strong>de</strong> i og med <strong>de</strong> belgiske Kulminer, tjente <strong>de</strong>rfor i nævnte Aar<br />
gjennemsnitlig kun Fres 2"80 pr Dag for 289 Arbeidsdage.<br />
Glas-Industrien, <strong>de</strong>r i Belgien spiller en saa væsentlig Rolle, og hvis<br />
gunstige Stilling for os heller ikke er ganske u<strong>de</strong>n Interesse, i <strong>de</strong>t vor bety<strong>de</strong>lige<br />
Export af Kassebord væsentligen afhænger af samme, har ligele<strong>de</strong>s i afvigte<br />
Aar befun<strong>de</strong>t sig un<strong>de</strong>r ganske heldige Vilkaar og viser en bety<strong>de</strong>lig öget Udförsel.<br />
Dette gjæl<strong>de</strong>r navnlig Flasker, <strong>de</strong>r fra 3,300 Tons i 1886 er gaaet
491<br />
op til 6,300 Tons i <strong>1888</strong>, og Vinduesglas, hvoraf Udförseln i <strong>1888</strong> udviser<br />
ea Stigning mod 1886 af 23,000 Tons, en Stigning, s<strong>om</strong> væsentligen for<strong>de</strong>ler<br />
sig paa Nordamerika, Storbritanien, China og Indien.<br />
Paa lignen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong> har Textil-Industrien i sin Almin<strong>de</strong>lighed arbei<strong>de</strong>t<br />
un<strong>de</strong>r ganske heldige Vilkaar og navnlig har Uldspin<strong>de</strong>rierne samt Lin-, Hampog<br />
Jute-Væverierne i forrige Aar kunuet udvikle en ikke ubety<strong>de</strong>lig större<br />
Virks<strong>om</strong>hed eud i <strong>de</strong> tven<strong>de</strong> forudgaaen<strong>de</strong> Aar.<br />
I Mod^setning hertil har Udbyttet af Agerbruget og Qvægavlen i forrige<br />
Aar været utilfredsstillen<strong>de</strong>. Vedvaren<strong>de</strong> Regn og koldt Veirligt indvirke<strong>de</strong><br />
hemmen<strong>de</strong> paa Vegetationen og — saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> oplyst i min Indberetning af<br />
23 November <strong>1888</strong> — viser Indhöstningen af alle Sasdarter med Undragelse<br />
at Havre i <strong>1888</strong> et Un<strong>de</strong>rskud mod tidligere Aar. Vistnok har Prisstigningen<br />
paa visse Laudruands-Produkter i enkelte Retninger dannet en Modvægt mod<br />
<strong>de</strong>t ringere Udbytte, men <strong>de</strong>n har ikke formaaet ganske at udjævne <strong>de</strong>t, og<br />
dit Tryk, un<strong>de</strong>r hvilket <strong>de</strong>t belgiske Agerbrug gjennem en længere Aarrække<br />
har lidt, har i <strong>de</strong>t forlöbne Aar snarere tiltaget i Intensitet.<br />
Statistiken över Belgiens »C<strong>om</strong>merce special? i <strong>1888</strong> — <strong>de</strong>n fuldstosndige<br />
Statistik er endnu ikke tilgjængelig — viser i Sammenligning med 1887 en<br />
Forögelse af 9 % af Importen for Consumtion og for Exportens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
ligele<strong>de</strong>s en Opgang, navnlig naar hensees til at Priserne for <strong>de</strong> fleste Artikler<br />
i forrige Aar vare ikke ubety<strong>de</strong>ligt höiere end i 1887.<br />
Omfånget af Jernbane-Transporten pleier at være en af <strong>de</strong> bedste Maalestokke<br />
for <strong>de</strong>n Virks<strong>om</strong>hed, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r Aarets Löb har raa<strong>de</strong>t i et Land. I<br />
<strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> viste for Belgiens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> allere<strong>de</strong> 1887 en Bedring<br />
mod forudgaaen<strong>de</strong> Aar, men <strong>de</strong>nne Bedring accentueredos end y<strong>de</strong>rligere i <strong>1888</strong>,<br />
i <strong>de</strong>t Bruttoindtægterne af Statens Jernbaner (3.188 Kil<strong>om</strong>eter) fra Frcs 120<br />
Millioner i 1887 steg til <strong>om</strong>tr. 130 Mill. i <strong>1888</strong>, en Stigning s<strong>om</strong> væsentligst<br />
k<strong>om</strong> Varetransporten tilgo<strong>de</strong>.<br />
Samtidigen har Toldintra<strong>de</strong>rne i forrige Aar med Frcs 2,220,000 översteget<br />
<strong>de</strong> i 1887 oppebaarne.<br />
S<strong>om</strong> Fölge af disse Forhold befin<strong>de</strong>r <strong>de</strong>rfor ogsaa Statskassen sig un<strong>de</strong>r<br />
Forhold, <strong>de</strong>r har tilladt Finantsministeren i Kamrenes Mo<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 20 November<br />
f. A. at oplyse. at Budgettet for 1887 hav<strong>de</strong> sal<strong>de</strong>ret med en Boni af Frcs<br />
14,300,000, at Oversku<strong>de</strong>t i Budgetaaret <strong>1888</strong> ikke vil<strong>de</strong> være mindre, og at<br />
Indtægterne i 1889, tiltrods for forskjellige Reduktioner, mindst vil<strong>de</strong> opgaae<br />
til Frcs 330,514,000, eller med Frcs 8,171,000 overskri<strong>de</strong> hvad tidligere var<br />
beregnet.<br />
S<strong>om</strong> ovenfor anfört indskrænker <strong>de</strong>n hidtil indk<strong>om</strong>ne officielle Statistik<br />
sig kun til at med<strong>de</strong>le Opgaver över <strong>de</strong> i <strong>1888</strong> for Belgiens egen C<strong>om</strong>suintion<br />
indförte Varer og över Udförselen af <strong>de</strong> i Belgien producere<strong>de</strong> Artikler (Coramerce<br />
special); fuldstændig Oversigt över Lan<strong>de</strong>ts Han<strong>de</strong>lsvirks<strong>om</strong>hed i sin<br />
Helhed i afvigte Aar kan <strong>de</strong>rfor endnu ikke naaes.<br />
Af nævnte Opgaver fremgaar, at fölgen<strong>de</strong> Artikler i efternævnte Qvanta<br />
ere blevne hertil indförte fra De forene<strong>de</strong> Riger:
492<br />
Det viser sig altsaa, at Belgien til sit egot Forbrug i forrige Aar har<br />
indfört fra De forene<strong>de</strong> Riger et bety<strong>de</strong>ligt större Qvantum Trælast end i 1886<br />
og 1887, samt at ogsaa Importen af Guano, Staal, Klid og Papir (Carton og<br />
Andre) har tiltaget mod tidligere Åars, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>rimod Importen af Byg,<br />
Sild og Tjære har aftaget og af Fisk, Ru- og Stangjern samt Spiger ikke har<br />
un<strong>de</strong>rgaaet syn<strong>de</strong>rlig Förändring.<br />
Foranstaaen<strong>de</strong> Opgave viser vi<strong>de</strong>re for Exportens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> en Stigning<br />
mod tidligere Aar hvad angaar Exporten af Kjöd (Flesk), vegetabilske<br />
Olier, Talg og Fedt, Uld, Staal-Rails, Jernpla<strong>de</strong>r, Stangjem, raae Hu<strong>de</strong>r, Chemiske<br />
Produkter, Sukker og Vinduesglas og en ringe Tilbagegang hvad angaar<br />
Mel og Klid, Uldgarn, Jernrails samt ubearbei<strong>de</strong>t Zink.<br />
S<strong>om</strong> i tidligere Aarsberetninger skal jeg in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n Ramme, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> forti<strong>de</strong>n<br />
tilgjængelige Oplysninger tilla<strong>de</strong>, give en nærmere Fremstilling af forrige<br />
Åars Omsætninger i <strong>de</strong> Artikler, s<strong>om</strong> væsentligst interessere De foreDe<strong>de</strong> Riger.<br />
Trælast. Der indförtes <strong>de</strong>raf i <strong>de</strong>t Hele til Belgiens eget Forbrug:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Huggen M. C. 65,305 61,189 50,644<br />
Saget » 501,666 429,606 372,793<br />
M. C. 566,971 490,795 423,437
493<br />
S<strong>om</strong> fremgaar af <strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> 491 anförte Opgave k<strong>om</strong> <strong>de</strong>nne Import hovedsagelig<br />
fra De forene<strong>de</strong> Riger; <strong>de</strong>rnæst k<strong>om</strong>mer i Betydning Indförselen fra<br />
russiske Havne, <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> sidste Aar jævnt har tiltaget, me<strong>de</strong>ns Importen fra<br />
Amerika har ringe Omfång (i <strong>1888</strong> 18,122 M. C.)<br />
I hugget Virke har Rusland <strong>de</strong>n absolute Overvægt paa herværen<strong>de</strong> Marke<strong>de</strong>r,<br />
i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r i <strong>1888</strong> importere<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rfra 23,000 M. C. mod 9,500 fra De<br />
forene<strong>de</strong> Riger; vore Län<strong>de</strong>s Overvægt ligger i saget Last, hvoraf 71 X infortes<br />
fra Sverige og Norge.<br />
Importen for<strong>de</strong>ler sig næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> paa Antiyerpen, Grand og<br />
Osten<strong>de</strong>.<br />
Ifölge <strong>de</strong> af Antwerpens Chambre <strong>de</strong> C<strong>om</strong>merce offentliggjorte Data ank<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>r i <strong>1888</strong> til <strong>de</strong>nne Stad fölgen<strong>de</strong> Qvanta i efternævnte Dimensioner:<br />
Af <strong>de</strong>nne Sammenstillen fremgaar at Importen til Antwerpeu af <strong>de</strong> större<br />
Dimensioner Planker (3"X10" og 3"X9") og af hövle<strong>de</strong> Bord i <strong>de</strong> senere Aar<br />
jævnt har aftaget, me<strong>de</strong>ns Indförselen af 3"X6à8" Planker, 2 I //'X6 I /j" Battens<br />
°g /4"o. 6 /4 skaarne Bord ikke ubety<strong>de</strong>ligen tiltager; <strong>de</strong>t vil ligele<strong>de</strong>s bemærkes,<br />
at Importen af Planchetter i <strong>1888</strong> <strong>om</strong>trent holdt sig paa <strong>de</strong>n samme Höi<strong>de</strong>,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n naae<strong>de</strong> i 1887.
494<br />
Antwerpens samle<strong>de</strong> Import af Trælast af alle Dimensioner opgik imidlertid<br />
i <strong>1888</strong> kun til 328,141 M. C. mod 341,596 M. C. i 1887. Naar Importen<br />
til Belgien i afvigte Aar <strong>de</strong>suagtet viser Overskud mod 1887 skriver <strong>de</strong>t sig<br />
fra en foröget Indförsel til Gand og Osten<strong>de</strong>. Til förstnævnte Havn ank<strong>om</strong><br />
nemligen i <strong>1888</strong> 147 Fartöier paa 68,570 Tons, medbringen<strong>de</strong> <strong>om</strong>trent 30,000<br />
Pet.-Stds, mod 114 Fartöier paa 47,193 Tons i 1887, af hvilken förstnævnte<br />
Indförsel 41 % k<strong>om</strong> fra Sverige, 10 % fra Norge, 20 % fra Tydskland eg<br />
18 % fra Rusland. Til Osten<strong>de</strong> k<strong>om</strong> 41,806 M. C. mod 36,732 M. C.<br />
i 1887.<br />
Mod Slulningen af Aaret 1887 begyndte en livligere Stemning at give sig<br />
tilkjen<strong>de</strong> paa <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Trælastmarked og enkelte af vore Importörer,<br />
hvis Beholdninger vare blevne reducere<strong>de</strong>, ile<strong>de</strong> med at afslutte i De forene<strong>de</strong><br />
Riger ikke ubety<strong>de</strong>lige Kontrakter. Ved Indgangen af forrige Aar var samme<br />
livlige Stemning raa<strong>de</strong>n<strong>de</strong> og Priserne fölgelig i ikke uvæsentlig Stigning, navnlig<br />
for Gran. Denne Hausse udvikle<strong>de</strong> sig temmelig jævnt i Löbet af Aarets<br />
förste 2 Maane<strong>de</strong>r, men i Marts indtraadte heri en Stilstand og hvad 3"X9"<br />
Furu- og Gran-Planker angaar endog en relativ Tilbagegang, i <strong>de</strong>t disse Dimensioner<br />
s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong> russiske Coursforhol<strong>de</strong> kun<strong>de</strong> leveres fra Riga til lavere<br />
Priser end <strong>de</strong> betinge<strong>de</strong> fra <strong>de</strong>n bottniske Bugt. Denne Stilstand befæste<strong>de</strong> sig<br />
end y<strong>de</strong>rligere i April s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong>n indtraadte Stigning i Fragterne, <strong>de</strong>r<br />
af <strong>de</strong> fleste af vore Importörer betragte<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> forbigaaen<strong>de</strong>. Da <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n<br />
Isforhol<strong>de</strong>ue hindre<strong>de</strong> Skibningen fra <strong>de</strong>n bottniske Bugt indtil henimod Udgangen<br />
af Mai, vare <strong>de</strong> belgiske Importörer temmelig tilbagebol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i sine Bestillinger.<br />
Ved Skibsfartens Aabning i Juni var <strong>de</strong>rfor <strong>de</strong>t belgiske Markeds<br />
Stilling lidt vanskelig. Me<strong>de</strong>ns saavel Priserne paa Trælast paa Udskibningsste<strong>de</strong>rne<br />
s<strong>om</strong> Fragterne vare i stadigt Stigen<strong>de</strong>, hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>t, med Undtagelse af<br />
en kort Perio<strong>de</strong> i Aarets Begyn<strong>de</strong>lse, kun kjöbt li<strong>de</strong>t og <strong>de</strong>t stod <strong>de</strong>rfor temmelig<br />
blottet, naar alene <strong>de</strong> bedste Mærker og Furubord undtages. Vil<strong>de</strong> <strong>de</strong>t<br />
tillfredsstille <strong>de</strong> fra sine Kun<strong>de</strong>r indlöbne Bestillinger, kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>t altsaa kun<br />
ske ved at kjöbe til höie Priser og ved at bære <strong>de</strong> stigen<strong>de</strong> Fragter. Modstræben<strong>de</strong><br />
maatte Marke<strong>de</strong>t efterhaan<strong>de</strong>n fin<strong>de</strong> sig <strong>de</strong>ri, men da fra andre<br />
Hold mange af <strong>de</strong> mere eftersögte Qvaliteter og Dimensioner allere<strong>de</strong> vare<br />
fuldt optagne, lykke<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t ikke i alle Retninger at tilfredsstille <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong><br />
Behov. Den Tilbagehol<strong>de</strong>nheds Politik, s<strong>om</strong> i tidligere Aar var lykke<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong> belgiske Importörer, har <strong>de</strong>rfor ikke i forrige Aar baaret <strong>de</strong>m go<strong>de</strong><br />
Frugter.<br />
Denne Kamp mellem Exportörer og Importörer blev af saameget större<br />
Varighed s<strong>om</strong> <strong>de</strong> Sidstnævnte fandt li<strong>de</strong>n Stötte hos <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Consumenter.<br />
Delvis s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong>t i S<strong>om</strong>merens Löb raa<strong>de</strong>n<strong>de</strong> uheldige Veirligt<br />
vare Bygningsforetagen<strong>de</strong>rne af mindre Betydning, paa samme Tid s<strong>om</strong><br />
Bygherrerne i Betragtning af <strong>de</strong> stigen<strong>de</strong> Priser indskrænke<strong>de</strong> sig til kun at<br />
kjöbe for <strong>de</strong>t daglige Behov. Importen til <strong>de</strong>t belgiske Marked skul<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor<br />
i forrige Aar have vist et ikke ubety<strong>de</strong>ligt Un<strong>de</strong>rskud mod tidligere, hvis ikke<br />
en<strong>de</strong>l Importörer, s<strong>om</strong> indsaa at en længere Modstand var utilraa<strong>de</strong>lig, i September<br />
hav<strong>de</strong> faaet sig oversendt forskjellige Qvanta, s<strong>om</strong> anslaaes til henimod<br />
34,000 Std. Dermed bleve <strong>de</strong> vigtigste Behov mere end dække<strong>de</strong>, og da<br />
<strong>de</strong>su<strong>de</strong>n i Nor<strong>de</strong>n Vinteren indtraadte tidligt, vare Skibningerne hertil i Aarets<br />
tven<strong>de</strong> sidste Maane<strong>de</strong>r ikke af særlig Betydning. Un<strong>de</strong>r Löbet af samme var<br />
dog Consumtionen nogenlun<strong>de</strong> regelmæssig og Aaret gik ud med forholdsvis<br />
ringe Beholdninger saavel paa <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked s<strong>om</strong> rundt <strong>om</strong> paa Forbrugspladsene.<br />
Grun<strong>de</strong>n hertil laae imidlertid ikke blöt i <strong>de</strong>n ovenfor givno<br />
Fremstilling af Marke<strong>de</strong>ts Tilstand i Aarets Löb; <strong>de</strong>n er maaske væsentligst at
495<br />
söge i <strong>de</strong> forandre<strong>de</strong> Forhold, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> lette<strong>de</strong> Dampskibs-K<strong>om</strong>munikationer<br />
medföre og s<strong>om</strong> have til Fölge, at Importörerne nu i Modsætning til hvad<br />
tidligere var Tilfæl<strong>de</strong>t kunne undgaae at have paa Lager Beholdninger af do<br />
forskjelligste Qvaliteter og Dimensioner. S<strong>om</strong> Fölge heraf foregaar ogsaa<br />
Störsteparten af <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> Import i Dampskibe; af <strong>de</strong> 328,000 M. C,<br />
s<strong>om</strong> i <strong>1888</strong> indförtes til Antwerpen, skibe<strong>de</strong>s saale<strong>de</strong>s 208,000 M. C. i Dampfartöier.<br />
S<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> fremgaar af foranstaaen<strong>de</strong> Fremstilling var Priserne paa<br />
<strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked nogenlun<strong>de</strong> jævnt opadgaaen<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r Aarets Löb. Det<br />
fremlyser end ty<strong>de</strong>ligere af ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Oversigt över <strong>de</strong> i <strong>1888</strong> betalte<br />
Priser ved Salg til Forbrug, <strong>de</strong>r vise en Stigning, mod 1887, s<strong>om</strong> for visse<br />
Dimensioners Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> gaar op til 40 %, men s<strong>om</strong> maaske i Gjennemsnit<br />
kan ansættes til 25 % . De angivne Priser ere for skaaren Last, beregne<strong>de</strong><br />
i Francs pr Lüben<strong>de</strong> Antwerpen-Fod, hvoraf 3VS paa 1 Meter, og for<br />
hövlet Last pr superficiel Qvadratmeter.<br />
Der betaltes for:<br />
1887 Juli <strong>1888</strong> Januar 1889<br />
3"X9" Furu l:ma 40 à 45 Cts 42 à 43 43 à 45<br />
» » 2:da 28 à 32 » 30 à 32 33 à 34<br />
» » 3:a og 4:a 21| à 24 )» 23 à 25 26 à 28<br />
» Gran l:ma 28 à 29 » 29 à 31 33 à 34<br />
» » ordinær 20 à 22 » 22 à 24 25 à 27<br />
2Jj"X7" Furu l:ma 18 à 20 » 18 à 20 181 à, 21<br />
» » 2:da 15 à 16 » 16 b. 17 17" à 18<br />
» » ordinær 131 à 13.1 » 15 ;t 151 löj à 17<br />
B Gran l:ma 15 à 16" » 17 a 171 \s~ à 181<br />
» B ordinær 12 à 13 » 14 à 141 15 à 161<br />
2J"X6l" Furu l:ma 16 à 17 » 15 à lo" 17 à 18<br />
» » 2:da 14 » 15 à 151 16 à 17<br />
B » ordinær 12 à 121 » 13 à 14i 14| à 151<br />
» Gran B 12 s> 13 à 14" 141 à. 15"<br />
2J"X6" Furu l:ma 14 à 15 » 14 à 15 lö" à 17<br />
» B ordinær 101 à, 11 » 12 à 13 13 à 14<br />
» Gran blan<strong>de</strong>t 10^ à 11 » 12 h 13 13 à 13|<br />
2"X9" Furu l:ma 32 à 34 » 33 à 34 35 à 36"<br />
B » 2:da 22 à 24 » 24 à 25 25 à 27<br />
» » 3:a og 4:a 14 a 16 9 15 à 16 16 à 17t<br />
|"X9" B l:ma 26 à 27 » 26 à 28 28 à 30"<br />
» B 2:da 20 à 22 B 21 à 22 22 à 24<br />
» B 3:a og 4:a 11 à 14 » 12 à 13 14 à 16<br />
|"X8" » l:ma 17 à 18 » 19 à 21 21 à 22<br />
B B 2:da 14 à 15 » 14 à 16 16 à 18<br />
B B 3:a og 4:a 9 à 11 » 10 à 101 lol & n<br />
|"X7" » l:ma 15 à 17 B 18 à 19 18" à 19<br />
» » 2:da 12 à 13 B 13 à 14 13 à 14<br />
» B 3:a og 4:a 8 à 10 » 8 à 81 81 à 9<br />
!"X6" » l;ma 14 à 15 » 14 à 15 15" à 16<br />
» » 2:da 10 à 11 9 ll^à 12 12 à 12|<br />
» B 3:a og 4:a 7 à 8 B 7 à 71 7-i à 8<br />
fX5" B l:ma 12 à 13 » 12 à 13" 14" à 15<br />
» » 2:da 10 à 11 B 11 a 11J 11 à 11-1<br />
» » 3:a og 4:a 5^ à 6 » 6 à 6| 6^ à 7
496<br />
f X9" Furu l:ma 20 à 22 Cts 21 à 22 22 à 24<br />
j> B 2:da 16 1 17 » 16 à 17 17 à 18<br />
» » 3:aog4:a 10 à 12 » 10 à 11 10$ à 11$<br />
|"X7" » l:ma 12$ à 13 » 13 à 14 14<br />
B » 2:da 10 à 11 » 10 à 10$ 10 à 10$<br />
» » 3:a og 4:a 7$ à 8 B 7 à 7$ 7$ à 8<br />
f X6" » l:ma 11$ à 12 » ll$à 12 12 à 13<br />
» » 2:da 8 à 9 » 10 à 10$ 10 à 10$<br />
B B 3:a og 4:a 6 à 6$ » 6 à 6$ 6$ à 7<br />
J"X5" B l:ma 8 à 8$ » 8$à 9 9 à 10<br />
» » 2:da 5| à 6 » 7$à 8 8 à 8$<br />
B » 3:a og 4:a 5 » 5 à 5| 5$ à 6<br />
f X9" » l:ma 16 à 17 B 16 à 17 17$ à 18<br />
» » 2:da 13 à 14 B 14 à 15 15 à 15$<br />
» » 3:a og 4:a 8 à 10 » 7$à 8 8$ à 9$<br />
|"X8" » l:ma 11$ à 13 » 11$ à 12 12$ à 13$<br />
B B 2:da 9$ à 10 » 10 à 10$ 10$ à 11<br />
» » 3:a og 4:a 6$ » 6$ à 7 7 à 7$<br />
f X7" » l:ma 10 à 11 » 10 à 11 10$ à 11$<br />
B B 2:da 8 j> 7$ à 8 8$ à 9<br />
B B 3:a og 4:a 5$ à 6$ B 5$ à 5| 6<br />
|"X6" B l:ma 8 » 8 à 9 9 à 9$<br />
B » 2:da 6$ B 6$ à 7 7 à 8<br />
» » 3:a og 4:a 4$ à 5$ B 4| à 4$ 5 à 5J<br />
|"X5" B l:ma 6 à 6$ » 6 à 6$ 7 à 8<br />
» B 2:da 5$ » 5$ à 5| 6 à 6$<br />
B » 3:a og 4:a 3$ j> 31 à 3$ 4 à 4|<br />
Hövle<strong>de</strong> Bord:<br />
1887 Juli <strong>1888</strong> Jamiar 1889<br />
i Furu l:ma Frcs l - 90 à 2ir, l - 90 à 2'25 2'15 à 2'40<br />
B B 2:da » l - 55 à l'7ö l'lö à 1'80 1'65 à 2 - —<br />
B B ordinær B 1' 18 à 1·35 1"20 à 130 135 à 1"50<br />
| Gran blan<strong>de</strong>t » 1'15 à 1'30 1"15 à 1'30 135 à lo0<br />
Af tilhæn<strong>de</strong>k<strong>om</strong>no Med<strong>de</strong>lelser fremgaar at <strong>de</strong>t störste Antal Ladninger<br />
Tvælast i <strong>1888</strong> ere blevne skibe<strong>de</strong> til efternævnte hersteds etablere<strong>de</strong> Firmer:<br />
Gorinflot & Co. 25 (mest Kassebord); Jean Schul 23; N. Rensing 22:<br />
Fiévé & Goemaere 21; E. Lambrechts & Frére 13; A. Verspreeuwen 13 og<br />
Bei & Co. 13 Ladninger etc.<br />
S<strong>om</strong> af ovenstaaen<strong>de</strong> Opgaver fremgaar var Importen til Belgien af Kassebord<br />
i <strong>1888</strong> kun ubety<strong>de</strong>ligt (3,000 M. C.) mindre end <strong>de</strong>n i 1887 stedfundne,<br />
<strong>de</strong>r översteg alle tidligere Åars. Der var dog hvad norsk Virke angäar en<br />
Tilbagegang af 8,700 M. C, <strong>de</strong>r opveie<strong>de</strong>s ved en foröget Import fra Sverige<br />
og <strong>de</strong>lvis fra Finland.<br />
Denne stærke Import har ikke kunnet undla<strong>de</strong> at trykke Priserne, og<br />
skjönt <strong>de</strong> viste en Stigning mod 1887, naae<strong>de</strong> <strong>de</strong> dog i <strong>1888</strong> ikke op til en<br />
Höi<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> stod i Forhold til <strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> t. Ex. Battens betinge<strong>de</strong>.<br />
Fra Frcs 150 i 1887 hæve<strong>de</strong> Priserne for Kassebord sig i <strong>1888</strong> efterhaan<strong>de</strong>n<br />
til Frcs 155, 160, 165 og naae<strong>de</strong> mod Hösten op til Frcs 175, til hvilken<br />
Tid ogsaa nogle Ladninger solgtes til Frcs 185 cif.; <strong>de</strong>n Gjennemsnitsstigen af<br />
25 % i s<strong>om</strong> <strong>de</strong> öfrige Træsorter naae<strong>de</strong>, strakte sig fölgelig ikke til Kassebord.
497<br />
De Udsigter, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked by<strong>de</strong>r for Trælast<strong>om</strong>sætningerne<br />
i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar, synes i sin Helhed at være go<strong>de</strong>. Vistnok har <strong>de</strong>r ikke<br />
i Aarets förste 3 Maane<strong>de</strong>r raa<strong>de</strong>t nogen særlig stor Animation, men Tilstan<strong>de</strong>n<br />
synes at være sund, Priserne hol<strong>de</strong> sig fäste med <strong>de</strong>lvis opadgaaen<strong>de</strong><br />
Ten<strong>de</strong>nts og Beholdningerne ere saavel i Antwerpen s<strong>om</strong> paa <strong>de</strong> lokale Marke<strong>de</strong>r<br />
temmeligt reducere<strong>de</strong>. Hvis <strong>de</strong>r <strong>de</strong>rfor ikke paa <strong>de</strong> större europæiskc Marke<strong>de</strong>r<br />
skul<strong>de</strong> indtræ<strong>de</strong> Forhol<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> indvirke forstyrren<strong>de</strong> paa Trælast-Omsætningerne<br />
i sin Almin<strong>de</strong>lighed, er <strong>de</strong>r al Grund til at antage at Belgien i 1889<br />
vil bidrage sin Del til Bibehol<strong>de</strong>lse og y<strong>de</strong>rligere Udvikling af <strong>de</strong>t Omslag i<br />
disse Omsætninger, s<strong>om</strong> tog sin Begyn<strong>de</strong>lse un<strong>de</strong>r Hösten 1887. Der er nyligen<br />
ätter fra herværen<strong>de</strong> Interessere<strong>de</strong>s Si<strong>de</strong> gjort Forsög paa at opnaae<br />
Lettelser i Toldbeskatningen paa Trælast. Skjönt <strong>de</strong>n belgiske Regjering erkjen<strong>de</strong>r,<br />
at <strong>de</strong>n nuværen<strong>de</strong> höie Told paa Raastoffet »Trælast» ikke lä<strong>de</strong>r sig<br />
forsvare og at <strong>de</strong>n virker uheldigen paa Udviklingen af <strong>de</strong>n in<strong>de</strong>nlandske Industri,<br />
har Regjeringen dog, un<strong>de</strong>r Anförsel af at Statskassens mindre gunstige<br />
Stilling ikke tilla<strong>de</strong>r nogen Reduktion i <strong>de</strong> af Trælasttol<strong>de</strong>n fly<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Statsindtægter,<br />
stadigen modsat sig enhver Förändring i <strong>de</strong> bestaaen<strong>de</strong> Forhold. Efteråt<br />
imidlertid Statens finantsielle Stilling i <strong>de</strong> sidste Aar bety<strong>de</strong>ligen har forbedret<br />
sig, har <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Chambre <strong>de</strong> C<strong>om</strong>meree troet at Ti<strong>de</strong>n ätter er k<strong>om</strong>men<br />
til at bringe Sägen paa Bane, og har un<strong>de</strong>r 28 December f. A. indgaaet<br />
til <strong>de</strong> belgiske Kammere med en Petition <strong>om</strong> Ophævelse af Trælasttold.<br />
Denne Petition er endnu ikke (Udgangen af Marts) taget un<strong>de</strong>r Behandling, og<br />
<strong>de</strong>t er neppe at antage, at <strong>de</strong>n i sin Helhed indvilges. En<strong>de</strong>l Lettelser tör dog<br />
maaske opnaaes. Saale<strong>de</strong>s anses <strong>de</strong>t for ikke usandsynligt, at <strong>de</strong>n nu etablere<strong>de</strong><br />
Forskjel i Beskatningen, altefters<strong>om</strong> skaaren Last har en Tykkelse af mere eller<br />
mindre end 5 cm., ophæves og at Tol<strong>de</strong>n paa Flanker, Battens og skaarne<br />
Bord forringes, me<strong>de</strong>ns paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> hövle<strong>de</strong> Bord paalægges en höiere<br />
Told end <strong>de</strong> forti<strong>de</strong>n betale.<br />
Træmasse. Denne Artikel, s<strong>om</strong> blandt vore Udförselsvarer til Belgien<br />
k<strong>om</strong>mer næst efter Trælast og Mineraler i Betydning, hav<strong>de</strong> i 1887 vun<strong>de</strong>t<br />
hersteds et end y<strong>de</strong>rligere Feldt, i <strong>de</strong>t Importen i <strong>de</strong>tte Aar steg til en Værdi<br />
af Frcs 2,713.000 mod Frcs 1,783,000 i 1886. De statistiske Opgaver över<br />
Værdien af Indförselen i <strong>1888</strong> ere endnu ikke tilgjængelige, men <strong>de</strong>r er al<br />
Grund til at antage, at afvigte Aar ikke har staaet tilbage for 1887 livad angaar<br />
Omfånget af Importen, paa samme Tid s<strong>om</strong> Omsætningerne i sin Helhed<br />
har været af en for vore Producenter for<strong>de</strong>lagtigevs Natur.<br />
Dette fremgaar ty<strong>de</strong>ligst af ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Oversigt över <strong>de</strong> i <strong>de</strong> nævnte<br />
- Aar raa<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Priser. Der betaltes nemlig per 100 Kilos tör<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Cif. Antwerpen Frit leveret ved Fabriken<br />
-Mekanisk Træmasse<br />
vaad 50 % Vand Frcs 14-75 à 15'— 14'25 à 15'60<br />
tör __. » 16-50 à 17 - — 15-40 à 16'SO<br />
Bisulfite ubleget » 27'— à 34"— 32"— à 34-75<br />
» bleget.. » 39'— à 42\50 41'75 à 42'25<br />
Soda ubleget » 3V— à 32-— 33"— à 36" —<br />
» bleget » 39-— à 41'— 41"— à 42"25<br />
Asp vaad 50 % » 19 20-— à 21-50<br />
Naar hensees til at Forskjellen mellem »Antwerpen cif» og »frit leveret<br />
v ed Fabriken» kan ansættes gjennemsnitlig til Frcs 8 à 10 per Ton, vil <strong>de</strong>t<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 32
498<br />
sees at Priserne, navnlig for mekanisk Træmasse, i forrige Aar har hævet<br />
sig ikke ubety<strong>de</strong>ligt över <strong>de</strong>t tidligere lave Niveau.<br />
Det er ogsaa i mekanisk Træmasse, navnlig i vaad saadan, at vore Omsætninger<br />
ere af störst Betydning. I chemisk Masse har vi stadigen en farlig<br />
Concurrent i Tydskland, <strong>de</strong>r saavel ved sin udvikle<strong>de</strong> Industri s<strong>om</strong> ved sine<br />
lavere Transport<strong>om</strong>kostninger kan bearbei<strong>de</strong> <strong>de</strong>nne Branche un<strong>de</strong>r heldigere<br />
Vilkaar end vi. Ogsaa fra Schweitz og fra Frankrig have vi Concurrenoe at<br />
frygte, thi i <strong>de</strong> sidste Aar har ogsaa <strong>de</strong>rsteds Industrien mere og mere hävt<br />
sin Opmærks<strong>om</strong>hed henvendt paa Fremstilling af chemisk Træmasse og paa<br />
Lettelser og Forbedringer i Fabrikationen af samme. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n stadigt voxen<strong>de</strong><br />
Produktion bliver <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rfor mere end nogensin<strong>de</strong> nödvendigt for vore<br />
Fabrikanter med störste Opmserks<strong>om</strong>hed at fölge og at adoptere <strong>de</strong>n Udvikling,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>nne Industri antager i <strong>de</strong> rivaliseren<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> og at vie sin Produktion<br />
<strong>de</strong>n störste Omhu. I <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> fortjener <strong>de</strong>t at fremhæves, at <strong>de</strong>r fra<br />
enkelte Hold er fretnk<strong>om</strong>men Klager över at <strong>de</strong>n norske Artikel ikke er saa<br />
ren og vel bearbei<strong>de</strong>t s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n tilsvaren<strong>de</strong> tydske.<br />
De fleste Contrakter for Leverance un<strong>de</strong>r 1889 ere allere<strong>de</strong> slutte<strong>de</strong> og<br />
efter Opgiven<strong>de</strong> til nogenlun<strong>de</strong> <strong>de</strong> samme Priser s<strong>om</strong> betaltes i <strong>1888</strong>. Ten<strong>de</strong>ntsen<br />
angives dog at være vigen<strong>de</strong>, og fra alle Hold forsikres, at <strong>de</strong>n stigen<strong>de</strong><br />
Produktion med Nödvendighed vil fremkal<strong>de</strong> et Prisfald, <strong>de</strong>r vil tvinge<br />
<strong>de</strong> mindre heldigt stille<strong>de</strong> Fabriker til at indstille sin Virks<strong>om</strong>hed.<br />
Tjære. Importen fra De forene<strong>de</strong> Riger af <strong>de</strong>nne Artikel har i forrige<br />
Aar ikke k<strong>om</strong>men op til <strong>de</strong> tven<strong>de</strong> forudgaaen<strong>de</strong> Åars, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r i <strong>1888</strong> kun<br />
indförtes 5,548 ful<strong>de</strong> Fa<strong>de</strong> mod 9,388 i 1887 og 6,730 i 1886. Det er<br />
hovedsagelig fra Skellefteå, at Antwerpen i forrige Aar har forsynet sig, me<strong>de</strong>ns<br />
Termon<strong>de</strong> har bentet sit Forbrug fra Umeå. Artikelen har i Aarets Löb fun<strong>de</strong>t<br />
bedre Priser end tidligere og stod ved Aarets Udgang i Frcs 28 à 29<br />
per Fad mod Frcs 23 à 24 i 1887. Den forholdsvis ringe Import medförto<br />
ogsaa, at Beholdningerne i Januar 1889 vare mindre bety<strong>de</strong>lige end un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n<br />
tilsvaren<strong>de</strong> Perio<strong>de</strong> i <strong>1888</strong>.<br />
Is. Ogsaa i forrige Aar har Importen til Osten<strong>de</strong> af <strong>de</strong>nne Artikel været<br />
ganske bety<strong>de</strong>lig og anslaaes s<strong>om</strong> i 1887 til <strong>om</strong>trent 10,000 Tons. Forbruget<br />
af norsk Is synes stadigen at tiltage tiltrods for <strong>de</strong>n Concurrenoe, s<strong>om</strong><br />
kunstig Is bere<strong>de</strong>r, men Priserne hol<strong>de</strong> sig lave og y<strong>de</strong> vore Producenter ringe<br />
Udbytte. De tven<strong>de</strong> norske C<strong>om</strong>pagnier, s<strong>om</strong> i tidligere Aar hav<strong>de</strong> etableret<br />
Agenturer i Osten<strong>de</strong>, have <strong>de</strong>rfor ogsaa <strong>de</strong>rsteds ophört med sin Virks<strong>om</strong>hed.<br />
I Aarets Löb har Salgspriserne i Detail fluktueret <strong>om</strong>kring Frcs 20 pr 1,000<br />
Kil. og <strong>de</strong>r med<strong>de</strong>les, at <strong>de</strong>r iaar er afsluttet Contrakter for Leverance af<br />
större Partier til en Pris af Frcs 13 Vi pr Ton.<br />
Fisk. Af <strong>de</strong>n ovenfor, Si<strong>de</strong> 492, med<strong>de</strong>lte Opgave fremgaar at Importen<br />
til Belgien fra De forene<strong>de</strong> Riger af Sild i <strong>1888</strong> har været <strong>de</strong>n i 1887 stedfundne<br />
meget un<strong>de</strong>rlegen, me<strong>de</strong>ns hvad an<strong>de</strong>n Fisk angaar Indförselen i <strong>de</strong><br />
tven<strong>de</strong> Aar har hävt <strong>om</strong>trent <strong>de</strong>tsamme Omfång.<br />
Den ferske Sild er hovedsagelig k<strong>om</strong>men i Borsyre, en Forsen<strong>de</strong>lsesmaa<strong>de</strong>,<br />
s<strong>om</strong> i Begyn<strong>de</strong>isen mödte nogen Uvillie fra Consumenternes Si<strong>de</strong>, men s<strong>om</strong> nu<br />
med For<strong>de</strong>l anven<strong>de</strong>s.<br />
Det anföres, at <strong>de</strong>n mindre, ferske Sild (600 paa en Tön<strong>de</strong>) vin<strong>de</strong>r lettere<br />
Afsætning og foretrækkes af Consumenterne for <strong>de</strong>n store (300 paa en Tön<strong>de</strong>).<br />
Priserne have i Aarets Löb for »spent» fersk Sild været Frcs 6—14 pr<br />
Tön<strong>de</strong>.<br />
Den större Sild anven<strong>de</strong>s hovedsagelig til Rögning, men <strong>de</strong>r klages över<br />
at <strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r samme bliver et bety<strong>de</strong>ligt Affald.
499<br />
Den röge<strong>de</strong> norske Sild har i Almin<strong>de</strong>lighed un<strong>de</strong>r Aarets Löb fun<strong>de</strong>t en<br />
let og tilfredsstillen<strong>de</strong> Afsætning og er en Vare, s<strong>om</strong> vin<strong>de</strong>r mere og mere<br />
Anerkjen<strong>de</strong>lse. I <strong>de</strong>n sidste Tid er <strong>de</strong>r imidlertid fra England af bleven importeret<br />
bety<strong>de</strong>lige Qvanta, hvilke i höi Grad trykke Priserne og true med<br />
<strong>de</strong>lvis at u<strong>de</strong>stænge <strong>de</strong>n norske Vare, tiltrods for at <strong>de</strong>nne i sin Almin<strong>de</strong>lighed<br />
er meget mere <strong>om</strong>sorgsfuldt behandlet end <strong>de</strong>n engelske.<br />
Derimod har norsk salted Sild fun<strong>de</strong>t ringe Afsætning. Der anföres, at<br />
<strong>de</strong>n i Almin<strong>de</strong>lighed er li<strong>de</strong>t <strong>om</strong>sorgsfuldt behandlet, Lagen blodblan<strong>de</strong>t og af<br />
daarligt Salt og Pakningen utilfredsstillen<strong>de</strong>. Heller ikke skotsk saltet Sild<br />
fin<strong>de</strong>r her et Marked; <strong>de</strong>t er fra Holland, man forsyner sig med <strong>de</strong>nne Artikel,<br />
og fra <strong>de</strong>tte Land indförtes i 1887 ikke mindre end 10,248,518 Kilos<br />
Sild til en officiel Værdi af Frcs 3,791,952. Et Mid<strong>de</strong>l for os til at bringe<br />
vor salte<strong>de</strong> Sild med For<strong>de</strong>l paa <strong>de</strong>t belgiske Marked vil<strong>de</strong> være i alle Enkelthe<strong>de</strong>r<br />
at adoptere <strong>de</strong>n holländske Behandlingsmaa<strong>de</strong>.<br />
Heller ikke salted norsk Torsk vin<strong>de</strong>r Afsætning. Der gjöres mod <strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong> samme Indvendinger s<strong>om</strong> mod vor salte<strong>de</strong> Sild, at Lagen er blodblan<strong>de</strong>t<br />
og af daarligt Salt, Pakningen utilfredsstillen<strong>de</strong> og Behandlingen skjö<strong>de</strong>slös,<br />
hvortil k<strong>om</strong>mer at vor Fisk er mindre og magrere end <strong>de</strong>n holländske og<br />
belgiske Nordsö-Torsk og efter Saltningen antager en gulere Farve.<br />
Derimod synes Belgien mere og mere at kunne blive et Marked for vor<br />
ferske Torsk. Der er i Aarets Löb k<strong>om</strong>men hertil ikke ubety<strong>de</strong>lige Qvanta,<br />
hovedsagelig nedlagte i Is. Saadanne, s<strong>om</strong> have været <strong>om</strong>hyggeligen behandle<strong>de</strong>,<br />
have i Almin<strong>de</strong>lighed baaret Transporten vel og ere ank<strong>om</strong>ne i tilfredsstillen<strong>de</strong><br />
Tilstand. Naar Forsen<strong>de</strong>lserne have været vel afpasse<strong>de</strong> og Marke<strong>de</strong>t<br />
heller ikke fra andre Hold er bleven overfyldt, har vor ferske Torsk i Almin<strong>de</strong>lighed<br />
opnaaet tilfredsstillen<strong>de</strong> Priser, dog sjel<strong>de</strong>n över Frcs 3 pr Stk;<br />
i Aarets Löb have <strong>de</strong> vexlet mellem Frcs 1 til Frcs 3 pr Stk.<br />
Foru<strong>de</strong>n fersk Torsk har man begyndt, ikke u<strong>de</strong>n Held, at skibe hertil<br />
fra Norge i Is fersk Kolje og Helleflyndre, <strong>om</strong> hvilken sidste <strong>de</strong>t dog paastaaes<br />
at Qvaliteten er mindre god. Den opnaar sædvanligvis Frcs 1 pr Kilo.<br />
Af vor Lax er <strong>de</strong>r i forrige Aar bleven li<strong>de</strong>t indfört; herværen<strong>de</strong> Fiskehandlere<br />
ere utilböielige til at kjöbe fersk Fisk i fast Regning, og vore Udskibere<br />
af Lax foretrække <strong>de</strong>rfor <strong>de</strong>t engelske Marked, med hvilket fäste Kontrakter<br />
kunne afsluttes.<br />
Af <strong>de</strong> Med<strong>de</strong>lelser, s<strong>om</strong> Generalkonsulatet har modtaget, synes at fremgaae,<br />
at vor Afsætning til Belgien af fersk Fisk i forrige Aar har været<br />
un<strong>de</strong>r en heldig Udvikling og stiller sig loven<strong>de</strong> for Fremti<strong>de</strong>n. Der fremhæves<br />
dog fra alle Hold, at en y<strong>de</strong>rligere Udvikling afhænger af lette, hurtige og<br />
regelmæssige Dampskibs-Forbin<strong>de</strong>lser, og at <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> staar meget<br />
tilbage at önske. Af ikke ringe Interesse er tillige Valget hersteds af paa-<br />
H<strong>de</strong>lige og soli<strong>de</strong> Agenter. Da næsten alle Salg af fersk Fisk foregaae pr<br />
C<strong>om</strong>mission, ligger <strong>de</strong>t heldige Udfald af en Forsen<strong>de</strong>lse for en ikke væsentlig<br />
Del i disses Hæn<strong>de</strong>r.<br />
Törfisk har heller ikke i forrige Aar spillet <strong>de</strong>n samme Rolle s<strong>om</strong> tidligere<br />
paa <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Fiskemarked. Det er en Artikel, s<strong>om</strong> gaar mere og mere<br />
tilbage, fortrængt af <strong>de</strong>n ferske Fisk, <strong>de</strong>r fal<strong>de</strong>r mere i Allés Smag, og nu<br />
bliver mere og mere tilgjængelig. Den har i Aarets Löb i Almin<strong>de</strong>lighed<br />
betinget Frcs 35 pr 50 Kilos.<br />
Fisketran, hvoraf <strong>de</strong>r i <strong>1888</strong> er ank<strong>om</strong>men lidt mere end i 1887, har<br />
ikke givet Anledning til sær<strong>de</strong>les livlige Omsætninger. En<strong>de</strong>l er gaaet i Trans<br />
it, især til oversöiske Lan<strong>de</strong>, og Resten har fun<strong>de</strong>t Afsætning, alt efter <strong>de</strong>t<br />
herværen<strong>de</strong> Markeds Behov, til Priser, s<strong>om</strong> have vexlet efter <strong>de</strong> Fluktuationer,
500<br />
s<strong>om</strong> have gjort sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> paa Hovedmarke<strong>de</strong>rne og s<strong>om</strong> ved Aarets Udgang<br />
notere<strong>de</strong>a for brun Trän fra Bergen Frcs 42 à 44 og for lysebrun og<br />
hvid Frcs 60 à 80 pr Töu<strong>de</strong> — altsaa ikke li<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> ved samme Tidsrum<br />
i 1887 notere<strong>de</strong> Priser.<br />
Kornvarer. S<strong>om</strong> fremhævet i Generalkonsulatets Rapport for 1887 var<br />
Kornimporten til Antwerpen i nævnte Aar stegen höist bety<strong>de</strong>ligt. Denne<br />
Stigning fortsattes i afvigte Aar, hvis Import af Kornvarer gik op til 20<br />
Millioner Hektoliter og med 3 7 /l0 Million Hektoliter översteg <strong>de</strong>n i 1887 stedfundne.<br />
Denne Forögelse er ikke blöt at tilskrive Belgiens og Vest-Europas<br />
daarlige Höst; <strong>de</strong>n har ogsaa sin Grund i <strong>de</strong>n Udvikling, s<strong>om</strong> Antwerpen aarligaars<br />
antager s<strong>om</strong> Mellemled for Vest-Europas Kornforsyning.<br />
Af Hve<strong>de</strong> ank<strong>om</strong> i <strong>1888</strong> til Antwerpen <strong>om</strong>trent 2 Mill. Hektol. mere<br />
end i 1887. Denne Stigning skyl<strong>de</strong>s u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> öget Import fra <strong>de</strong>t Sorte<br />
Hav og Donaulan<strong>de</strong>ne; me<strong>de</strong>ns Indförselen fra De forene<strong>de</strong> Stater og La Platå<br />
viser en ikke ringe Nedgång. Til <strong>de</strong>nne Förändring liar ikke blöt <strong>de</strong> Lettelser<br />
i K<strong>om</strong>munikationeme bidraget, s<strong>om</strong> nu ere k<strong>om</strong>ne Rusland og Donaulan<strong>de</strong>ne<br />
tilgo<strong>de</strong>, men ogsaa <strong>de</strong> Forbedringer, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong> Agerbrug i <strong>de</strong> sidste<br />
Aar i niange Retninger har un<strong>de</strong>rgaaet.<br />
Denne foröge<strong>de</strong> Produktion og Lettelser i Transporten har i væsentlig<br />
Grad bidraget til at i Vest-Europa hindre <strong>de</strong>n stærke Stigning i Prisen paa<br />
Hve<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r syntes uundgaaelig s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong> slette Höstudsigter. Belgisk<br />
Hve<strong>de</strong> notere<strong>de</strong>s saale<strong>de</strong>s i Aarets förste Halv<strong>de</strong>l Frcs 16 à 18 og har i <strong>de</strong><br />
sidste 6 Maane<strong>de</strong>r vexlet mellem Frcs 18 à 20 1/2. Amerikansk Hve<strong>de</strong> har<br />
i nævnte Perio<strong>de</strong>r staaet i Frcs 18 à 19'/2 og Frcs 20 à 23'/2, me<strong>de</strong>ns<br />
Donauhve<strong>de</strong> i Aarets sidste Halv<strong>de</strong>l er bleven betalt med Frcs 16—22 l /t.<br />
De höieste Priser betaltes i Oktober.<br />
Sug er hersteds mindre Gjenstand for Spekulation og un<strong>de</strong>rgaar <strong>de</strong>rfor<br />
ikke <strong>de</strong> samme volds<strong>om</strong>me Fluktuationer s<strong>om</strong> Hve<strong>de</strong>. Ogsaa af <strong>de</strong>nne Artikel<br />
k<strong>om</strong> <strong>de</strong>n overveien<strong>de</strong> An<strong>de</strong>l fra <strong>de</strong> Sorte og Azovske Hav samt fra Donaulan<strong>de</strong>ne.<br />
De <strong>de</strong>rfra indförte Qvaliteter solgtes i Aarets förste Halv<strong>de</strong>l til Frcs<br />
10 à 13 og stege i <strong>de</strong> sidste 5 Maane<strong>de</strong>r til Frcs 12 à 15'/2 med en Nedgång<br />
fra Oktober af.<br />
Af Byg k<strong>om</strong> ligele<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n overveien<strong>de</strong> Del fra <strong>de</strong>t Sorte Hav og Donaulan<strong>de</strong>ne,<br />
<strong>de</strong>r producere en Vare, s<strong>om</strong> hersteds vin<strong>de</strong>r mere og mere Anerkjen<strong>de</strong>lse<br />
saavel paa Grund af siu usædvanlige Vægt og go<strong>de</strong> Behandling s<strong>om</strong> af<br />
sin relativt billige Pris.<br />
Godt russisk Byg for Brygning betaltes i <strong>1888</strong> fra Frcs 13—16 og<br />
Donau-Byg fra Frcs 14—19, me<strong>de</strong>ns simplere Vare fra samme Egne betaltes<br />
henholdsvis med Frcs 10 — 13'/, og Fres 107,-137,.<br />
Dansk Byg var i <strong>1888</strong> li<strong>de</strong>t efterspurgt, Qvaliteten lod tilbage at önske<br />
og Priserne holdtes for höie.<br />
Fra Sverige, hvorfra i tidligere Aar en<strong>de</strong>l Byg er bioven hidfört, k<strong>om</strong> i<br />
forrige Aar Intet; <strong>de</strong> samme Indvendinger, s<strong>om</strong> gjor<strong>de</strong> sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> mod<br />
dansk Byg, hörtes ogsaa betræffen<strong>de</strong> svensk, og herværen<strong>de</strong> Importörer viste<br />
sig uvillige til at forskrive <strong>de</strong>nne Vare.<br />
Havre. Han<strong>de</strong>len hermed antager i Antwerpen storarte<strong>de</strong> Dimensioner.<br />
Me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r i 1886 ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>rtil 1,317,000 Hect., var Indförselen i 188S<br />
3,346,000 Heet. eller gjennemsnitlig över 400,000 Kilos <strong>om</strong> Dagen. Hovedmassen<br />
k<strong>om</strong>mer fra <strong>de</strong>t nordlige Rusland, blöt en mindre Del fra Preussen og<br />
Donaulan<strong>de</strong>ne. Derimod har ogsaa i <strong>1888</strong> Importen fra Sverige og Norge<br />
været ubety<strong>de</strong>lig, tiltrods for at Antwerpen i enkelte tidligere Aar har bentet<br />
<strong>de</strong>rfra Qvanta, <strong>de</strong>r kunne betragtes s<strong>om</strong> relativt ganske anseelige.
501<br />
Tiltrods for <strong>de</strong>n store Import har Havren fun<strong>de</strong>t rask Afsætning, altefters<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n ank<strong>om</strong>, til fäste Priser. Gammel Vare blev i <strong>1888</strong> solgt il Frcs<br />
10'/a à I2V2 efter Qvalitet; disse Priser stege noget fra September taf, for<br />
i Slutningen af Aaret at hol<strong>de</strong> sig mellem Frcs 12'/4 og 13Va.<br />
Petroleum. Antwerpen er bleven en af <strong>de</strong> vigtigste europæiske Importhavne<br />
for <strong>de</strong>nne Artikel, men da De forene<strong>de</strong> Kiger hovedsageligen forsyne sig direkte<br />
fra Produktionsste<strong>de</strong>rne, ere herværen<strong>de</strong> Omsætninger forsaavidt af mindre<br />
Betydning for os. Da imidlertid hidtil en ikke uvæsentlig Del af Importen<br />
er foregaat i norske og svenske Fartöier, fortjener <strong>de</strong>t at -fremhæves, at <strong>de</strong>t<br />
i <strong>de</strong> sidste 3 Aar er bleven mere og mere almin<strong>de</strong>ligt at anven<strong>de</strong> Dampskibe<br />
forsyne<strong>de</strong> med »Tanks» til <strong>de</strong>nne Transport, og at <strong>de</strong>t i Almin<strong>de</strong>lighed antages,<br />
at <strong>de</strong>nne Transportmaa<strong>de</strong> <strong>om</strong> ikke ret længe hersteds næsten ganske vil<br />
fortrænge <strong>de</strong>n hidtil brugelige i Fad. Der ank<strong>om</strong> saale<strong>de</strong>s i <strong>1888</strong>:<br />
amerikansk Petroleum.. 81 Fartöier med Fa<strong>de</strong>, drægt. 113,764 Tons<br />
» » 3 » » Tanks, » 5,154 »<br />
russisk » 17 » » » » 20,060 »<br />
ine<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r alene i <strong>de</strong> förste 3 Maane<strong>de</strong>r af 1889 er ank<strong>om</strong>men:<br />
amerikansk Petroleum. 10 Fartöier med Fa<strong>de</strong>, drægt. 12,463 Tons<br />
» » 6 » » Tanks, » 8,813 »<br />
russisk » 8 » » » » 9,889 »<br />
Me<strong>de</strong>ns altsaa i <strong>1888</strong> <strong>om</strong>treut 4 /5 af <strong>de</strong>n importere<strong>de</strong> Petroleum ank<strong>om</strong><br />
i Fa<strong>de</strong>, er indtil April 1889 <strong>de</strong>n overveien<strong>de</strong> Del indfürt i Dampskibe med<br />
Tanks,<br />
Maa<strong>de</strong>.<br />
og, s<strong>om</strong> vil sees, föres nu al russisk Petroleum hertil paa <strong>de</strong>nne<br />
I <strong>de</strong>n Dok (Bassin Amerika), s<strong>om</strong> nylig er bleven anlagt hersteds til u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong><br />
Benyttelse for Fartöier, laste<strong>de</strong> med Petroleum, er <strong>de</strong>r allere<strong>de</strong> anlagt<br />
flere Reservoirer, bestemte til at optage, opbevare og for<strong>de</strong>le <strong>de</strong>n i Tank-<br />
Steamers hidbragte Vare, og andre ero un<strong>de</strong>r Bygning. Paa lignen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong><br />
bliver <strong>de</strong>t mere og mere almin<strong>de</strong>ligt, at Kjöberne i <strong>de</strong>t Indre anskaffe sig<br />
Jernbanevogne og Flodfartöier, forsyne<strong>de</strong> med Cisterner, til Transport af V<strong>år</strong>en<br />
til Consumtionsste<strong>de</strong>rne. Der synes altsaa at være Grund til at frygte for,<br />
at vore Fartöier efterhaan<strong>de</strong>n ogsaa ville blive u<strong>de</strong>stængte fra Trausport af<br />
<strong>de</strong>nne Artikel, s<strong>om</strong> tidligere har skafFet <strong>de</strong>m en <strong>om</strong>fattendo og lönnen<strong>de</strong> Beskjæftigelse.<br />
Ca/e. Efter Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ens Indförelse paa <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked bliver<br />
<strong>de</strong>t mere og mere vanskeligt at fölge <strong>de</strong> virkelige Omsætninger. Kjöb og<br />
Salg rette sig ikke længer efter Behovet, men efter Spillerens Üpfatning af<br />
iremtidig Hausse eller Baisse, og <strong>de</strong>t er ikke længer virkelige Varer, men kun<br />
imaginære Störrelser, hvor<strong>om</strong> <strong>de</strong>r handles. Igjennem don herværen<strong>de</strong> »Caisse<br />
<strong>de</strong> liquidation» blev <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s i <strong>1888</strong> solgt Terminsvis 3,216,000 Sække<br />
Santos Cafe, eller næsten <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Produktion af <strong>de</strong>nne Vare. I Havre<br />
solgtes paa lignen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong> 13,850,000 Sække og i Hamburg 16,343,000<br />
Sække Santos, eller tils. 33,409,000 Sække paa disse tren<strong>de</strong> Marke<strong>de</strong>r; med<br />
andre Ord, forrige Åars Produktion af Santos Cafe, hvoraf ved Aarets Slutning<br />
neppe Halvparten var k<strong>om</strong>men paa Marke<strong>de</strong>t, blev i Europa un<strong>de</strong>r Löbet<br />
af forrige Aar solgt 11 Gange. Da enhver Terminoperation — Kjöb, Salg og<br />
Tilbagesalg — i<strong>de</strong>tmindste koster 1'/, % Courtage og C<strong>om</strong>mission, blev paa<br />
<strong>de</strong>nne Maa<strong>de</strong> V<strong>år</strong>en betynget med et Udlæg til Mcllemmænd af 10 V» % in<strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>n gik över i Forbruget.
502<br />
Disse Omsætninger foregik ikke u<strong>de</strong>n volds<strong>om</strong>me Svingninger i Priserne<br />
og u<strong>de</strong>n allehaan<strong>de</strong> Manövrer fra <strong>de</strong> interessere<strong>de</strong> Parter. Ogsaa Antwerpen<br />
har i <strong>1888</strong> hävt sin »Corner» i Oafe, men dog ikke i saadan Udstrækniog<br />
s<strong>om</strong> Hamburg, hvor Prisen <strong>de</strong>n 6 og 7 September fra 90 M. gik op til 240 M.<br />
Heller ikke i Antwerpen ere dog Tabene u<strong>de</strong>blevne og heller ikke <strong>de</strong>r har <strong>de</strong>t<br />
kunnet undgaaes at <strong>de</strong> regelmæssige Omsætninger ere blevne forrykke<strong>de</strong>.<br />
Skjönt Importen hertil af Rio- og Bahia-Cafe i <strong>1888</strong> har mere end fordobiet<br />
sig mod tidligere Aar, danner dog Santos good average endnu stedse<br />
Basis for <strong>de</strong> virkelige Prisnoteringer.<br />
ti Aar stillet sig paa fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong>:<br />
De have ved Udgangen af efternævnte<br />
1879 1880 1881 1882 1883 1884 1885 1886 1887 <strong>1888</strong><br />
44'/, 367, 29 227, 33 26 227, 36 487, 45 Cents<br />
per 7, Kilogr. i Entrepot.<br />
De höie Priser, s<strong>om</strong> vare raa<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i 1887, og s<strong>om</strong> ved Aarets Udgang<br />
notere<strong>de</strong>s med 487, Cents per V, Kg. eller Frcs 10272 per 50 Kg., holdt<br />
sig ikke længe efter Indtræ<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong>t nye Aar. Un<strong>de</strong>r Trykket af forövrigt<br />
unöiagtige Efterretninger <strong>om</strong> en rig Höst i Brasilien gik <strong>de</strong> gradvis tilbage<br />
indtil <strong>de</strong> i Midten af Marts Maaned naae<strong>de</strong> Frcs 67. Dette Fald var dog for<br />
bety<strong>de</strong>ligt til længe at kunne hol<strong>de</strong> sig. I April indtraadte et bestemt Omslag,<br />
<strong>de</strong>r med forskjellige Fluktuationer, væsentlig fremkaldte ved Terminspekulationerne,<br />
holdt sig igjennem Resten af Aaret. Me<strong>de</strong>ns saale<strong>de</strong>s Priserne i<br />
Begyn<strong>de</strong>isen af April sto<strong>de</strong> i Frcs 74, fluktuere<strong>de</strong> <strong>de</strong> fra Mai til August mellem<br />
Frcs 75 og 84, og naae<strong>de</strong> i September op til Frcs 95, u<strong>de</strong>n dog senere<br />
uforandret at kunne hol<strong>de</strong> sig paa <strong>de</strong>tte Ståndpunkt. I Oktober og November<br />
var dog Stemningen meget fast, og i December holdt Priserne sig næsten u<strong>de</strong>n<br />
Vaklen paa sidstnævnte Höi<strong>de</strong> med en li<strong>de</strong>n Stigen mod Slutningen, saale<strong>de</strong>s<br />
at ved Nyaarets Indtræ<strong>de</strong>n Noteringerne sto<strong>de</strong> i Frcs 97 pr 50 Kilogr.<br />
Uld. S<strong>om</strong> fremgaar af <strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> 492 med<strong>de</strong>lte Opgave, var De forene<strong>de</strong><br />
Rigers Import herfra af <strong>de</strong>nne Artikel fra 470,000 Kilos i 1886 gaaet op til<br />
802,000 Kilos i 1887. Denne Stigning er y<strong>de</strong>rligere tiltaget i forrige Aar,<br />
s<strong>om</strong> udviser en Export til De forene<strong>de</strong> Riger af 842,000 Kilos til en officiel<br />
Værdi af Frcs 1,500,000.<br />
Omsætningerno i <strong>de</strong>nne Artikel foregik i forrige Aar un<strong>de</strong>r heldigere Vilkaar<br />
end <strong>de</strong>t forudgangne, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r — med Undtagelse af Maane<strong>de</strong>rne Februar<br />
og Marts — gjennem <strong>de</strong>t hele Aar har givet sig tilkjen<strong>de</strong> en jævn Stigning<br />
i Priserne, fremkaldt saavel ved en temmelig livlig Efterspörgsel fra Fabrikste<strong>de</strong>rne<br />
s<strong>om</strong> ved <strong>de</strong>t af Terminspekulationerne foranledige<strong>de</strong> Behov.<br />
S<strong>om</strong> Fölge heraf have <strong>de</strong> indförte Partier fun<strong>de</strong>t hurtig Afsætning og<br />
Beholdningerne hele Aaret igjennem været reducere<strong>de</strong> i <strong>de</strong>n Grad, at <strong>de</strong>r efter<br />
<strong>de</strong>n 4:<strong>de</strong> Qvartals-Auktion kun fandtes tilbage 511 Baller.<br />
Den stedfundne Stigning i Priserne, <strong>de</strong>r dog ikke bragte <strong>de</strong>m op til <strong>de</strong> i<br />
1886 gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Noteringer, fremgaar af fölgen<strong>de</strong> Oversigt. Der betaltes for<br />
God Mid<strong>de</strong>ls God Mid<strong>de</strong>ls<br />
Udbytte 33 % Udbytte 40 %<br />
<strong>1888</strong> 1887 <strong>1888</strong> 1887<br />
Buenos Ayres Montevi<strong>de</strong>o<br />
Merinos Frcs l - 5ö à 1'60 1'40 à 1"45 l - 90 à 1'95 1"76 à 1 - 8U<br />
Prima » 1'45 à 1"50 135 à 1"40 1'85 à 1'90 T70 à 1'7<br />
Secunda » T40 à l - 45 1"30 à T35 T80 à 1'85 1.65 à 1"70<br />
Lam » l - 30 à V35 1'25 à l - 30 l - 50 à 155 ' 1·35 à 1'40
503<br />
Af australisk Uld er <strong>de</strong>r i Aarets Löb bleven ömsat 6,837 Baller.<br />
Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en i uvasket Buenos-Ayres-Uld og fransk og tydsk Kamuld<br />
viser et betydligt Omfång; <strong>de</strong>r er saale<strong>de</strong>s terminsvis i forrige Aar bleven<br />
ömsat 19,000 Baller uvasket Buenos-Ayres-Uld, 9,000,000 Kilos fransk Kamuld<br />
fra La Platå, 30,000,000 Kilos tydsk Kamuld og 100,000 Kilos tydsk<br />
Kamuld fra Australien.<br />
Talg. Omsætningerne i <strong>de</strong>nne Artikel har i Aarets Löb været meget<br />
livlige, og Antwerpen har un<strong>de</strong>r samme for störste Del gjenvun<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n fremtras<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Stilling s<strong>om</strong> Hovedmarked for <strong>de</strong>nne Artikel, hvilken <strong>de</strong>n i <strong>de</strong> tidligere<br />
Aar <strong>de</strong>lvis hav<strong>de</strong> tabt. Vistnok har selve Importen ikke været særlig<br />
bety<strong>de</strong>lig, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n kun er gaaet op til 4,528 Piber fra La Platå mot 5,365<br />
Piber i 1887, men et stort Antal ful<strong>de</strong> Ladninger La Plata-Talg paa ialt<br />
21,500 Piber er herfra bleven <strong>om</strong>satte fly<strong>de</strong>n<strong>de</strong> til fremme<strong>de</strong> Havne, paa samme<br />
Tid s<strong>om</strong> Importen fra De forene<strong>de</strong> Stater og Australien i væsentlig Grad har tiltaget.<br />
Priserne have i Aarets Löb un<strong>de</strong>rgaaet forskjellige Fluktuationer. Januar<br />
aabne<strong>de</strong> med en temmelig stærk Stigning, s<strong>om</strong> dog snart gav Pläds for Mathed<br />
og Tilbagegang, <strong>de</strong>r fortsatte udover Aarets förste Halv<strong>de</strong>l, saale<strong>de</strong>s at<br />
Priserne i Juli sto<strong>de</strong> i Frcs 56 pr 100 Kilos Cif. Oxetalg at levere og Frcs<br />
59 for disponibel. Et fransk Syndikat, s<strong>om</strong> hav<strong>de</strong> kastet sig över Artikelen,<br />
begyndte imidlertid nu at operere, og ved större Indkjöb bragte <strong>de</strong>t efterhaan<strong>de</strong>n<br />
Priserne i Oktober op til Frcs 67 og 70 og i November til Frcs 80.<br />
Denne Stigning bevæge<strong>de</strong> imidlertid Consumenterne til at indskrænke sine Indkjöb<br />
til hvad <strong>de</strong>t daglige Behov medförte. og fra December af indtraadte en<br />
Tilbagegang, s<strong>om</strong> har strakt sig udover in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Åars förste Maane<strong>de</strong>r.<br />
Forti<strong>de</strong>n (Marts M:d) staar La Platå Oxe-Talg i Frcs 61 per 100 Kilos u<strong>de</strong>n<br />
syn<strong>de</strong>rlig Animation.<br />
S<strong>om</strong> fremgaar af <strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> 492 indtagne Opgave har Exporten herfra af<br />
Talg til De forene<strong>de</strong> Riger i <strong>1888</strong> næsten fordobiet sig mod 1887 og næsten<br />
tredoblet sig i Sammenligning med 1886.<br />
Hu<strong>de</strong>r. Ogsaa i <strong>de</strong>nne Artikel har herværen<strong>de</strong> Omsætninger i forrige<br />
Aar været meget livlige, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r er bleven solgt 1,097,000 Hu<strong>de</strong>r mod 764,000<br />
i 1887, men liges<strong>om</strong> med Talg har Priserne un<strong>de</strong>rgaaet store Fluktuationer.<br />
I Aarets förste Halv<strong>de</strong>l gjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>r sig en stadig Nedgång gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, saale<strong>de</strong>s<br />
at i Juni Uruguay Saladcros Oxehu<strong>de</strong>r 25 à 32 Kilos, s<strong>om</strong> i December 1887 notere<strong>de</strong>s<br />
Frcs 65, solgtes for Frcs 58, et Lavmaal, hvortil man i <strong>de</strong> sidste 35<br />
Aar ikke hav<strong>de</strong> seet Si<strong>de</strong>stykke. Garverierne, s<strong>om</strong> i 1887 hav<strong>de</strong> maattet<br />
indskrænke sin Virks<strong>om</strong>hed s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong> höie Priser, begyndte imidlertid<br />
nu at benytte sig af disse gunstige Forhold og livlige Omsætninger indtraadte,<br />
<strong>de</strong>r efterhaan<strong>de</strong>n hæve<strong>de</strong> Priserne saale<strong>de</strong>s at Uruguay Sala<strong>de</strong>ro Oxehu<strong>de</strong>r 25 à 32<br />
Kilos i September betaltes med Frcs 62. I Oktober ank<strong>om</strong> store Forsyninger<br />
fra La Platå, <strong>de</strong>r solgtes for stürste<strong>de</strong>len i November ved Auktion, men til<br />
Priser, s<strong>om</strong> sto<strong>de</strong> fra 6 % til 10 % un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> i September raa<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, og<br />
Aaret afslutte<strong>de</strong>s til Noteringer, <strong>de</strong>r vare <strong>de</strong> ved samme Tidsrum i 1887 gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
meget un<strong>de</strong>rlegne.<br />
I <strong>1888</strong> ere större Partier solgte hersteds ved Auktion, og man agter at<br />
fortsætte <strong>de</strong>rmed i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar. De have i Almin<strong>de</strong>lighed været vel besögte,<br />
og s<strong>om</strong> oftest ere Varerne un<strong>de</strong>r samme blevne afhæn<strong>de</strong><strong>de</strong> til lavere Priser<br />
end <strong>de</strong> paa <strong>de</strong>t aabne Marked gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>.<br />
De forene<strong>de</strong> Rigers Import herfra af Hu<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> i 1887 var fal<strong>de</strong>n ned<br />
til 292,000 Kilos, steg i forrige Aar til 529,000 Kg., et Niveau s<strong>om</strong> ikke er<br />
naaet i <strong>de</strong> sidste 5 Aar.<br />
W. Christophersen.
504<br />
Washington <strong>de</strong>n 25 maj 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: <strong>från</strong> utrikes ort med last 17 <strong>om</strong> 9,714 tons<br />
» » i barlast 51 » 28,072 r><br />
Afgångna: till Sverige med last 1 » 345 »<br />
» utrikes ort » 60 » 35,018 »<br />
» » i barlast 5 » 1,896 »<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: <strong>från</strong> Norge med last 1 B 1,268 »<br />
» » i barlast 1 » 674 »<br />
» Sverige med last 1 » 696 »<br />
» utrikes ort » 223 » 121,342 »<br />
» B i barlast 406 » 261,413 »<br />
Afgångna: till Norge med last 14 » 6,450 v<br />
» Sverige » 3 » 1,380 »<br />
» utrikes ort » 530 » 337,556 »<br />
» » i barlast 89 » 44,866 5><br />
Aaret <strong>1888</strong> har paa Han<strong>de</strong>lens og Industriens Omraa<strong>de</strong> været mindre tilfredsstillen<strong>de</strong><br />
for <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater. Priserne paa mange Produkter have stadig gaaet<br />
nedad og levnet Producenterne li<strong>de</strong>n Fortjeneste. Trods <strong>de</strong>tte har Virks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n<br />
dog ikke aftaget; <strong>de</strong>n har snarere været i Tilvæxt. Visselig har Belöbet af<br />
Omsætningen i <strong>de</strong> forskjellige »clearings» i <strong>1888</strong> kun udgjort 49 Milliar<strong>de</strong>r<br />
Dollars mod 51 Milliar<strong>de</strong>r i 1887. Men Formindskelsen rammer helt og hol<strong>de</strong>nt<br />
<strong>de</strong>n rene Spekulationsforretning. Ders<strong>om</strong> man henholdsvis i <strong>1888</strong> og<br />
1887 fra Totalbelöbet af »clearings» Operationer fradrager Börsspekulationernes<br />
Belöb, fremgaar <strong>de</strong>t, at <strong>de</strong>n soli<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>l <strong>och</strong> Industri i <strong>1888</strong> opviser et<br />
höiere Omsætningsziffer, og at <strong>de</strong>t er <strong>de</strong>n rene Börsspekulation, s<strong>om</strong> er gaaet<br />
tilbage.<br />
Den Omstæudighed, at Omsætningen i <strong>de</strong> andre Virks<strong>om</strong>hedsgrene ei har<br />
aftaget, u<strong>de</strong>lukker ikke, at Udbyttet af mange af <strong>de</strong>m har været uülfredsstillen<strong>de</strong>.<br />
De Virks<strong>om</strong>hedsgrene, s<strong>om</strong> især have at beklage sig, er Jernbane- og<br />
Jernindustrien. Driften af <strong>de</strong> i Gäng væren<strong>de</strong> Jernbaner har været li<strong>de</strong>t indbringen<strong>de</strong>,<br />
<strong>de</strong>ls paa Grund af lave Fragtsatser, <strong>de</strong>ls paa Grund af »the Interstate<br />
C<strong>om</strong>merce Act's» Virkninger. Anlægget af nye Jernbaner indskrænke<strong>de</strong>s bety<strong>de</strong>ligt,<br />
i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r kun bygge<strong>de</strong>s 7,106 Mil i <strong>1888</strong> mod 13,080 Mil i 1887.<br />
Jernbanebygningen var i forrige Aar mindre en Spekulationssag end i tidligere<br />
Aar. De Linier, s<strong>om</strong> anlag<strong>de</strong>s, vare ikke Parallellinier, beregne<strong>de</strong> paa<br />
at konkurrere med allere<strong>de</strong> existeren<strong>de</strong> Linier, men snarere selvstændige, korte
505<br />
Linier, beregne<strong>de</strong> paa at afhjælpe et virkeligt Behov i <strong>de</strong> Egne, hvor <strong>de</strong> bygge<strong>de</strong>s.<br />
Dette er forsaavidt en Tilbageven<strong>de</strong>n til en sun<strong>de</strong>re Tilstand. Men en<br />
Fölge af <strong>de</strong>n indskrænke<strong>de</strong> Jernbanebygning har været et aftagen<strong>de</strong> Forbrug<br />
og et <strong>de</strong>rmed förbun<strong>de</strong>t Prisfald af Skinner; <strong>de</strong>tte har igjen virket tilbage<br />
paa <strong>de</strong>n hele Jern- og Staalindustri.<br />
Angaaen<strong>de</strong> <strong>de</strong>n amerikanske Jernindustri i <strong>de</strong> sidste Aar, hidsættes fölgen<strong>de</strong><br />
Oplysninger, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t Væsentlige ere hente<strong>de</strong> fra »the American Ironand<br />
Steel Associations» Aarsberetning for <strong>1888</strong>.<br />
Den amerikanske Jernproduktion hav<strong>de</strong> i 1887 naaet en hidtil ukjendt<br />
Höi<strong>de</strong>. Men <strong>de</strong>tte Aar medförte ogsaa et Prisfald. Dette skyldtes <strong>de</strong>lvis at<br />
en stor Mæng<strong>de</strong> u<strong>de</strong>nlandsk Jern og Staal indförtes, <strong>de</strong>lvis at man fra Midten<br />
af Aaret begyndte at nære <strong>de</strong>n Frygt, at <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> 18 Maane<strong>de</strong>rs usædvanlige<br />
Virks<strong>om</strong>hed og navnlig <strong>de</strong>n stærke Efterspörgsel efter Staalskinner for<br />
nye Jernbaner ikke kun<strong>de</strong> vedligehol<strong>de</strong> sig. Udviklingen i <strong>1888</strong> beviste tilful<strong>de</strong><br />
Berettigelsen af <strong>de</strong>nne Frygt. Der indtraadte ikke alene en Tilbagegang<br />
i Jern- og Staalproduktionen, men ogsaa et y<strong>de</strong>rligere Prisfald. Konjunkturerne<br />
vare <strong>de</strong>rfor i <strong>1888</strong> li<strong>de</strong>t gunstige for Jern- og Staalproducenterne. Fölgen<strong>de</strong><br />
Tabel viser Produktionen af <strong>de</strong> hovedsagelige Jern- og Staalartikler i <strong>1888</strong>,<br />
sammenlignet med <strong>de</strong> tre foregaaen<strong>de</strong> Aar.<br />
Rujernsproduktionen viser altsaa en li<strong>de</strong>n Tilvæxt trods <strong>de</strong>n forminske<strong>de</strong><br />
Efterspörgsel efter Rujern til Fabrikation af Bessemer Staal-ingots og Skinner.<br />
Aarsagen hertil er <strong>de</strong>ls at Lan<strong>de</strong>ts Behov for Rujern til andre Öiemed er i<br />
jevnt Stigon<strong>de</strong>, <strong>de</strong>ls at Indförselen af u<strong>de</strong>nlandsk Rujern kun udgjordo 220,905<br />
Tons (à 2,000 < 8) i <strong>1888</strong> mod 523,625 i 1887. Totalproduktionen af Bessemer<br />
Staalskinner var 1,552,631 Tons i <strong>1888</strong>, mod 2,354,132 Tons i 1887.<br />
Forskjellen udgjor<strong>de</strong> 801,501 Tons eller <strong>om</strong>trent 33 %. Ved Si<strong>de</strong>n heraf gik<br />
Indförselen af u<strong>de</strong>nlandske Skinner ned fra 154,099 i 1887 til 70,578 Tons<br />
i <strong>1888</strong>.<br />
Priserne vare gjennemgaaen<strong>de</strong> fal<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i <strong>1888</strong>. N:o 1 »Anthracite-foundry»<br />
Rujern, leveret i Phila<strong>de</strong>lphia, faldt fra Doll. 21 til Doll. 18 (pr Ton<br />
af 2,240 «); »Gray forge» Rujern faldt fra Doll. 17 til Doll. 15-75 i Phila<strong>de</strong>lphia<br />
og fra Doll. 17 til Doll. 147 5 i Pittsburgh; Bessemer Rujern i Pittsburgh<br />
fra Doll. 18-10 til Doll. 16-5 5; Staalski nner i Pennsylvania fra Doll.<br />
31-50 til Doll. 27 - 50; Stangjern i Phila<strong>de</strong>lphia fra 2'2 Cents pr
506<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Mais 1,987,790,000 Bushels 1,456,161,000 Bushels<br />
Hve<strong>de</strong> 415,868,000 » 456,329,000 »<br />
Havre.... 701,735,000 » 659,618,000 »<br />
Det Areal, s<strong>om</strong> anvendtes til Maisdyrkning, udgjor<strong>de</strong> i <strong>1888</strong> 75,672,763<br />
acres mod 72,392,720 i 1887; til Hve<strong>de</strong>dyrkning anvendtes 37,336,138<br />
acres i <strong>1888</strong> mod 37,641,783 i 1887. Me<strong>de</strong>ns Maisarealet udvi<strong>de</strong><strong>de</strong>s i <strong>1888</strong>,<br />
indskrænke<strong>de</strong>s altsaa Hve<strong>de</strong>arealet. Gjennemsnitsprisen for en Bushel Mais<br />
udgjor<strong>de</strong> i <strong>1888</strong> 38"1 Cents mod 44"4 Cents i 1887, for en Bushel Hve<strong>de</strong> i<br />
<strong>1888</strong> 87-3 Cents mod 68'1 Cents i 1887.<br />
I Finansaaret Juli 1887 — 30 Juni <strong>1888</strong> udviser <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters<br />
Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sætning med Udlan<strong>de</strong>t ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tal. Til Sammenligning hidsættes<br />
<strong>de</strong> tilsvaren<strong>de</strong> Tal fra <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Finansaar:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Værdier Værdier<br />
Udförsel Doll. 695,954,507 Doll. 716,183,211<br />
Indförsel » 723,957,114 » 692,319,768<br />
Samlet Udförsel og Indförsel » 1,419,911,621 » 1,408,502,979<br />
Udförselsoverskud B 23,863,443<br />
Indförselsoverskud .... » 28,002,607<br />
Den samle<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sætning viser altsaa en Tilvæxt af Doll. 11,408,642.<br />
Tilvæxten skyl<strong>de</strong>s Indförselen, hvis Værdi er tiltaget med Doll. 31,637,346.<br />
Værdien af Udförselen er <strong>de</strong>rimod aftaget med Doll. 20,002,607. For förste<br />
Gäng si<strong>de</strong>n 1875 have <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater hävt et Finansaar, i hvilket Indförselens<br />
Værdi har översteget Udförselens. Nedgången i Udförselens Værdi maa<br />
tilskrives <strong>de</strong>ls en Formindskelse af Udförselsmæng<strong>de</strong>rne, <strong>de</strong>ls fal<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Priser paa<br />
enkelte Udförselsartikler.<br />
I Udförselens Værdi Doll. 695,954,507 er optaget et Belöb af Doll.<br />
12,092,403 for u<strong>de</strong>nlandske Produkter, s<strong>om</strong> ere indförte til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater<br />
og ätter udförte <strong>de</strong>rfra. Værdien af <strong>de</strong> udförte Produkter af in<strong>de</strong>nlandsk Oprin<strong>de</strong>lse<br />
udgjör altsaa Doll. 683,862,104. Dette Belöb for<strong>de</strong>ler sig mellem <strong>de</strong><br />
forskjellige Klasser af Produkter paa fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong>:<br />
Værdi %<br />
Landbrugsprodukter Doll. 500,840,086 73"23<br />
Manufakturprodukter » 130,300,087 19-05<br />
Mineralprodukter (iberegn. Mineralolie) » 17,993,895 2'63<br />
Skovprodukter » 23,991,092 3'51<br />
Fiskeriprodukter » 5,518,552 0"82<br />
Andre Produkter » 5,218,392 0'TC<br />
Doll. 683,862,104 100-00<br />
Speeificeret for <strong>de</strong> fornemste Udförselsartiklers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> stille Udförselsværdierne<br />
sig saale<strong>de</strong>s:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
B<strong>om</strong>uld og Produkter <strong>de</strong>raf Doll. 236,029,949 Doll. 221,151,399<br />
Brödstoffe » 127,191,687 » 165,768,662<br />
Kjöd, Flæsk og Meieriprodukter ... » 93,058,705 » 92,783,290
507<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Mineralolie Doll. 47,042,409 Doll. 46,824,915<br />
Tobak » 25,514,541 » 29,230,672<br />
Trævarer » 23,063,108 » 19,654,934<br />
Jern & Staal » 17,763,034 » 15,963,756<br />
Leven<strong>de</strong> Kvæg » 12,885,090 » 10,598,362<br />
Læ<strong>de</strong>r. » 9,583,411 » 10,436^138<br />
Mæng<strong>de</strong>n af ubearbei<strong>de</strong>t B<strong>om</strong>uld udfört un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sidate Finansaar udgjor<strong>de</strong><br />
2,264,120,826 % værdsat til Doll. 223,016,760, en Tilvæxt af 94,663,496<br />
fS i Mæng<strong>de</strong> og Dol). 16,794,703 i Værdi, sammenlignet med <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong><br />
Finanaaars Udförsel. Gjennemsnitsprisen for »raw upland» B<strong>om</strong>uld var<br />
9'8 Cents pr S i <strong>1888</strong> mod 9"5 Cents i 1887.<br />
Værdien af Udförselen af Brödstoffe udgjor<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t sidate Finansaar Doll.<br />
127,191,687, en Nedgång af Doll. 38,576,975, sammenlignet med Værdien i<br />
1887, og af Doll. 143,139,832, sammenlignet med Værdien i 1881 (i hvilket<br />
sidste Aar Udförselen naae<strong>de</strong> sin höieste Værdi). Aarsagen til Nedgången er<br />
<strong>de</strong>n Konkurrence s<strong>om</strong> <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater have at optage paa Ver<strong>de</strong>ns Hve<strong>de</strong>uiarke<strong>de</strong>r<br />
med Ruslands, Indiens, Australiens og <strong>de</strong>n Argentinske Republiks<br />
Produkter. Fölgen<strong>de</strong> Tal vise, i hvilken grad <strong>de</strong>nne Konkurrence har hävt<br />
Indfly<strong>de</strong>lse paa <strong>de</strong>n nordamerikanske Hve<strong>de</strong><strong>han<strong>de</strong>l</strong>. I 1880 udförte <strong>de</strong> nævnte<br />
Lan<strong>de</strong> og <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater 208,987,072 Bushels, af hvilke <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong><br />
Staters An<strong>de</strong>l var 69-13 %. I 1887 udförte <strong>de</strong> samme Lan<strong>de</strong> 187,210,303<br />
Bushels, af hvilke <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters An<strong>de</strong>l var gaaet ned til 47'6 5 %.<br />
Udförselen af Kjöd, Flæsk og Meieriprodukter er ogsaa i Tilbagegang i<br />
<strong>de</strong> senere Aar. Det samme er Tilfæl<strong>de</strong>t med Udförselen af leven<strong>de</strong> Kvæg. I<br />
1881 udförte <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater 185,707 St. Kvæg, værdsat til Doll. 14,304,103,<br />
ine<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>t sidste Finansaar kun udförtes 140,208 St. Kvæg, værdsat<br />
til Doll. 11,577,578, en Nedgång fra 1881 af 24"5 % i Mæng<strong>de</strong> og 19 % i<br />
Værdi. Værdien af Kjödudförselen steg dog med cirka 3 Millioner Dollars<br />
og naae<strong>de</strong> næsten <strong>de</strong>t Belöb, <strong>de</strong>n hav<strong>de</strong> i 1881. Udförselen af Produkter af<br />
Svin viser en Nedgång af 43'3 % si<strong>de</strong>n 1881.<br />
har aftaget.<br />
Udförselen af Smör og Ost<br />
Udförselen af Mineralolie udgjor<strong>de</strong> 456,427.221 Gallons til en Værdi af<br />
Doll. 36,208,810 i <strong>1888</strong> mod 480,845.811 Gallons til en Værd i af Doll.<br />
37,303,997 i 1887. Gjennemsnitsprisen pr Gallon udgjor<strong>de</strong> 8-3 Cents i <strong>1888</strong>.<br />
Fölgen<strong>de</strong> Tabeller give et Bille<strong>de</strong> af <strong>de</strong> Bevægelser, <strong>de</strong>r si<strong>de</strong>n 1880 have<br />
fun<strong>de</strong>t Sted i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters Omsætning med Storbritannien og Irland,<br />
Tydskland, Frankrige, Sverige og Norge.<br />
Storbritannien og Irland.
508<br />
Tydskland.<br />
Frankrige.<br />
Sverige og Norge.<br />
Omsætningen med Storbritannien og Irland viser en li<strong>de</strong>n Stigning i <strong>de</strong>t<br />
sidste Finansaar, sammenligDet med <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong>; Omsætningen med Tydskland,<br />
Frankrige og <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger har <strong>de</strong>rimod aftaget. Indförselen fra<br />
alle <strong>de</strong> nævnte Lan<strong>de</strong> till <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater har tiltaget, ine<strong>de</strong>ns Udförselen<br />
fra <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater til <strong>de</strong>m har været i Tilbagegang.<br />
Udförselen til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger, hvis Værdi altsaa udgjor<strong>de</strong> Doll. 2.720,622.<br />
bestod væsentlig af fölgen<strong>de</strong> Artikler:
509<br />
Udförselsmæng<strong>de</strong>r Værdier<br />
Saalelæ<strong>de</strong>r 3,094,871 469,411<br />
Raa B<strong>om</strong>uld 4,654,540 » » 456,754<br />
Hve<strong>de</strong>mel 20,589 Barrels » 91,095<br />
Sirnp 415,482 Gallons » 83,389<br />
Saltet Oxekjöd 1,355,000
510<br />
Skrabstaal _ 390 Tons Doll. 9,434<br />
Fisk, ikke specificerat — » 8,681<br />
Röget Sild 184,451 fg » 7,409<br />
Papir — » 7,374<br />
Knivsmedarbei<strong>de</strong> — » 6,498<br />
Handsker ._ — » 3,687<br />
Snedkerarbei<strong>de</strong> _ — » 3,073<br />
Spirituösa — B 3,060<br />
Glasvarer — » 2,908<br />
Makrel — » 1,300<br />
Andre toldpligtige Artikler — » 562,421<br />
Indförsolen af Stangjem fra Sverige er i Tilbagegang. I <strong>de</strong>t sidste Finansaar<br />
indförtes kun 44,341,461 "8 til en Værdi af Doll. 807,159 mod<br />
57,638,277 « til en Værdi af Doll. 1,119,404 i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Finansaar.<br />
Totalindförselen af Stangjem i 1887 belöb sig til 74,072,160 1S; <strong>de</strong>raf k<strong>om</strong><br />
78 % fra Sverige. Totalindförselen i <strong>1888</strong> udgjor<strong>de</strong> 74,363,371
511<br />
Angaaen<strong>de</strong> Indförselen af Træmasse fra Sverige og Norge med<strong>de</strong>ler Vicekonsulen<br />
i Boston: Indförselen udgjor<strong>de</strong> i<br />
Januar <strong>1888</strong>: 184,681 S6<br />
Februar » 151,421 »<br />
Marts » 280,087 »<br />
April » 22,400 »<br />
Mai » 29,120 j><br />
Juni » 339,490 »<br />
Juli » 106,592 »<br />
August » 100,800 »<br />
September » —<br />
Oktober » 56,562 »<br />
November » _ 58,240 »<br />
December » 64,960 »<br />
Tilsammen 1,394,353 ffi<br />
eller 622 Tons. De gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Priser for u<strong>de</strong>nlandsk Træmasse ere: Ubleget<br />
3 à 47,0 Cents pr % bleget 3 7 /8 à 4 Cents pr
512<br />
Sammenlignet med 1887 forminske<strong>de</strong>s Seilfartöiernes Drægtighed med<br />
19,282 Tons, me<strong>de</strong>ns Dampskibenes öge<strong>de</strong>s med 105,353 Tons. Fartöierne<br />
vare henholdsvis i 1887 og <strong>1888</strong> anvendte i fölgen<strong>de</strong> Part:<br />
1887 <strong>1888</strong><br />
I u<strong>de</strong>nrigsk Part Tons 989,412 919,302<br />
» Kystfart » 3,010,735 3,172,120<br />
» Hvalfangsl » 26,151 24,482<br />
» Torske- og Makrelfangst » 79,547 76,012<br />
Tons 4,105,845 4,191,916<br />
Der bygge<strong>de</strong>s i Finansaaret <strong>1888</strong> 430 Dampskibe af en samlet Drægtighed<br />
af 142,006 Tons og 584 Seilskibe (4 Skibe og Barker, 275 Skonnerter,<br />
305 Slupper, Kanalbaa<strong>de</strong> og Pramme) af en samlet Drægtighed af 76,080<br />
Tons. De tilsvaren<strong>de</strong> Tal for Finansaaret 1887 ere 299 Dampskibe af 100,073<br />
Tons Drægtighed og 545 Seilskibe (7 Skibe og Barker, 1 Brig, 258 Skonnerter,<br />
279 Slupper, Kanalbaa<strong>de</strong> og Pramme) af 50,376 Tons Drægtighed.<br />
Den sammenlagte Drægtighed af i u<strong>de</strong>nrigsk Part un<strong>de</strong>r Finansaaret ank<strong>om</strong>ne<br />
Skibe udgjor<strong>de</strong> henholdsvis i 1887 og <strong>1888</strong>.<br />
1. Ank<strong>om</strong>ne til Söhavne<br />
a) amerikanske Tons 2,870,936 2,913,998<br />
b) u<strong>de</strong>nlandske — » 10,660,779 10,042,161<br />
Tilsammen Tons 13,531,715 12,956,159<br />
2. Ank<strong>om</strong>ne till Inlandshavne<br />
a) amerikanske ._ Tons 494,580 452,769<br />
b) u<strong>de</strong>nlandske _ » 1,789,988 1,984,175<br />
Tilsammen~Tons 2,284,568 2,436,944<br />
Det sammenlagte Antal af med Ladning till Washingtons Greneralkonsulsdistrikt<br />
ank<strong>om</strong>ne svenske og norske Fartöier udgjor<strong>de</strong> i Kalendaraarene<br />
Svenske Norske Tilsammen<br />
Ant. Drægt. Ant. Drægt. Ant. Drægt.<br />
1886 22 15,021 Tons 264 163,077 Tons 286 178,098 Tons<br />
1887 28 16,118 » 261 170,827 » 289 186,945 j><br />
<strong>1888</strong> 17 9,714 » 224 122,612 » 241 132,326 »<br />
Med Ladning fra Hjemlan<strong>de</strong>t ank<strong>om</strong><br />
Svenske Norske Tilsammen<br />
Ant. Drægt. Ant. Drægt. Ant. Drægt.<br />
1886.. 1 664 Tons 1 519 Tons 2 1,183 Tons<br />
1887 8 5,087 » 1 596 » 9 5,683 »<br />
<strong>1888</strong>.. — — 1 1,268 » 1 1,268 »<br />
Det sammenlagte Antal af med Ladning fra Washingtons Generalkonsulsdistrikt<br />
afgaae<strong>de</strong> svenske og norske Fartöier udgjor<strong>de</strong> i Kalen<strong>de</strong>raarene:<br />
Svenske Norske Tilsammen<br />
Ant. Drægt. Ant. Drægt. Ant. Drægt.<br />
1886 69 40,564 Tons 706 420,286 Tons 775 460,850 Tons<br />
1887 80 47,970 » 605 379,969 » 685 427,939 »<br />
<strong>1888</strong> 61 35,368 » 546 344,888 » 607 380,256 »
513<br />
Med Ladning til Hjemlan<strong>de</strong>t afgik<br />
Svenske Norske Tilsammen<br />
Ant. Drægt. Ant. Drægt. Ant. Drægt.<br />
1886 — — Tons 9 4,359 Tons 9 4,359 Tons<br />
1887 1 664 B 5 3,370 » 6 4,034 »<br />
<strong>1888</strong> 1 345 » 13 5,763 » 14 6,108 »<br />
De i <strong>1888</strong> til Washingtons Distrikt med Ladning ank<strong>om</strong>ne og fra Distriktet<br />
med Ladning afgaae<strong>de</strong> Dampskibe for<strong>de</strong>le sig paa <strong>de</strong> enkelte Havne s<strong>om</strong> ne<strong>de</strong>nfor<br />
anfört.<br />
Antallet af Bömlinger fra svenske og norske Skibe opgik i Distriktet til<br />
1) fra svenske Skibe 56, hvoraf 40 Svensker og 16 Udlændinge.<br />
2) fra norske Skibe 451, hvoraf 282 Nordmænd og 169 Utlændige.<br />
De af svenske og norske Skibe i Fart paa Distriktet optjente Bruttofragter<br />
udgjor<strong>de</strong>:<br />
Svenske Norske<br />
ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong> afgaaen<strong>de</strong> ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong> afgaaen<strong>de</strong><br />
1886 £ 29,724 £ 60,133 £ 66,347 £ 599,972<br />
1887 » 9,785 » 80,072 » 66,038 » 547,923<br />
<strong>1888</strong> s> 5,960 » 57,646 » 82,752 » 569,596<br />
Ialt af svenske i <strong>1888</strong>.. » 63,606<br />
Ialt af norske i <strong>1888</strong> » 652,348<br />
Angaaen<strong>de</strong> Fragtmarke<strong>de</strong>ts Stilling i <strong>1888</strong> hidsættes fölgen<strong>de</strong> Uddrag af<br />
<strong>de</strong> fra Vicekonsulerne indk<strong>om</strong>ne Beretninger.<br />
I Boston vare Fragterne y<strong>de</strong>rst flaue i Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret, og Skibsre<strong>de</strong>rne<br />
hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor al Grund til at klage. I Juli Maaned begyndte imidlertid<br />
en Stigning, s<strong>om</strong> fortsattes un<strong>de</strong>r Resten af Aaret og naae<strong>de</strong> 75 %". I<br />
Januar Maaned vare Træfragterne til Buenos Ayres Doll. 9 pr 1,000 Fod;<br />
<strong>de</strong>nne Iave Sats holdt til Juli, da Stigningen indtraadte. I September opnaae<strong>de</strong>s<br />
Doll. 15, i November og December steg Fragterne y<strong>de</strong>rligere til Doll.<br />
17 à 18 for Buenos Ayres. Afskibningen af Trælast fra Boston til La Platå<br />
har tiltaget bety<strong>de</strong>ligt i <strong>de</strong> senere Aar og ansloges i <strong>1888</strong> til 50 Mill. Fod,<br />
hovedsagelig Gran. Mange Skibe ville altsaa kunne fin<strong>de</strong> Beskjæftigelse i <strong>de</strong>nne<br />
Fart. Noteringerne til Australien vare i Begyn<strong>de</strong>isen af åaret 20 Sh. à 22<br />
Sh. 6 D. pr Ton af 40 Kubikfod for Melbourne (store Skibe), og 25 Sh. à 30<br />
Sh. for Brisbane, Sydney og New Zealands Havne. I Juli steg disse Fragter<br />
i samme Forhold s<strong>om</strong> <strong>de</strong> övrige, og Skibe slutte<strong>de</strong>s i <strong>de</strong>n sidste Del af Aaret<br />
til 40 Sh. à 45 Sh. pr Ton af 40 Kubikfod til forskjellige australiske Pladse.<br />
Ser. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 33
514<br />
De norske Dampskibe i Störrelse mellem 375 og 500 Tons, s<strong>om</strong> vare<br />
beskjæftige<strong>de</strong> i Fragtfarten mellem Cuba <strong>och</strong> Boston, erholdt fra £ 375 til £<br />
450 pr Maaned i Saisonen, s<strong>om</strong> varer fra Marts til August.<br />
De transatlantiske Dampskibsfragter fra Boston notere<strong>de</strong>s i <strong>1888</strong> saale<strong>de</strong>s:<br />
I Brunswick vare Gjennemsnitsfragterne i <strong>de</strong>n förste Halv<strong>de</strong>l af Aaret for<br />
Trælast Doll. ll - 50 pr 1,000 Fod til Spanien og Portugal og Doll. 14 til La<br />
Platå; for Harpix 3 Sh. pr Barrel til England, Holland og Tydskland, 4 Sh. til<br />
Kusland, Doll. 1 til Spanien og Portugal; for Terpentin 3 Sh. 4 D. pr Barrel<br />
til England, Holland og Tydskland. I <strong>de</strong>n sidste Halv<strong>de</strong>l af Aaret steg Trælastfragterne<br />
og vare Noteringerne til Spanien og Portugal Doll. 12"5 0 og tit<br />
La Platå Doll. 15 pr 1,000 Fod.<br />
B<strong>om</strong>uldsfragterne fra Charleston til Liverpool vare gjennemsnitligen 5 Sh.<br />
16 D. i <strong>de</strong> förste 6 Maane<strong>de</strong>r og 3 Sh. 8 D. i <strong>de</strong> sidste Maane<strong>de</strong>r. For smaa<br />
Skibe har <strong>de</strong>t været for<strong>de</strong>lagtigere at läste Tjære og Beg, i<strong>de</strong>t Fragterne for<br />
disse Artikler fra Charleston forholdsvis har været höiere.<br />
Fra Pascagoula var Gjennemsnitsfragten i Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret £ 4. 10<br />
pr S:t Pet, Standard, I S<strong>om</strong>merens Löb steg Fragterne til £ 4. 15 à<br />
£ 5. Stigningen vedvare<strong>de</strong> udover Hösten, og ved En<strong>de</strong>n af Aaret vare<br />
Noteringerne £ 6. 10 pr Standard skaaran Last og 38 à 40 Sh. pr Load<br />
hugget Tömmer til England, og Doll. 20 à 21 pr 1,000 Fod skaaren Last til<br />
Brasilien og La Platå.<br />
Fra Pensacola var Gjennemsnitsfragten i <strong>de</strong>n förste Halv<strong>de</strong>l af Aaret £<br />
4 17 Sh. 6 D. pr S:t Pet. Standard for skaaren Last eg 30 Sh. pr Load<br />
for hugget Tömmer til England. Un<strong>de</strong>r S<strong>om</strong>meren begyndte <strong>de</strong>n samme Stigning,<br />
s<strong>om</strong> hav<strong>de</strong> fun<strong>de</strong>t Sted i <strong>de</strong> andre amerikanske Havne, og Noteringerne<br />
vare ved Udgangen af Aaret £ 6. 10 for skaaren Last og 35 Sh. for hugget<br />
Tömmer.<br />
Indvandringen til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater har tiltaget i <strong>de</strong>t sidste Finansaar,<br />
dog ikke saa stærkt s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Finansaar. Antallet af Invandrere<br />
ank<strong>om</strong>ne fra andre Lan<strong>de</strong> end Canada og Mexico udgjor<strong>de</strong> i <strong>1888</strong> 546,889<br />
mod 490,109 i 1887. Tilvæxten belöb sig altsaa til 56,780 eller 11-R8 %.<br />
Fölgen<strong>de</strong> Tabel viser Invandrernes Antal og Nationalitet i <strong>1888</strong>, sammenlignet<br />
med 1887:
515<br />
Invandring fra 1887 <strong>1888</strong> Tilvæxt<br />
Storbritannien og Irland 161,748 182,203 20,455<br />
Tydskland ._ 106,865 109,717 2,852<br />
Sverige 42,836 54,698 11,862<br />
Norge 16,269 18,264 1,995<br />
Danmark 8,524 8,962 438<br />
Schweiz 5,214 7,737 2,523<br />
Frankrige 5,034 6,454 1,420<br />
Italien 47,532 51,075 3,543<br />
Det övrige Europa 87,431 97,414 9,983<br />
De övrige Ver<strong>de</strong>ns<strong>de</strong>le 8,656 10,365 1,709<br />
Summa 490,109 546,889 56,780<br />
Den procentvise Tilvæxt af Indvandringen fra Europa udtrykkes ved fölgen<strong>de</strong><br />
Tal:<br />
Schweiz - 48-4 %<br />
Frankrige 28'2 »<br />
De skandinaviske Lan<strong>de</strong><br />
Storbritannien og Irland..<br />
21" 1 »<br />
12 - 7 »<br />
Italien 7'4 »<br />
Tydskland _ 2"6 »<br />
Det övrige Europa - 11'4 »<br />
Med Hensyn til Indvandrernes Kjön og Ål<strong>de</strong>r for<strong>de</strong>ler Indvandringen fra<br />
<strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Biger sig saale<strong>de</strong>s:<br />
Un<strong>de</strong>r 15 Aar Mellem 15 og 40 Aar Över 40 Aar<br />
Mandl. Kvl. ialt Mandl. Kvl. ialt Mandl. Kvl. ialt<br />
Fra Sverige 3,075 2,969 6,044 29,687 15,536 45,223 2,000 1,431 3,431<br />
» Norge 1,152 975 2,127 9,900 4,956 14,856 836 445 1,281<br />
Tilsammen Mand. Kvl. ialt<br />
Fra Sverige 34,762 19,936 54,698<br />
» Norge 11,888 6,376 18,264<br />
Med Hensyn til Beskjæftigelse for<strong>de</strong>le <strong>de</strong> svenske og norske Indvandrere<br />
sig s<strong>om</strong> fölger:<br />
Fra Sverige Fra Norge<br />
Tilhören<strong>de</strong> <strong>de</strong> »frie Professioner» 71 56<br />
Haandværkere - 3,410 2,003<br />
Jordbrugere, Arbei<strong>de</strong>re og Tjenestefolk 31,334 8,805<br />
U<strong>de</strong>n Beskjæftigelse - - 19,883 7,400<br />
Af Arvemidler (fraregnet Pensioner til Slægtninge efter i amerikansk<br />
Krigs- eller Orlogstjeneste afdö<strong>de</strong> Svensker eller Nordmænd) hjemsendtes af<br />
Generalkonsulatet i Kalen<strong>de</strong>raaret <strong>1888</strong><br />
Til U<strong>de</strong>nrigs<strong>de</strong>partementet Kr. 114,498"88<br />
» K<strong>om</strong>mercekollegiet » 174"19<br />
Ialt til Sverige Kr. 114,673-07<br />
B <strong>de</strong>t norske Indre<strong>de</strong>partement » 32,822 - 65<br />
Ialt Kr. 147,495-7 2<br />
Karl Woxen.<br />
t. f. Generalkonsul.
Helsingfors <strong>de</strong>n 25 juni 1889.<br />
516<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
II.*<br />
Åberopan<strong>de</strong> min skrifvelse af <strong>de</strong>n 30 sistlidne mars f<strong>år</strong> jag äran härmed<br />
vördsamt öfversända tvänne af mig, på grund af <strong>de</strong> af härvaran<strong>de</strong> tullstyrelse<br />
i <strong>de</strong>ssa dagar välvilligt lemna<strong>de</strong> uppgifter, utarbeta<strong>de</strong> förteckningar öfver <strong>de</strong>n<br />
hufvudsakliga <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen emellan Sverige <strong>och</strong> Finland un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong>,<br />
upptagan<strong>de</strong> <strong>de</strong> artiklar, hvilkas tullvär<strong>de</strong> beräknats till minst 10,000 Fmk;<br />
<strong>och</strong> har jag för jemförelsens skull ansett mig böra <strong>de</strong>rvid jemväl foga uppgifter<br />
för motsvaran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887, i <strong>de</strong>n mån sådant låtit<br />
sig göra.<br />
Af <strong>de</strong>nna jemförelse framg<strong>år</strong> att importen <strong>från</strong> Sverige, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1887 steg<br />
till ett sammanlagdt vär<strong>de</strong> af Fmk 7,525,381 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> endast uppgått<br />
till Fmk 7,455,161, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att vär<strong>de</strong>t af exporten till Sverige <strong>från</strong> Finland<br />
un<strong>de</strong>r samma perio<strong>de</strong>r utgjor<strong>de</strong> respektive Fmk 9,024,947 <strong>och</strong> Fmk 8,727,174,<br />
hvadan alltså vär<strong>de</strong>t af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen emellan Sverige <strong>och</strong> Finland un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong> så väl i fråga <strong>om</strong> import s<strong>om</strong> export något un<strong>de</strong>rstiger motsvaran<strong>de</strong><br />
vär<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et.<br />
I afseen<strong>de</strong> å importen <strong>från</strong> Sverige visar sig <strong>år</strong> <strong>1888</strong> en <strong>de</strong>lvis rätt<br />
märkbar ökning un<strong>de</strong>r rubrikerna gråsidor <strong>och</strong> sey, sill, oskuren kork, murtegel,<br />
elektrotekniska apparater, tackjern, stångjern, jern- <strong>och</strong> stålplåt, vanligt<br />
svartsmi<strong>de</strong>, trän, koksalt, dynamit, tunnbindarearbeten, säckväfna<strong>de</strong>r, ylleväfna<strong>de</strong>r<br />
samt åkerbruks- <strong>och</strong> trädg<strong>år</strong>dsredskap, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att ett motsatt förhållan<strong>de</strong><br />
kan konstateras un<strong>de</strong>r rubrikerna b<strong>om</strong>ull, böcker, viner i fastager, höfrö, krita,<br />
b<strong>om</strong>ullsgarn, hudar <strong>och</strong> skinn, kaffe, skuren kork, jernmalm, maskiner af jern<br />
<strong>och</strong> stål, mejeriredskap, spik, fotogen, trä- <strong>och</strong> pappersmassa, korn, rågmjöl<br />
<strong>och</strong> malt samt krut.<br />
Hvad åter beträffar exporten till Sverige un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, visa rubrikerna<br />
böcker, hornboskap, dref, fartyg <strong>och</strong> båtar, strömming, kött, rep <strong>och</strong> tåg, tjära,<br />
spiror <strong>och</strong> master, stock- <strong>och</strong> sågtimmer, bjelkar <strong>och</strong> spärrar, sleepers, björkved,<br />
<strong>om</strong>alen hafre <strong>och</strong> råg samt filtar någon ökning, men kan i motsats <strong>de</strong>rtill en<br />
icke obetydlig minskning sp<strong>år</strong>as un<strong>de</strong>r rubrikerna hästar, svin, lax, skogsfogel,<br />
råa hudar, oljekakor, smör, papper, potatis, beck, aspvirke, barrved <strong>och</strong> trådrullar.<br />
I fråga <strong>om</strong> Norges <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning med Finland un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, steg<br />
importen <strong>från</strong> förstnämnda land <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r till ett sammanlagdt vär<strong>de</strong> af Fmk<br />
413,585 emot Fmk 972,242 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 samt exporten till samma land<br />
till Fmk 149,000 emot Fmk 69,416 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887. Af införselsbeloppet<br />
faller Fmk 390,000 på fiskvaror, <strong>de</strong>ribland för 870,000 kg. sill 304,000 Fmk<br />
<strong>och</strong> för 191,000 kg. sey 86,000 Fmk; motsvaran<strong>de</strong> belopp un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> stiga <strong>de</strong>remot till respektive 903,000 <strong>och</strong> 57,000 Fmk. Utförseln till<br />
Norge nn<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et best<strong>år</strong> uteslutan<strong>de</strong> af 5 segelfartyg till vär<strong>de</strong> af 149,400<br />
Fmk, medan un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 till samma land exportera<strong>de</strong>s 6 fartyg till vär<strong>de</strong><br />
af 56,000 Fmk.<br />
* Afd. I., se sid. 161.
517<br />
Jemföran<strong>de</strong> förteckning öfver <strong>de</strong>n hufvudsakliga exporten <strong>från</strong> Finland till<br />
Sverige un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en <strong>1888</strong> <strong>och</strong> 1887.
518<br />
Jemföran<strong>de</strong> förteckning öfver <strong>de</strong>n hufvudsakliga importen <strong>från</strong> Sverige till<br />
Finland un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en <strong>1888</strong> <strong>och</strong> 1887.
519
520<br />
M. Björnstjerna.
521<br />
S:t Petersburg (Generalkonsulatet) <strong>de</strong>n 31 <strong>de</strong>cember <strong>1888</strong>.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 57 svenska fartyg <strong>om</strong> 12,916 tons<br />
» » » i barlast 93 j> » j> 27,459 »<br />
» Norge » med last 7 B B B 2,313 »<br />
» » » i barlast 6 » B » 2,086 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r B med last 67 » B B 20,790 »<br />
» B » i barlast 33 » » s 12,704 »<br />
Till Sverige afgingo med last 140 » » B 37,310 B<br />
» B » i barlast 7 B B B 2,967 B<br />
» Norge B med last 20 B B B 7,318 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r » B 82 B B B 25,397 B<br />
» B B i barlast 12 B » B 4,432 B<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 17 norska B B 4,224 B<br />
» » B i barlast 5 B B B 1,923 B<br />
» Sverige B med last I B B B 68 »<br />
» » » i barlast 2 B B B 361 B<br />
» andra län<strong>de</strong>r » med last 179 » B B 71,338 B<br />
» B s i barlast 36 B B » 12,098 B<br />
Till Norge afgingo med last 18 B B B 5,972 B<br />
» Sverige B B 4 » B B 1,422 B<br />
» B s i barlast 6 B B B 4,193 B<br />
» andra län<strong>de</strong>r B med last 171 B » B 61,073 »<br />
» B B i barlast 37 » B » 15,331 B<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 328 <strong>om</strong> 111,649<br />
tons, <strong>de</strong>raf 131 svenska <strong>om</strong> 36,019 tons <strong>och</strong> 197 norska <strong>om</strong> 75,630 tons.<br />
Antalet med last af gångna fartyg utgjor<strong>de</strong> 435 <strong>om</strong> 138,492 tons, <strong>de</strong>raf 242<br />
svenska <strong>om</strong> 70,025 tons <strong>och</strong> 193 norska <strong>om</strong> 68,467 tons. I jemförelse med<br />
svensk-norska skeppsfarten på distriktet <strong>år</strong> 1887, visar <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> sålunda en<br />
förminskning så väl till antalet fartyg s<strong>om</strong> till drägtigheten, nämligen 77 med<br />
last ank<strong>om</strong>na fartyg <strong>om</strong> 6,951 tons <strong>och</strong> 111 med last afgångna fartyg <strong>om</strong><br />
15,724 tons.<br />
Årets skeppsfart har inbringat:<br />
af svenska fartyg s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mit r rub. 242,452<br />
B B B B afgått B 537,710<br />
J> norska » B ank<strong>om</strong>mit B 565,110<br />
» B » B afgått » 581,600<br />
Summa bruttoink<strong>om</strong>ster rub. 1,926,872<br />
eller à 55 copek pr 1 krona kr. 3,503,400<br />
s<strong>om</strong> med 591,600 kr. öfverstiger bruttoink<strong>om</strong>sten för <strong>år</strong> 1887. I allmänhet<br />
voro frakterna <strong>år</strong> <strong>1888</strong> högre än <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en <strong>och</strong> betinga<strong>de</strong> ungefär:
522<br />
till Norge 20 à 24 riksmark pr läst<br />
» Sverige 12 à 16 » » (ostkusten)<br />
i) » 14 à 18 » » (vestkusten)<br />
» Tyskland__ 11 à 14 » »<br />
» Danmark _ 17 à 20 » »<br />
» England _. 19 à 27 shillings »<br />
Till S:t Petersburg <strong>och</strong> Kronstadt ank<strong>om</strong>mo <strong>år</strong> <strong>1888</strong> af olika nationer<br />
tillsammans 1,707 fartyg <strong>om</strong> 1,018,069 tons drägtighet, nämligen 1,207 ångfartyg<br />
<strong>om</strong> 888,229 tons <strong>och</strong> 500 segelfartyg <strong>om</strong> 129,840 tons. Jemförd med<br />
skeppsfarten på S:t Petersburg <strong>och</strong> Kronstadt <strong>år</strong> 1887 visar sig sålunda en<br />
förminskning till antalet med 210 fartyg <strong>och</strong> till drägtigheten med 27,144 tons.<br />
Den nya sjökanalens inflytan<strong>de</strong> gör sig med hvarje <strong>år</strong> allt mera märkbart <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong><br />
att fartyg <strong>om</strong> större drägtighet numera kunna obehindra<strong>de</strong> uppk<strong>om</strong>ma<br />
till S:t Petersburg. Kanalens normala vattenstånd är 22 engelska fot <strong>och</strong> förli<strong>de</strong>n<br />
s<strong>om</strong>mar lasta<strong>de</strong> i Newaflo<strong>de</strong>n ett fartyg s<strong>om</strong> mätte 2,660 tons, hvilket<br />
förr aldrig varit möjligt. Förut<strong>om</strong> redan uppgifna svenska <strong>och</strong> norska fartyg,<br />
ank<strong>om</strong>mo till S:t Petersburg <strong>och</strong> Kronstadt:<br />
646 engelska <strong>om</strong> 570,994 tons<br />
285 tyska » 145,633 »<br />
253 danska » 119,627 »<br />
96 ryska » 28,537 »<br />
46 holländska » 23,089 »<br />
4 franska » 3,171 »<br />
2 spanska » 2,710 »<br />
2 österrikiska » 829 »<br />
1 italienskt » 620 »<br />
Sjöfarten i Kronstadt vara<strong>de</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong>n —r—^— till <strong>de</strong>n — <strong>de</strong>cember.<br />
10 maj 14<br />
Till Rysslands samtliga hamnar i Europa ank<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n <strong>från</strong> <strong>de</strong>n<br />
1 januari till <strong>de</strong>n 1 <strong>de</strong>cember <strong>1888</strong>:<br />
med last 5,229 fartyg <strong>om</strong> 2,776,130 tons<br />
i barlast<br />
<strong>och</strong> afgingo:<br />
8,081 » » 4,953,184 »<br />
med last 11,933 » » 7,010,546 »<br />
i barlast 1,201 » J> 699,552 »<br />
Från Sverige inför<strong>de</strong>s till S:t Petersburg <strong>år</strong> <strong>1888</strong> följan<strong>de</strong> varor: 6,290<br />
centner tackjern, 10,555 centner <strong>och</strong> 19,758 bundtar stångjern, 1,700 fat<br />
rödfärg, 5,203 fat <strong>och</strong> 2,000 centner krita, 8,700 fat cement, 1,017,500<br />
stycken,<strong>och</strong> 1,426 centner tegel, 1,220 centner <strong>och</strong> 250 säckar lera, 54,136<br />
st. t<strong>om</strong>fat, 1,392 tons fältspat, 5,385 centner <strong>och</strong> 8,585 st. lerrör, 112 fat<br />
vitriol, 500 st. tyres <strong>och</strong> 15 lådor konserver.<br />
Till Reval inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige 17,984 pud eldfast tegel, 26,327 pud<br />
vanligt tegel, 2,463 lerrör, 15,404 pud jern i stänger, 237 pud stål <strong>och</strong> 124<br />
pud kräpp.<br />
Af norska varor inför<strong>de</strong>s till distriktet till S:t Petersburg 3,500 tunnor<br />
sill, 2,555 balar trämassa, 772 tons gatsten <strong>och</strong> 5,000 st. t<strong>om</strong>fat; till Reval<br />
<strong>och</strong> Baltischport 25,279 tunnor sill.
523<br />
Från S:t Petersburg <strong>och</strong> Kronstadt utför<strong>de</strong>s till Sverige med 143 fartyg<br />
af olika nationer mot 205 fartyg <strong>år</strong> 1887 hufvudsakligast följan<strong>de</strong> varor, nämligen:<br />
7,038 pud lin, 137 pud mineralolja, 156,900 pud petroleum, 726 pud<br />
talg, 36,548 pud oljekakor, 59,506 pud solrosfrökakor, 267,656 pud benmjöl,<br />
28,766 pud kli, 34,964 tschetvert hvete, 3,296 tschetvert hafre, 187,525<br />
tschetvert råg, 23,398 tschertvert linfrö, 12,965 st. bastmattor, 1,775 lådor<br />
gummiskor, 16,300 pud malt <strong>och</strong> 96,096 kbf. aspvirke.<br />
Från Reval <strong>och</strong> Baltischport till Sverige: 70,089 pud hafre, 57,400 pud<br />
råg, 20,460 pud hvete, 130,493 pud oljekakor, 35,251 pud lin, 364 pud<br />
hampa, 1,140 st. bastmattor <strong>och</strong> 85,756,175 gra<strong>de</strong>r spiritus.<br />
Från Narva till Sverige 10,112 tschetvert råg.<br />
Till Norge utför<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1888</strong> <strong>från</strong> S:t Petersburg <strong>och</strong> Kronstadt med 34<br />
fartyg, mot samma antal <strong>år</strong>et förut, följan<strong>de</strong> varor, nämligen: 23,784 pud petroleum,<br />
3,000 tschetvert hvete, 215 tschetvert hafre, 127,615 tschetvert råg,<br />
3,090 st. bastmattor <strong>och</strong> 61,400 kbf. aspvirke. Från Reval <strong>och</strong> Baltischport<br />
319,299 pud råg <strong>och</strong> 970 st. bastmattor.<br />
Sammanlagda utförseln af spanmål, mjöl <strong>och</strong> gryn <strong>från</strong> S:t Petersburg till<br />
olika län<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r loppet af <strong>år</strong> <strong>1888</strong> uppgick till 8,197,525 tschetvert <strong>och</strong><br />
kuhl, representeran<strong>de</strong> en vigt af 59,480,000 pud. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n föregåen<strong>de</strong> fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n<br />
utför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> S:t Petersburg af samma artiklar:<br />
<strong>år</strong> 1887 7,350,600 tschetvert <strong>och</strong> kuhl<br />
» 1886 _ 7,284,300 » »<br />
» 1885 6,149,800 » »<br />
B 1884 7,636,900 » »<br />
B 1883 7,847,000 » »<br />
Från Bevol <strong>och</strong> Baltischport utför<strong>de</strong>s af <strong>de</strong>ssa artiklar sammanlagdt:<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong> 2,323,281 tschetvert <strong>och</strong> kuhl<br />
» 1887 2,034,718 » B<br />
B 1886 747,210 B B<br />
B 1885 920,237 B B<br />
B 1884 1,739,800 » B<br />
Hela Kysslands <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första elfva måna<strong>de</strong>rna af <strong>år</strong><br />
<strong>1888</strong> utgjor<strong>de</strong> 1,008,803,000 rubel, hvaraf faller på export <strong>från</strong> Ryssland<br />
700,846,000 rubel <strong>och</strong> på import till Ryssland 307,957,000. Exporten visar<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna tid en förökning af 160,796,000 rubel mot föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, men<br />
importen <strong>de</strong>remot en förminskning af 1,997,000 rubel. Främsta rummet bland<br />
exportartiklar <strong>från</strong> Ryssland intages af<br />
spanmål för ett vär<strong>de</strong> af 404.441,000 rubel<br />
andra lifsme<strong>de</strong>l B 44,683,000 »<br />
råämnen <strong>och</strong> halffabrikater » 220,544,000 »<br />
fabrikater » 19,021,000 »<br />
boskap B 12,157,000 B<br />
Spanmål ensamt visar en förökning mot föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> af närmare<br />
114,927,000 rubel <strong>och</strong> råämnen samt halffabrikater med 33,197,000 rubel.<br />
Af socker utför<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1888</strong> 5,241,725 pud, hvaraf 1,257,380 pud mer än<br />
<strong>år</strong> 1887.
524<br />
Importartiklar till Ryssland voro hufvudsakligast:<br />
lifsme<strong>de</strong>l för ett vär<strong>de</strong> af 48,654,000 rubel<br />
råämnen <strong>och</strong> halffabrikater » 201,246,000 »<br />
fabrikater B 57,461,000 »<br />
boskap B 596,000 »<br />
Ibland införselartiklar tillåter jag mig här nedan namngifva en <strong>de</strong>l, hvaraf<br />
äfven import <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge brukar förek<strong>om</strong>ma, nämligen:<br />
fisk, marinerad för ett vär<strong>de</strong> af rubel 728,000<br />
sill, saltad samt stockfisk B » 5,628,000<br />
annan fisk, färsk <strong>och</strong> saltad » B 754,000<br />
stenkol » B 11,129,000<br />
cokes » B 1,342,000<br />
cement B B 518,000<br />
lerfabrikater <strong>och</strong> rör B B 838,000<br />
tackjern (mot 4,400,000 <strong>år</strong> 1887) » B 1,999,000<br />
stångjern B B 3,612,000<br />
jernplåt B B 3,611,000<br />
jernbleck B B 5,072,000<br />
stålplåt <strong>och</strong> stålbleck B » 492,000<br />
stål i stänger B B 1,567,000<br />
bly _ B B 2,753,000<br />
koppar <strong>och</strong> kopparplåt B B 240,000<br />
eldfast tegel B B 531,000<br />
tackjern B B 347,000<br />
föremål af gjutjern B B 619,000<br />
d:o af jern <strong>och</strong> stål B B 4,483,000<br />
stål- <strong>och</strong> jerntråd B » 203,000<br />
landtbruksmaskiner <strong>och</strong> redskap ... B B 2,588,000<br />
maskiner <strong>och</strong> apparater B B 171,000<br />
jernfartyg B B 2,028,000<br />
träfartyg » B 151,000<br />
Un<strong>de</strong>r perio<strong>de</strong>n <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 1 januari till <strong>de</strong>n 1 <strong>de</strong>cember <strong>1888</strong> uppgingo<br />
Rysslands tullink<strong>om</strong>ster till ett belopp af 55,607,000 rubel i guldvaluta, utvisan<strong>de</strong><br />
en stegring af 4,527,000 rubel i guld mot samma tidrymd 1887.<br />
De nästföregåen<strong>de</strong> fem <strong>år</strong>en utgjor<strong>de</strong> tullink<strong>om</strong>sterna, evalvera<strong>de</strong> till pappersrubel:<br />
<strong>år</strong> 1883 rubel 96,148,000<br />
» 1884 B 93,541,000<br />
» 1885 B 90,050,000<br />
B 1886 B 92,116,000<br />
» 1887 B 86,413,000<br />
Rysslands samtliga statsink<strong>om</strong>ster un<strong>de</strong>r förutnämn<strong>de</strong> period uppgingo till:<br />
A) budgetsmessiga ink<strong>om</strong>ster rubel 762,067,000<br />
B) ink<strong>om</strong>ster för räkning <strong>år</strong> 1887 B 20,703,000<br />
C) d:o B B B 1889 B 133,000<br />
tillsammans rubel 782,903,000
525<br />
Utgifter voro un<strong>de</strong>r samma tid:<br />
betalningar på lån för riksändamål rubel 137,144,000<br />
d:o på jernvägsobligationer » 35,043,000<br />
d:o på lån för lösköpsändamål » 30,279,000<br />
utgifter för statsverkets förvaltning » 474,399,000<br />
tillsammans rubel 676,865,000<br />
Kesultatet af <strong>de</strong> ryska jernvägarnes verksamhet för <strong>år</strong> 1887 är numera<br />
noga faststäldt <strong>och</strong> ur räkenskaperna framg<strong>år</strong> att samtliga ink<strong>om</strong>sterna belöpte<br />
sig till 252,172,754 rubel samt öfverstego <strong>de</strong> för <strong>år</strong> 1886 med 27,621,398<br />
rubel. Trafikkostna<strong>de</strong>rna uppgingo samtidigt till 144,527,328 rubel.<br />
Margarinfrågan har här s<strong>om</strong> annorstä<strong>de</strong>s i hög grad tagit så väl allmänhetens<br />
s<strong>om</strong> myndigheternas uppmärksamhet i anspråk. På initiativ af stadsprefekten,<br />
generallöjtnant Gresser, nedsattes en k<strong>om</strong>mission för att un<strong>de</strong>rsöka<br />
i hvad mån <strong>de</strong> mångfaldiga ryktena <strong>om</strong> smörförfalskningar med margarin eller<br />
andra ämnen ega verklig grund. Det framg<strong>år</strong> af <strong>de</strong> gjorda un<strong>de</strong>rsökningarna<br />
att smörförfalskningar utan tvifvel ega rum, men på samma gång äro åsigterna<br />
<strong>om</strong> margarinet <strong>de</strong>la<strong>de</strong>. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att sådane män s<strong>om</strong> chefen för medicinalförvaltningen,<br />
verkliga statsrå<strong>de</strong>t Batalin, m. fl. hänvisa <strong>de</strong>rpå att margarin,<br />
sammansatt efter franskt mönster, bildar ett sär<strong>de</strong>les smakligt <strong>och</strong> oskadligt<br />
surrogat, hafva andra, sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>n framståen<strong>de</strong> kemikern doktor P<strong>och</strong>l på en<br />
sammank<strong>om</strong>st uti fysikalisk-kemiska sällskapet yttrat sig <strong>om</strong> margarinet på<br />
ett allt annat än för<strong>de</strong>laktigt sätt. En lagstiftning angåen<strong>de</strong> margarin har<br />
ännu icke blifvit stadfäst, men emellertid har stadsprefektea låtit utfärda en<br />
förordning, s<strong>om</strong> föreskrifver att margarin ej f<strong>år</strong> säljas annorlunda än i kärl,<br />
särskildt färga<strong>de</strong> <strong>och</strong> med påskrift »margarin». De anstälda un<strong>de</strong>rsökningarna<br />
gifva vidare vid han<strong>de</strong>n att ej allenast smör utan äfven margarin förfalskas<br />
med fettämnen, <strong>om</strong> hvilkas ursprung all kontroll saknas <strong>och</strong> <strong>de</strong>t är häruti s<strong>om</strong><br />
farorna i sanitärt afseen<strong>de</strong> ligga.<br />
Då tid efter annan förfrågningar till generalkonsulatet ingå beträffan<strong>de</strong><br />
utsigterna för en afsättning i S:t Petersburg af marmor <strong>och</strong> granit, tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t<br />
vara på sin plats att här med<strong>de</strong>la, att endast några få dagsresor <strong>från</strong> S:t Petersburg,<br />
vid strän<strong>de</strong>rna af Onegasjön, förefinnas mäktiga brott af flera olika<br />
marmorarter, af porfyr, diorit, sandsten <strong>och</strong> skiffer, hvilka alla gen<strong>om</strong> sin närhet<br />
till vattenvägarne medgifva en billig transport <strong>och</strong> sålunda försv<strong>år</strong>a en<br />
konkurrens med dylika artiklar <strong>från</strong> främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, hvari<strong>från</strong> transportkostna<strong>de</strong>rna<br />
ställa sig dyrare.<br />
Vexelkurserna på S:t Petersburgs börs voro <strong>de</strong>n 30 <strong>de</strong>cember följan<strong>de</strong>:<br />
London rubel 94'50, 94"—, 94 - 25 pr 10 £<br />
Amsterdam » 7830 » 100 höll. fl.<br />
Berlin » 46'2B, 46l5 » 100 rmk<br />
Paris » 37-20, 37'05 » 100 francs.<br />
För guld (halfimperialer af nya präglingen) notera<strong>de</strong>s samma dag rubel<br />
7'56, 7'59, 7-58.<br />
A svenska fartyg hafva un<strong>de</strong>r navigationsti<strong>de</strong>n blifvit påmönstra<strong>de</strong> tio man<br />
<strong>och</strong> afmönstra<strong>de</strong> elfva man. A norska fartyg påmönstra<strong>de</strong> två <strong>och</strong> afmönstra<strong>de</strong><br />
fyra man.<br />
Anmälda rymningar voro <strong>från</strong> norskt fartyg en man af holländsk nationalitet<br />
<strong>och</strong> <strong>från</strong> svenskt fartyg två man af svensk nationalitet.
Förteckning öfver <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus i S:t Petersburg <strong>och</strong> Kronstadt i hvilka svenskar eller norrmän<br />
äro innehafvare eller <strong>de</strong>legare.<br />
526
527<br />
I konsulatafgifter erla<strong>de</strong>s af<br />
Svenska fartyg: vid hufvudstationen rub. 1,916'30<br />
» vice kons.-stationerna » 909'29<br />
Norska fartyg: » hufvudstationen B 878'58<br />
» vice kons.-stationerna » 2,710'45<br />
tillsammans rub. 6,414'6 2<br />
bvaraf tillföll generalkonsuln rub. 4,485 - 6 3.<br />
Vicekonsuln i Narva uppbär hela afgiften oafkortad.<br />
Till ryska re<strong>de</strong>rier äro försålda svenska ångfartygen »Arschack», »Abassija»<br />
<strong>och</strong> »Persijanin», hvarför köpesummorna icke äro kända.<br />
G. L. Sterky.<br />
Tanger <strong>de</strong>n 8 maj 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong> )<br />
Detta distrikt besöktes utaf summa 49 fartyg <strong>om</strong> 7,011 tons <strong>från</strong> <strong>de</strong><br />
Förena<strong>de</strong> rikena.<br />
Af <strong>de</strong>ssa var ett segelfartyg <strong>om</strong> 199 tons svenskt, <strong>och</strong> ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta fartyg<br />
till Tanger med planklast <strong>från</strong> Sö<strong>de</strong>rhamn samt afgick i barlast till S:t Ybes<br />
i Portugal.<br />
44 norska segelfartyg <strong>om</strong> 5,599 tons samt 4 norska ångfartyg <strong>om</strong> 1,213<br />
tons, eller tillhopa 48 norska fartyg <strong>om</strong> 6,812 tons, ank<strong>om</strong>mo till olika hamnar<br />
in<strong>om</strong> distriktet, nemligen till<br />
Larache 3 fartyg <strong>om</strong> 281 tons<br />
Casablanca (Dar-al-Baida) 6 B 1,079 B<br />
Mazagan ,. 8 B 929 »<br />
Saffi 29 » 4,329 B<br />
Mogador 2 B 194 T><br />
Ett norskt<br />
Summa 48 fartyg <strong>om</strong> 6,812 tons<br />
segelfartyg <strong>om</strong> 289 tons ank<strong>om</strong> i barlast <strong>från</strong> Jvorge. Från<br />
Sverige ank<strong>om</strong> intet norskt fartyg. Från andra län<strong>de</strong>r ank<strong>om</strong>mo 8 norska<br />
fartyg <strong>om</strong> 947 tons med last af socker <strong>och</strong> 39 fartyg <strong>om</strong> 5,5 76 tons i barlast.<br />
Intet norskt fartyg afgick till något af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena. Till andra<br />
län<strong>de</strong>r afgingo 44 norska fartyg <strong>om</strong> 6,023 tons med last. 40 fartyg, <strong>de</strong>raf 3<br />
ångfartyg, afgingo med last af bönor eller majs till England, <strong>och</strong> 1 segelfartyg<br />
med last af ärter till Marseille. 4 norska fartyg <strong>om</strong> 789 tons voro qvarliggan<strong>de</strong><br />
till <strong>år</strong> 1889.<br />
Frakterna hafva stigit betydligt un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista <strong>år</strong>en <strong>och</strong> voro till England<br />
<strong>från</strong> 3 1 /, sh. ända till 5'/a sh. pr eng. quarter. Till Marseille var frakten<br />
<strong>om</strong>kring 3 sh. pr eng. quarter.<br />
De af svenska <strong>och</strong> norska fartyg i fart på distriktet insegla<strong>de</strong> bruttofrakter<br />
utgjor<strong>de</strong> för <strong>år</strong> <strong>1888</strong> enligt lemna<strong>de</strong> uppgifter:<br />
Af ank<strong>om</strong>na svenska fartyg 4,979 kronor<br />
» » norska » 11,242 »<br />
Af afgångna svenska fartyg<br />
Summa 16,221 kronor<br />
kronor<br />
» B norska B 158,806 B<br />
Summa 158,806 kronor<br />
eller summa insegla<strong>de</strong> bruttofrakter 175,027 »
528<br />
Tillförene besöktea <strong>de</strong>tta distrikt endast undantagsvis utaf <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
<strong>rikenas</strong> fartyg, men un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>en har v<strong>år</strong> skeppsfart på <strong>de</strong>tta land<br />
tilltagit, hvilket framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> jemförelsetabell:<br />
Utaf ofvanståen<strong>de</strong> synes huru <strong>de</strong>n norska skeppsfarten på <strong>de</strong>tta distrikt<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>en gått ganska betydligt framåt.<br />
Det är glädjan<strong>de</strong> att se, att <strong>de</strong>n <strong>år</strong> 1886 gjorda början att söka direkt<br />
införa varor <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena till <strong>de</strong>tta land fortg<strong>år</strong>, <strong>och</strong> är anledning<br />
antaga, att <strong>de</strong>nna införsel skall gå framåt, <strong>om</strong> också långsamt, då här många<br />
sv<strong>år</strong>igheter möta, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta af naturen rikt utrusta<strong>de</strong> land ännu st<strong>år</strong> på en<br />
låg utvecklingsgrad.<br />
Från Sverige inför<strong>de</strong>s förra <strong>år</strong>et direkt till Tanger med ett svenskt fartyg<br />
€n last plankor <strong>om</strong> 99 stånd., <strong>och</strong> till Saffi ank<strong>om</strong> direkt <strong>från</strong> Sverige ett tyskt<br />
fartyg med 96 stånd, plankor samt 100 tons stångjern. Mindre partier öl,<br />
punsch, ost <strong>och</strong> tvål hitk<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Sverige, <strong>och</strong> arbetas fortfaran<strong>de</strong>, enligt<br />
med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> uppgifter, på införan<strong>de</strong> af andra svenska artiklar sås<strong>om</strong> hästskor,<br />
hastskosöm, lås, gångjern, knifvar <strong>och</strong> redskap af marockansk mo<strong>de</strong>ll, tändstickor<br />
m. m. Årligen införas fortfaran<strong>de</strong> indirekt ej obetydliga qvantiteter<br />
svenskt stångjern.<br />
Från <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena införas också indirekt ej obetydliga partier plankor.<br />
Från Norge inför<strong>de</strong>s mindre partier hastskosöm <strong>och</strong> öl <strong>och</strong> göras, enligt<br />
med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> uppgifter, försök med införan<strong>de</strong> af andra norska varor sås<strong>om</strong> medicintran,<br />
konserver, pressad sill, tändstickor m. m. Från spanska hamnar, äfvens<strong>om</strong><br />
<strong>från</strong> Gibraltar, hafva fortfaran<strong>de</strong> hitk<strong>om</strong>mit gen<strong>om</strong> mellanhän<strong>de</strong>r partier<br />
af klippfisk för <strong>de</strong>n kristna <strong>och</strong> judiska befolkningen, men lära nu försök göras<br />
att taga klippfisk direkt <strong>från</strong> Norge.<br />
Någon direkt utförsel till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena eg<strong>de</strong> icke rum.<br />
Detta distrikts hamnar äro i allmänhet öppna <strong>och</strong> farliga samt isynnerhet<br />
vinterti<strong>de</strong>n utsatta för sv<strong>år</strong>a stormar. Inloppen till Larache <strong>och</strong> Rabat äro<br />
besvära<strong>de</strong> af sandbankar. Med undantag af fyren å Cap Spartel finnes å afrikanska<br />
kusten ingen fyr förrän uti Senegal. Intet fartyg <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena led skeppsbrott un<strong>de</strong>r förra <strong>år</strong>et, men en båt tillhöran<strong>de</strong> norska skonertbriggen<br />
»Haugar» kantra<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r sv<strong>år</strong>t vä<strong>de</strong>r uti Saffis hamn <strong>de</strong>n 3 juni,<br />
hvarvid tre man af besättningen <strong>om</strong>k<strong>om</strong>mo.<br />
Skör<strong>de</strong>n har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en varit god <strong>och</strong> var förra <strong>år</strong>et utmärkt,<br />
hvilket naturligtvis haft ett välgöran<strong>de</strong> inflytan<strong>de</strong> på exporten <strong>från</strong> kejsardömet<br />
Marocko, hvilken utan tvifvel k<strong>om</strong>mer att ännu mer tilltaga, när en gång <strong>de</strong><br />
höga exporttullarne blifvit ändra<strong>de</strong> samt sultanens exportmonopol å hvete <strong>och</strong><br />
korn borttagits.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t i lan<strong>de</strong>t var godt.<br />
V. E. Cassel.<br />
Innehåll: Antwerpen (tid. 482), Helsingfors (sid. 516), London (sid. 465), S:t Petersburg<br />
(sid. 521), S:t Th<strong>om</strong>as (sid. 480), Tanger (sid. 627), Washington (sid. 504).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1889. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1889. N:o 10.<br />
Havre <strong>de</strong>n 10 april 1889.<br />
(Årsberättelse för 1S88.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 228 svenska fartyg <strong>om</strong> 111,798 tons<br />
B Norge si B 13 B B B 7,081 s><br />
» andra län<strong>de</strong>r » » 131 » B B 73,347 »<br />
» » » i barlast 16 » B B 9,609 »<br />
Till Sverige afgingo med last 79 » » » 43,986 »<br />
B B » i barlast 99 » » » 40,470 »<br />
» Norge B med last 1 » B B 291 »<br />
» » B i barlast 2 » B B 1,328 B<br />
» andra län<strong>de</strong>r » med last 78 » » » 40,922 B<br />
» » » i barlast 132 » » B 76,997 B<br />
Frän Norge ank<strong>om</strong>mo med last 343 norska » B 117,943 »<br />
B B B i barlast 3 B B B 939 B<br />
B Sverige B med last 275 B B B 90,789 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r B B 445 B » B 191,028 B<br />
» B B i barlast 14 B B B 4,523 »<br />
Till Norge afgingo med last 37 J> » B 22,463 B<br />
» B B i barlast 321 B B B 102,327 B<br />
B Sverige » med last 3 B » B 811 B<br />
B B B i barlast 172 B B B 55,977 B<br />
» andra län<strong>de</strong>r » med last 201 B B « 72,594 B<br />
B B B i barlast 341 B B B 150,099 B<br />
Un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n <strong>från</strong> <strong>år</strong> 1885, då distriktet erhöll sin nuvaran<strong>de</strong> <strong>om</strong>fattning,<br />
har <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> sammanlagda skeppsfart haft följan<strong>de</strong> ställning:
530<br />
Med afseen<strong>de</strong> på förhållan<strong>de</strong>t emellan segelfartyg <strong>och</strong> ängare un<strong>de</strong>r nämnda<br />
<strong>år</strong> framg<strong>år</strong> <strong>de</strong>tta af nedan anförda siffror:<br />
Granskas föreståen<strong>de</strong> uppgifter, befinnes såväl <strong>de</strong>n svenska s<strong>om</strong> norska<br />
skeppsfarten un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> i" förhållan<strong>de</strong> till hvart<strong>de</strong>ra af <strong>de</strong> trenne sistförflutna<br />
<strong>år</strong>en hafva ökats, såväl i afseen<strong>de</strong> på fartygens antal s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ras drägtighet.<br />
Evad norska flaggan ang<strong>år</strong>, <strong>om</strong>fattar <strong>de</strong>nna ökning bå<strong>de</strong> ångare <strong>och</strong><br />
segelfartyg, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att beträffan<strong>de</strong> svenska <strong>sjöfart</strong>en ångarnes antal <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
minskats i j<strong>om</strong>förelse med nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et, ehuru <strong>de</strong>ras sammanlagda drägtighet<br />
något uppgått. I fråga <strong>om</strong> ångbåtsfartens ställning till segelfartens må<br />
tilläggas, att ångarne representera 64 % af <strong>de</strong>n svenska samt 26 % af <strong>de</strong>n<br />
norska <strong>sjöfart</strong>en på distriktet.<br />
Följan<strong>de</strong> tvenne tabeller angifva svenska <strong>och</strong> norska skeppsfartens för<strong>de</strong>l<br />
ning på distriktets vigtigare hamnar un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sistförflutna fyra <strong>år</strong>en, qvar"<br />
liggan<strong>de</strong> fartyg j em väl inbegripna:<br />
Svenska fartyg.
531<br />
Korska fartyg.<br />
I Havre har alltså un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> svenska flaggan återvunnit samt till <strong>och</strong><br />
med något förökat <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>nhet, <strong>de</strong>n eg<strong>de</strong> <strong>år</strong> 1885 <strong>och</strong> s<strong>om</strong> icke un<strong>de</strong>r <strong>de</strong><br />
mellanliggan<strong>de</strong> <strong>år</strong>en kunnat upprätthållas. Den svenska <strong>sjöfart</strong>en på hamnen är<br />
emellertid numera till <strong>de</strong>n vida öfvervägan<strong>de</strong> <strong>de</strong>len representerad af ångare, då<br />
nämligen bland ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> fartyg segelfartygen un<strong>de</strong>r nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> endast utgjor<strong>de</strong><br />
24 med en sammanlagd drägtighet af 10,370 tons, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att ångarnes<br />
antal uppgick till 59 med en totaldrägtighet af 32,156 tons. Med icke<br />
många undantag gå <strong>de</strong> svenska ångare, s<strong>om</strong> besöka Havre, i regelbun<strong>de</strong>n fart,<br />
nämligen på linierna Göteborg <strong>och</strong> Stockholm, anlöpan<strong>de</strong> å förstnämnda linien<br />
Köpenhamn <strong>och</strong> å <strong>de</strong>n senare Rouen, Antwerpen <strong>och</strong> Malmö samt norrländska<br />
hamnar. De i sistnämnda farter gåen<strong>de</strong> ångarne inställa naturligtvis sina regelbundna<br />
resor <strong>från</strong> Sverige un<strong>de</strong>r vintermåna<strong>de</strong>rna <strong>och</strong> gå i stället i fraktfart,<br />
ofta i s. k. »time charter» <strong>och</strong> då förnämligast emellan hamnar i Spanien <strong>och</strong><br />
Rouen. Hvad beträffar svenska segelfarten på Havre, är <strong>de</strong>n numera, sås<strong>om</strong><br />
ofvan antydts, af föga bety<strong>de</strong>lse <strong>och</strong> utgöres hufvudsakligen af fartyg i transatlantisk<br />
fart, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att flaggans <strong>de</strong>ltagan<strong>de</strong> i trätransporten <strong>från</strong> Nor<strong>de</strong>n<br />
sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> i <strong>de</strong>t närmaste upphört.<br />
Norska skeppsfarten på hufvudstationen har, efter hvad af förut anförda<br />
siffror framg<strong>år</strong>, <strong>år</strong> <strong>1888</strong> varit mindre än 1887 <strong>och</strong> i synnerhet 1885, ehuru<br />
i viss mån större än 1886. Den ansenligaste <strong>de</strong>len i <strong>de</strong>nna fart tages fortfaran<strong>de</strong><br />
af segelfartyg, af hvilka nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> ank<strong>om</strong>mo 108 drägtiga 46,212<br />
tons, medan <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r norsk flagga ink<strong>om</strong>na ångarne utgjor<strong>de</strong> 50 med en samlad<br />
drägtighet af 27,988 tons. Ehuru i betydligt mindre antal än un<strong>de</strong>r tidigare<br />
<strong>år</strong>, befraktas dock fortfaran<strong>de</strong> norska segelfartyg i trälasttransporten <strong>från</strong><br />
Ostersjöhamnarna, men <strong>de</strong>n största användningen finna emellertid <strong>de</strong>ssa fartyg<br />
i <strong>de</strong>n transatlantiska fraktfarten. Bland norska ångare hafva också flera anländt<br />
till Havre k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>från</strong> aflägsnare orter, sås<strong>om</strong> hamnar vid Svarta hafvet, i<br />
Ostindien m. m., hvilka fartyg varit af jemförelsevis stor drägtighet. Sås<strong>om</strong><br />
bekant upprätthålles jemväl en regulier norsk ångbåtslinie på Havre, nSmligen<br />
med Christiansand, Arendal <strong>och</strong> Christiania.<br />
Om <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart pä Bor<strong>de</strong>aux skrifver <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> svenske<br />
<strong>och</strong> norske vicekonsul s<strong>om</strong> följer:
532<br />
»Från Sverige hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> med last ank<strong>om</strong>mit:<br />
6 svensks ängfartyg med 18 inkl. <strong>om</strong> 10,139 tons, brnttofrakt frcs 258,150<br />
1 norskt » » 1 » » 1,147 » » » 48,000<br />
8 norska segelfartyg >< 8 » i 3,410 » » » 113,900<br />
Tillsammans 27 inkl. <strong>om</strong> 14,696 tons, bruttofrakt frcs 420,050<br />
mot 1887 29 » » 15,010 » » » 314,600<br />
Af <strong>de</strong> svenska ångfartygen ank<strong>om</strong> ett (svenska Loyd) åtta resor direkt <strong>från</strong><br />
Göteborg <strong>och</strong> en resa <strong>från</strong> samma hamn via Fredriksstad, samt ett annat en<br />
resa <strong>från</strong> Gröteborg, hvarjemte två af Stockholms ångf.-re<strong>de</strong>ri bolags fartyg ank<strong>om</strong>mit<br />
7 resor <strong>från</strong> Stockholm, <strong>de</strong>raf en direkt <strong>och</strong> <strong>de</strong> öfriga via norrländsk<br />
hamn, samt ett annat af svenska Loyds fartyg ank<strong>om</strong>mit en resa <strong>från</strong> Sandhamn<br />
(Stockholm) via norrländsk hamn. Laddningarna hafva utgjorts af jern <strong>från</strong><br />
Stockholm <strong>och</strong> Göteborg, trälast <strong>från</strong> Norrland <strong>och</strong> Göteborg samt <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> trämassa<br />
<strong>och</strong> styckegods <strong>från</strong> sistnämnda hamn. Ett större norskt ångfartyg har<br />
äfven k<strong>om</strong>mit en resa med jern <strong>och</strong> trälast <strong>från</strong> Stockholm <strong>och</strong> Norrland, <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong> norska segelfartygen hafva alla k<strong>om</strong>mit med trälast <strong>från</strong> Norrland, hvarjemte<br />
ett af <strong>de</strong>m tillika medför<strong>de</strong> ett parti jern <strong>från</strong> Stockholm.<br />
Från Norge hafva med last ank<strong>om</strong>mit:<br />
2 norska ångfartyg med 13 inkl. <strong>om</strong> 6,266 tons, bruttofrakt frcs 126,200<br />
12 » segelfartyg » 15 » » 4,501 » » 80,600<br />
Tillsammans 28 inkl. <strong>om</strong> 10,767 tons, brnttofrakt frcs 206,800<br />
mot 1887 32 » » 12,202 » » » 228,200<br />
Ett norskt ångfartyg (»Garonne») har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et un<strong>de</strong>rhållit en jemn förbin<strong>de</strong>lse<br />
mellan Christiania <strong>och</strong> Bor<strong>de</strong>aux, <strong>och</strong> <strong>från</strong> förstnämnda plats hit ank<strong>om</strong>mit<br />
12 resor med fyllnadslast <strong>från</strong> andra hamnar i <strong>de</strong>t sydliga Norge (<strong>de</strong>raf<br />
en resa med anlöpan<strong>de</strong> tillika af Göteborg för intagan<strong>de</strong> af ett parti trälast).<br />
Laddningarna hafva bestått af trälast, trämassa, hästskosöm, äfvens<strong>om</strong> sprit, hudar<br />
m. m. Ett annat ångfartyg ank<strong>om</strong> <strong>från</strong> Trondhjem med trälast, likas<strong>om</strong><br />
äfven <strong>de</strong> flesta segelfartygen medfört trälast, nämligen 9 resor, mot 4 laddningar<br />
af trämassa, en af is <strong>och</strong> en af torskr<strong>om</strong>. Ett norskt ängfartyg har un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et <strong>från</strong> Norge ank<strong>om</strong>mit i barlast (engageradt i månadsbefraktning för Bor<strong>de</strong>aux'<br />
räkning).<br />
Från främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r <strong>och</strong> orter hafva ank<strong>om</strong>mit:<br />
6 svenska ångfartyg med 43 inkl. <strong>om</strong> 21,715 tons, bruttofrakt frcs 369,250<br />
2 » segelfartyg » 2 » » 1,255 » » » 48.350<br />
10 norska ångfartyg » 10 » » 5,490 » » » 192,600<br />
37 » segelfartyg » 38 » » 20,977 » » » 737,400<br />
Tillsammans 93 inkl. <strong>om</strong> 49,437 tons, brnttofrakt frcs 1,347,600<br />
samt 3 svenska ångfartyg<br />
16 norska »<br />
med 7 inkl. <strong>om</strong> 4,462 tons<br />
i månadsbefraktning<br />
» 38 » » 15,018 »<br />
Tillsammans 138 inkl. <strong>om</strong> 68,917 tons<br />
mot 1887 138 » » 56,258 tons, bruttofrakt frcs 1,219,000.<br />
De svenska ångfartygen hafva ank<strong>om</strong>mit 44 resor <strong>från</strong> Lissabon (5 ångfartyg<br />
<strong>från</strong> Trelleborg, 1 <strong>från</strong> Landskrona <strong>och</strong> 1 Stockholmsfartyg), en resa <strong>från</strong><br />
Oporto, två <strong>från</strong> Algier, en <strong>från</strong> Alicante <strong>och</strong> Valencia — hufvudsakligen med<br />
vin <strong>och</strong> <strong>de</strong>lvis med fyllnadslast af kork, kli m. m. — samt en resa <strong>från</strong> England<br />
med stenkol <strong>och</strong> en <strong>från</strong> Memel med ekstäfver. De svenska segelfartygen<br />
hafva ank<strong>om</strong>mit, <strong>de</strong>t ena med hvete <strong>från</strong> Australien <strong>och</strong> <strong>de</strong>t andra med trälast<br />
<strong>från</strong> Östersjön (Kronstadt). De norska ångfartygen hafva ank<strong>om</strong>mit 11 resor
533<br />
<strong>från</strong> Lissabon (5 ångfartyg, af hvilka 4 med 10 resor un<strong>de</strong>r månadsbefraktning),<br />
13 resor <strong>från</strong> Algier (af 5 fartyg i månadsbefraktning), 5 resor <strong>från</strong><br />
hamnar i Nordspanien <strong>och</strong> Portugal (4 fartyg i månadsbefraktning), 8 resor<br />
<strong>från</strong> spanska me<strong>de</strong>lhafshamnar (7 fartyg, af hvilka 4 i månadsbefraktning) <strong>och</strong><br />
1 <strong>från</strong> Triest <strong>och</strong> Spalato — samtliga med vinlast, med undantag af en laddning<br />
jern <strong>från</strong> Bilbao — vidare 3 resor med stenkol <strong>och</strong> 2 med styckegods<br />
<strong>från</strong> England, samt 4 fartyg, en resa hvart<strong>de</strong>ra, med ris <strong>från</strong> Ostindien, hvete<br />
<strong>från</strong> Svarta hafvet, majs <strong>från</strong> Marocco samt en last af hampa <strong>och</strong> hafre <strong>från</strong><br />
Pillau. — Af <strong>de</strong> norska segelfartygen hafva 4 ank<strong>om</strong>mit <strong>från</strong> Finland, 1 <strong>från</strong><br />
Kronstadt, 7 <strong>från</strong> Britiska Nordamerika <strong>och</strong> 1 frän Pensacola, hvart<strong>de</strong>ra en<br />
resa med trälast, 6 fartyg <strong>från</strong> New-York med petroleum <strong>och</strong> naphta (<strong>de</strong>ssa<br />
fartyg hafva lossat på red<strong>de</strong>n vid Laroqiie <strong>och</strong> icke ink<strong>om</strong>mit i härvaran<strong>de</strong><br />
hamn), två <strong>från</strong> Sydamerika, <strong>de</strong>t ena med talg, <strong>de</strong>t andra med majs, 10 <strong>från</strong><br />
Vestindien (ett af <strong>de</strong>m 2 resor) med socker <strong>och</strong> rhum, 1 <strong>från</strong> Réunion med<br />
socker, 1 <strong>från</strong> Mozambique med arachi<strong>de</strong>r, 1 <strong>från</strong> Bortre Indien med ris <strong>och</strong><br />
2 <strong>från</strong> Australien med hvete, äfvens<strong>om</strong> ett fartyg, undantagsvis, hitfört en laddning<br />
råsaltad torsk <strong>från</strong> <strong>de</strong>t franska islandsfisket.<br />
I barlast hafva ank<strong>om</strong>mit <strong>från</strong> andra franska hamnar 4 svenska <strong>och</strong> 3<br />
norska ångfartyg samt <strong>från</strong> engelska hamnar 1 svenskt <strong>och</strong> 1 norskt ångfartyg.<br />
Till Sverige hafva med last afgått:<br />
5 svenska ångfartyg med 19 ntkl. <strong>om</strong> 10,737 tons, bruttofrakt frcs 163,600<br />
mot 1887 22 » » 11,968 » » » 150,200<br />
Ett ångfartyg (af svenska Loyd) har gjort 9 resor till Göteborg <strong>och</strong> <strong>de</strong><br />
fyra öfriga (Stockholms ångf.-re<strong>de</strong>ribolag) 10 resor till Malmö <strong>och</strong> Stockholm,<br />
alla med styckegods (vin, cognac, konserver m. m.)<br />
1 svenskt <strong>och</strong> 4 norska segelfartyg hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et afgått i barlast till<br />
Sverige.<br />
Till Norge hafva med last (af styckegods) afgått:<br />
1 ångfartyg med 12 utklareringar <strong>om</strong> 5,90-1 tons, bruttofrakt frcs 62,400<br />
mot 1887 12 » » 5,904 » » » 53,700<br />
18 norska segelfartyg hafva i barlast häri<strong>från</strong> återvändt till Norge.<br />
Till främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r <strong>och</strong> orter hafva med last afgått:<br />
8 svenska ångfartyg med 46 utkl. <strong>om</strong> 23,221 tons, brnttofrakt frcs 278,600<br />
1 svenskt segelfartyg » 1 » » 432 » » » 4,000<br />
13 norska ångfartyg » 15 » » 7,716 » » » 86,200<br />
30 » segelfartyg » 31 » » 13,293 » » » 114,700<br />
Tillsammans 93 utkl. <strong>om</strong> 44,662 tons, bruttofrakt frcs 483,500<br />
samt 3 svenska ångfartyg med 5 utkl. <strong>om</strong> 3,143 tons,<br />
13 norska » ' » 32 » » 12,429 »<br />
i månadsbefraktning<br />
Tillsammans 130 utkl. <strong>om</strong> 60,234 tons.<br />
mot 1887 134 » » 54,628 » bruttofrakt frcs 572,700.<br />
De svenska ångfartygen hafva afgått 43 resor till Lissabon (<strong>de</strong>raf 2 fartyg<br />
med 4 resor un<strong>de</strong>r månadsbefraktning), 1 resa till Algier (månadsbefraktning)<br />
— alla hufvudsakligen med t<strong>om</strong>fat — två resor till Spanien med jernvägssyllar<br />
<strong>och</strong> (<strong>de</strong>lvis) t<strong>om</strong>fat, 4 resor till S:t Petersburg (direkt eller med anlöpan<strong>de</strong><br />
af nordtysk hamn) <strong>och</strong> 1 resa till England med pitprops. Det svenska<br />
segelfartyget afgick också till England med pitprops. De norska ångfartygen<br />
hafva afgått 8 resor till Lissabon <strong>och</strong> 1 till Vianna (Portugal) (<strong>de</strong>raf 4 fartyg,<br />
8 resor, i månadsbefraktning), samt 10 resor till Algier (af 5 fartyg i månadsbefraktning)<br />
<strong>och</strong> vidare 2 till Nordspanien, 6 till Alicante <strong>och</strong> Valencia, 1 till
534<br />
Spalato <strong>och</strong> 1 till Neapel (af sistnämnda 10 resor företogos 8 af 7 fartyg un<strong>de</strong>r<br />
månadsbefraktning) — samtliga <strong>de</strong>ssa resor med utgåen<strong>de</strong> last af hufvudsakligen<br />
t<strong>om</strong>fat för vinimporten till Bor<strong>de</strong>aux —, ett fartyg till Huelva med<br />
jeruvägssyllar (månadsbefraktning) <strong>och</strong> 1 till Cadiz med pitprops. Vidare har ett<br />
fartyg, un<strong>de</strong>r mänadsbefraktning, gjort 5 resor till London med styckegods.<br />
(I allt hafva un<strong>de</strong>r månadsbefraktning 13 särskilda fartyg häri<strong>från</strong> afgått, 32<br />
resor, med last.) Dessut<strong>om</strong> hafva 10 ångfartyg gått till England, <strong>de</strong>raf ett<br />
med styckegods <strong>och</strong> <strong>de</strong> öfriga med pitprops <strong>och</strong> ett till Rotterdam med guano.<br />
Af <strong>de</strong> norska segelfartygen hafva 28 gått till England <strong>och</strong> ett till Belgien med<br />
pitprops, ett till Gua<strong>de</strong>loupe med styckegods <strong>och</strong> ett till New-York med t<strong>om</strong>fat<br />
(för petroleumtra<strong>de</strong>n). Det sistnämnda fartyget intog ifrågavaran<strong>de</strong> laddning<br />
på red<strong>de</strong>n vid Laroque, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>t lossat hit medförd petroleumlast (af <strong>de</strong> öfriga<br />
5 fartygen, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et å nämnda redd lossat petroleum, afgick ett till<br />
England i barlast <strong>och</strong> två med pitprops, likas<strong>om</strong> <strong>de</strong> öfriga två se<strong>de</strong>rmera, på<br />
ny<strong>år</strong>et, likale<strong>de</strong>s afgått till England med sådan last). I barlast hafva un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et afgått 6 norska ångfartyg — 4 till franska hamnar, ett till Portugal <strong>och</strong><br />
ett till England — <strong>och</strong> 7 norska ångfartyg — 2 till Bilbao, ett till Pasages,<br />
2 till Vianna (Portugal) <strong>och</strong> 2 (ill England. Af ank<strong>om</strong>na norska segelfartyg<br />
hafva 9 afgått till utlan<strong>de</strong>t i barlast, nämligen 6 till trälasthamnar (4 Brit.<br />
Nordamerika, 2 till Pensacola), ett (här inköpt) till Philadclphia <strong>och</strong> 2 till<br />
britiska hamnar.»<br />
Röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n utveckling, s<strong>om</strong> svenska <strong>och</strong> norska <strong>sjöfart</strong>en tagit på Rouen,<br />
kan efter uppgifter af vicekonsuln med<strong>de</strong>las, att norska <strong>sjöfart</strong>en <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1888</strong> <strong>från</strong> nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et ökats med 39 fartyg <strong>och</strong> 11,678 tons, medan<br />
samtidigt svenska skeppsfarten tilltagit med 1 fartyg <strong>och</strong> 2,608 tons, samt<br />
att i förhållan<strong>de</strong> till 1886 tillväxten i <strong>sjöfart</strong>en un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> representeras<br />
af 49 norska fartyg med 12,928 tons <strong>och</strong> 27 svenska fartyg med 24,312 tons.<br />
Det befinnes alltså, att norska skeppsfarten på hamnen i jemförelse med <strong>de</strong>n<br />
svenska tilltagit med ett större antal fartyg, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att dock i afseen<strong>de</strong> på<br />
drägtigheten ökningen i <strong>de</strong>n senare varit mera betydan<strong>de</strong>. Inalles utvisar också<br />
norska skeppsfarten 61 fartyg mera än <strong>de</strong>n svenska, men <strong>de</strong>remot har <strong>de</strong>n senare<br />
en större drägtighet af 1,471 tons. Hvad ang<strong>år</strong> förhållan<strong>de</strong>t emellan segelfartyg<br />
<strong>och</strong> ångare upplyses, att bland <strong>de</strong> 96 svenska fartyg, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
besökt Rouen, voro endast 2 segelfartyg, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att samtidigt norska flaggan<br />
på 157 fartyg räkna<strong>de</strong> 54 segelfartyg. Vidare har konstaterats, att <strong>från</strong> <strong>år</strong><br />
1887 antalet af svenska segelfartyg på Rouen minskats med 5, då <strong>de</strong>remot<br />
norska segelflottan tilltagit med 17. Denna senare tillväxt förklaras af en ökad<br />
import till Rouen af petroleum, majs <strong>och</strong> hvete, hvilken import till viss <strong>de</strong>l<br />
försiggått med norska segelfartyg. Betraktas slutligen <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>sjöfart</strong><br />
på Rouen i <strong>de</strong>ss helhet, befinnes <strong>de</strong>nsamma un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> hafva <strong>från</strong><br />
nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et uppgått med 40 fartyg <strong>och</strong> 14,286 tons, medan <strong>de</strong>ss ökning<br />
<strong>från</strong> 1885 motsvaras af icke mindre än 112 fartyg samt 52,954 tons.<br />
Denna efter förhållan<strong>de</strong>na betydan<strong>de</strong> tillväxt har nu stält Rouen främst<br />
bland distriktets hamnar i afseen<strong>de</strong> på <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart, i <strong>de</strong>t<br />
att un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> Rouen sammanlagdt räkna<strong>de</strong> 5 fartyg samt 12,531 tons<br />
mera än hufvudstationen. Öfverlägsenheten inskränker sig dock till svenska<br />
fartyg, hvaremot norska skeppsfarten fortfaran<strong>de</strong> är starkast representerad i<br />
Havre. Den utveckling, s<strong>om</strong> sålunda försports i v<strong>år</strong> <strong>sjöfart</strong> på Rouen, synes<br />
ej heller vara af öfvergfien<strong>de</strong> art, utan kan snarare väntas ytterligare tilltaga,<br />
i synnerhet <strong>om</strong> segelloppet i Seineflo<strong>de</strong>n k<strong>om</strong>mer att förbättras i enlighet med<br />
<strong>de</strong>t här<strong>om</strong> af franska regeringen framstälda förslag, s<strong>om</strong> redan blifvit af <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren<br />
godkändt. Det bör nämligen ihågk<strong>om</strong>mas, att såväl norska s<strong>om</strong>
535<br />
svenska fartyg till största antalet icke äro öfver me<strong>de</strong>ldrägtigheten <strong>och</strong> att <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>rföre äro väl egna<strong>de</strong> till befaran<strong>de</strong> af Seineflo<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> åter är sv<strong>år</strong>tillgänglig<br />
för fartyg af större djupgåen<strong>de</strong>. A andra sidan synes någon minskning i befraktningarna<br />
för Rouen ej vara att förutse, enär <strong>de</strong>n <strong>de</strong>l af dit ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
varor, s<strong>om</strong> icke afses för konsumtion på platsen, ej skall åter utföras utan är<br />
bestämd att forslas vidare till <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t, i hvilket afseen<strong>de</strong> Rouen erbju<strong>de</strong>r<br />
ansenliga för<strong>de</strong>lar, särskildt framför Havre. Den långvariga rivaliteten<br />
emellan <strong>de</strong> båda hamnarna tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>rföre k<strong>om</strong>ma att lösas på sådant sätt, att<br />
Havre blifver en hamn för större fartyg i långfarten äfvens<strong>om</strong> för fartyg, s<strong>om</strong><br />
föra varor afsedda att tagas å ne<strong>de</strong>rlag, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att Rouen hufvudsakligen<br />
drager till sig me<strong>de</strong>lstora fartyg i transporten af varor, s<strong>om</strong> skola konsumeras<br />
in<strong>om</strong> Frankrike. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>en hafva i synnerhet svenska <strong>och</strong> norska<br />
ångare funnit användning i transporten af vin <strong>från</strong> Spanien, Portugal samt Algeriet,<br />
s<strong>om</strong> numera i stor skala försigg<strong>år</strong> öfver Rouen, <strong>och</strong> allt anty<strong>de</strong>r, att<br />
v<strong>år</strong>a fartyg jemväl för framti<strong>de</strong>n k<strong>om</strong>ma att i <strong>de</strong>nna fart erhålla företrä<strong>de</strong>t,<br />
då <strong>de</strong>t visat sig, att <strong>de</strong> skandinaviske fartygsbefälhafvarne sär<strong>de</strong>les lägga sig<br />
vinn <strong>om</strong> att väl v<strong>år</strong>da <strong>och</strong> stufva lasten, s<strong>om</strong> sålunda vanligen framk<strong>om</strong>mer<br />
utan haveri, hvilket <strong>de</strong>remot icke så allmänt skall vara förhållan<strong>de</strong>t när transporten<br />
försigg<strong>år</strong> med fartyg af annan nationalitet.<br />
Hvad ang<strong>år</strong> <strong>de</strong> öfriga af ofvan <strong>om</strong>förmälda hamnar i distriktet, kan sägas,<br />
att i Dieppe båda län<strong>de</strong>rnas skeppsfart un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> visat tillväxt i förhållan<strong>de</strong><br />
till hvart<strong>de</strong>ra af <strong>de</strong> tre föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en. I Calais har åter såväl svenska<br />
s<strong>om</strong> norska skeppsfarten un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> ökats <strong>från</strong> 1887 <strong>och</strong> 1886, utan att<br />
dock nå samma bety<strong>de</strong>nhet s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885. I Dunkerque har svenska<br />
flaggan sedan 1885 blifvit för hvarje <strong>år</strong> talrikare representerad, medan ett nästan<br />
all<strong>de</strong>les motsatt förhållan<strong>de</strong> inträdt beträffan<strong>de</strong> <strong>de</strong>n norska skeppsfarten,<br />
s<strong>om</strong> nämligen, med bortseen<strong>de</strong> <strong>från</strong> 1887, då en anmärkningsvärd ökning gjor<strong>de</strong><br />
sig gällan<strong>de</strong>, uppvisat ett <strong>år</strong>ligen allt ringare antal fartyg. Hvad till sist beträffar<br />
Honfleur, hafva norska fartygen un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> besökt <strong>de</strong>nna hamn i<br />
större antal <strong>och</strong> med större drägtighet än un<strong>de</strong>r något af <strong>de</strong> närmast föregåen<strong>de</strong><br />
tre <strong>år</strong>en, medan <strong>de</strong> svenska väl vuxit i antal, men dock utvisa en ringare drägtighetssiffra<br />
än bå<strong>de</strong> <strong>år</strong> 1886 <strong>och</strong> 1885.<br />
I <strong>de</strong>nna förbin<strong>de</strong>lse kan <strong>om</strong>nämnas, att engelska sjöförsäkringsbolag uppgifvas<br />
hafva beslutat öka assuranspremierna för fartyg, s<strong>om</strong> besöka hamnarna<br />
vid Dunkerque, Calais <strong>och</strong> Rouen. Derest <strong>de</strong>nna åtgärd, s<strong>om</strong> väckt mycket<br />
uppseen<strong>de</strong> i Frankrike, k<strong>om</strong>mer att vidmakthållas, antages <strong>de</strong>n engelska skeppsfarten<br />
på ifrågavaran<strong>de</strong> hamnar blifva i någon mån försv<strong>år</strong>ad, hvilket å andra<br />
sidan tor<strong>de</strong> ställa sig för<strong>de</strong>laktigt för konkurreran<strong>de</strong> nationers fartyg.<br />
Un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> inköptes in<strong>om</strong> distriktet 5 norska fartyg af en sammanlagd<br />
drägtighet af 2,654 tons.<br />
De upptjenta bruttofrakterna utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong>:<br />
För svenska fartyg ank<strong>om</strong>na kr. 2,903,003<br />
» » » afgångna — » 526,387 ]jr. 3^429,390<br />
B norska » ank<strong>om</strong>na kr. 6,904,609<br />
» » » afgångna B 580,885 s 7 435 494<br />
eller tillsammans - kr. 10,914,884<br />
Detta resultat visar sig vara mera för<strong>de</strong>laktigt än un<strong>de</strong>r något af <strong>de</strong> trenne<br />
nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en, då fraktförtjensten utgjor<strong>de</strong>:
536<br />
År 1887 kr. 8,953,698<br />
B 1886 » 8,504,675<br />
» 1885 B 9,894,843<br />
Om <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> notera<strong>de</strong> fraktsatser för svenska <strong>och</strong> norska fartyg<br />
kanna följan<strong>de</strong> uppgifter med<strong>de</strong>las:<br />
med segelfartyg<br />
B ångfartyg<br />
Trä, pr Ptbg-std, <strong>från</strong> Sverige, till hamn vid Kanalen.<br />
30 à 32 frcs <strong>från</strong> Göteborg.<br />
39 » B Mem.<br />
38 à 50 » i juli—aug.<br />
50 à 65 j> i sept.—nov.<br />
<strong>från</strong> norrländsk hamn.<br />
[39 à 40 » <strong>från</strong> Stockholm.<br />
[ 53 à 68 B i juli—nov. <strong>från</strong> norrländsk hamn<br />
Till hamn vid Atlantiska hafvet.<br />
med segelfartyg<br />
32 à 33 frcs <strong>från</strong> Göteborg.<br />
43 à 80 » B norrländsk hamn.<br />
B ångfartyg 55 B B Göteborg.<br />
.60 à 75 » B norrländsk hamn.<br />
Från Norge till hamn vid Kanalen.<br />
med segelfartyg<br />
23 à 30 frcs (början af <strong>år</strong>et).<br />
38 à 45 B (senare <strong>de</strong>len af <strong>år</strong>et).<br />
3> ångfartyg 35 à 40 » <strong>från</strong> Trondhjem.<br />
Till hamn vid Atlantiska hafvet.<br />
med segelfartyg 28 à 54 frcs.<br />
B ångfartyg 50 B <strong>från</strong> Trondhjem.<br />
Från Amerika.<br />
£ 3 à 4. 10.<br />
Pitchpine:<br />
£ 4. 15 à 5. 15.<br />
Logwood, pr ton, <strong>från</strong> Savannah 27 sh. 6 d.<br />
Cap Haitien 35 frcs, 40 sh., 47 sh. 6 d. à 48 sh. 6 d.<br />
Black River 26 à 27 sh.<br />
Laguna 29 à 32 sh. 6 d.<br />
San D<strong>om</strong>ingo City 40 sh.<br />
Fort Liberté 40 à 41 sh. 6 d.<br />
Campéche 35 frcs.<br />
Mahogny, pr ton, 40 à 57 sh. 6 d.<br />
Trämassa <strong>från</strong> Norge, pr ton, 11 "50 à 14 - 50 frcs.<br />
Js <strong>från</strong> Norge, pr ton, till hamn vid Kanalen 13 à 15 frcs.<br />
» » » Atlantiska hafvet 14 à 20 frcs.<br />
Jern <strong>från</strong> Sverige, pr ton, 6 à 13 frcs.<br />
Hafre <strong>från</strong> Sverige, pr quarter, till Havre 2 frcs à 2 sh. 1 d.<br />
Rouen 1 sh. 7 d. à 2 sh. 9 d.<br />
Socker, pr ton, 35 à 42 frcs.<br />
Majs <strong>från</strong> Sydamerika, pr ton, till Rouen 21 frcs.
537<br />
Hvete <strong>från</strong> Australien, pr ton, 26 sh. 3 d. à 30 sh.<br />
Soulina, pr quarter, till Havre med ångfartyg 3 sh. 10'/, d. à 4 sh.<br />
Bis <strong>från</strong> Akyab, pr ton, 30 sh.<br />
Petroleum, pr 40 gäll., till Havre 2 sh. 6 d.<br />
Rouen 4 à 5 sh.<br />
Bor<strong>de</strong>aux 2 à 3 sh.<br />
B<strong>om</strong>ull, pr % Mn Galveston 5 /0 à u /3! d.<br />
Charleston "/„ à '73, d.<br />
Wilmington 7S» d -<br />
Den allmänna förbättring, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r loppet af 1887 förspor<strong>de</strong>s i fraktmarkna<strong>de</strong>n,<br />
har un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> fortgått, på vissa farvatten, sås<strong>om</strong> <strong>från</strong> Östersjöhamnarna,<br />
i en stegrad proportiou af ända till <strong>om</strong>kring 70 %, <strong>och</strong> <strong>de</strong> höga<br />
noteringarna fortforo till <strong>år</strong>ets slut. Utsigterna för <strong>de</strong>t nu ingångna <strong>år</strong>et äro<br />
i sin ordning icke ogynsamma, men <strong>de</strong>t synes dock icke s<strong>om</strong> <strong>om</strong> frakterna skulle<br />
hafva någon fortsatt uppåtgåen<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns, då <strong>de</strong>n på nytt öka<strong>de</strong> verksamheten<br />
in<strong>om</strong> skeppsbyggeriet utjemnat förhållan<strong>de</strong>t emellan tillbud <strong>och</strong> efterfrågan å<br />
fartyg, <strong>och</strong> konkurrensen sålunda tor<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ma att återigen ställa sig liflig emellan<br />
re<strong>de</strong>rierna. I Öster<strong>sjöfart</strong>en väntas emellertid frakterna blifva jemförelsevis<br />
fasta un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> skeppningen, då <strong>de</strong> hittills bekantgjorda noteringarna<br />
varit goda.<br />
Uti transporten af vin <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t till Bor<strong>de</strong>aux <strong>och</strong> Rouen hafva, sås<strong>om</strong><br />
redan nämnts, <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg <strong>de</strong>ltagit till stort antal. Frakterna<br />
i <strong>de</strong>nna fart hafva un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> i allmänhet varit bestämda pr månad.<br />
Beträffan<strong>de</strong> förstnämnda hamn upplyses, att 3 svenska ångare <strong>om</strong> tillsammans<br />
1,891 tons samt 14 norska <strong>om</strong> inalles 5,801 tons <strong>år</strong> <strong>1888</strong> <strong>de</strong>r varit<br />
anstälda i månadsfart, hvarvid för <strong>de</strong> svenska fartygen upptjents 27,000 frcs<br />
samt för <strong>de</strong> norska 98,250 frcs pr månad. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et ha<strong>de</strong><br />
liknan<strong>de</strong> fart idkats på hamnen af 11 norska ångare <strong>om</strong> sammanlagdt 4,117<br />
tons, för hvilka ink<strong>om</strong>sten i <strong>de</strong>t hela utgjort 93,925 frcs i måna<strong>de</strong>n. Fraktsatsen<br />
pr ton <strong>och</strong> pr månad skulle sålunda <strong>år</strong> <strong>1888</strong> hafva uppgått till 14"40<br />
frcs för <strong>de</strong> svenska samt 16'9 5 frcs för <strong>de</strong> norska ångarne, medan un<strong>de</strong>r <strong>år</strong><br />
1887 beloppet af <strong>de</strong> norska ångarnes förtjenst utgjor<strong>de</strong> 16' 10 frcs efter samma<br />
beräkning. De mindre gynsamma vilkor, s<strong>om</strong>, efter livad nu anförts, beskärts<br />
åt <strong>de</strong> svenska fartygen, skola hafva berott på <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten, att befraktningarna<br />
för <strong>de</strong>ssa fartyg afsluta<strong>de</strong>s tidigare, medan noteringarna voro lägre.<br />
öfver hufvud har i <strong>de</strong>ssa tidfrakter ringa förändring inträffat, ehuru <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
<strong>rikenas</strong> fartyg <strong>de</strong>ri un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> <strong>de</strong>ltagit i en ökad proportion af <strong>om</strong>kring<br />
25 % i lastad tonnage i förhållan<strong>de</strong> till 1887, hvaremot ökningen i andra<br />
frakter anslagits till <strong>om</strong>kring 22'/4 %.<br />
I fråga <strong>om</strong> farten på Rouen med<strong>de</strong>las, att tidbofraktningarna <strong>de</strong>r vanligen<br />
bestämmas för 1 till 4 måna<strong>de</strong>r samt att priset för ångare <strong>om</strong> 300 à 400 tons<br />
drägtighet, <strong>från</strong> 4,000 à 5,000 frcs pr månad vid <strong>år</strong>ets början, mot midten <strong>och</strong><br />
slutet af <strong>år</strong>et stigit till 8,000 à 8,200 frcs för samma tid. De hamnar, för<br />
hvilka <strong>de</strong>ssa befraktningar ske, äro förnämligast Passages, Lissabon, Figueira,<br />
Huelva, Arzew, Alicante <strong>och</strong> Barcelona, men äfren Valencia, Sevilla <strong>och</strong> Oporto.<br />
Hvad ang<strong>år</strong> utfrakterna <strong>från</strong> franska hamnar, hafva <strong>de</strong>ssa för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
<strong>rikenas</strong> fartyg icke någon vidare bety<strong>de</strong>lse, då med undantag af <strong>de</strong> ångare, s<strong>om</strong><br />
hållas i regelbun<strong>de</strong>n fart, <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska fartygen i <strong>de</strong> flesta fall afgå<br />
i barlast. Särskildt <strong>om</strong>nämnan<strong>de</strong> förtjenar dock transporten af grufstöttor <strong>från</strong><br />
Bor<strong>de</strong>aux till engelska kolhamnar, i hvilken <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg mera<br />
allmänt <strong>de</strong>ltaga. För <strong>de</strong>nna fart variera<strong>de</strong> frakterna un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t gångna <strong>år</strong>et
538<br />
mellan 5 <strong>och</strong> 8 sh. Från Rouen förek<strong>om</strong>ma <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> någon gång befraktningar<br />
för transport af gipssten <strong>och</strong> sand, men till så låga pris, att lasten hufvudsakligen<br />
tages för att undvika barlast. Från Boulogne erbju<strong>de</strong>s också un<strong>de</strong>rstund<strong>om</strong><br />
frakt af cement till aflägsnare hamnar, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>från</strong> Havre<br />
med temligen långa mellanti<strong>de</strong>r ifrågak<strong>om</strong>ma frakter af styckegods, hvarvid priset<br />
bestämmes för resan. För öfrigt tor<strong>de</strong> böra tilläggas, att <strong>de</strong>n import, s<strong>om</strong><br />
eger rum till Frankrike af vin <strong>och</strong> petroleum, i siu ordning gifver anledning<br />
till export af t<strong>om</strong>ma fat, men <strong>de</strong> frakter, s<strong>om</strong> uppnås i sådan fart, kunna naturligtvis<br />
ieke vara vidare vinstgifvan<strong>de</strong>.<br />
Det tor<strong>de</strong> i<strong>från</strong> generalkonsulatets tidigare berättelser vara bekant, att i<br />
vissa franska hamnar i fråga <strong>om</strong> befraktningsförhållan<strong>de</strong>n utbildat sig en <strong>de</strong>l af<br />
d<strong>om</strong>stolarne jemväl behörigen sanktionera<strong>de</strong> bruk <strong>och</strong> sedvänjor, hvilka föranledt<br />
upprepa<strong>de</strong> tvistigheter, då <strong>de</strong> ansetts sås<strong>om</strong> hin<strong>de</strong>rliga för <strong>sjöfart</strong>en samt betungan<strong>de</strong><br />
för <strong>de</strong> intressera<strong>de</strong> re<strong>de</strong>rierna. För att <strong>om</strong> möjligt gifva uppslag till<br />
reform på <strong>de</strong>tta <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> blef af ett antal britiske redare, försäkringsgifvare <strong>och</strong><br />
köpmän i sistlidne maj månad afsänd en <strong>de</strong>legation till Havre <strong>och</strong> Rouen med<br />
uppdrag att inför ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skamrar göra framställningar i ämnet samt<br />
verka för att öfverensk<strong>om</strong>melse skulle bringas till stånd emellan redare <strong>och</strong> importörer<br />
till förebyggan<strong>de</strong> af tvistigheter.<br />
De anmärkningar, s<strong>om</strong> af bemäl<strong>de</strong> <strong>de</strong>legera<strong>de</strong> anför<strong>de</strong>s inför <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammaren<br />
i Havre, gäl<strong>de</strong> <strong>om</strong>ständigheter, s<strong>om</strong> äro förena<strong>de</strong> med lossning af vissa<br />
laddningar, förnämligast b<strong>om</strong>ullslaster, <strong>från</strong> ångare i tillfällig fart (d. v. s. icke<br />
i regulier tra<strong>de</strong>). Enligt <strong>de</strong> <strong>de</strong>legera<strong>de</strong>s uppfattning voro i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong><br />
tvänne invändningar att göra, nämligen <strong>de</strong>ls mot <strong>de</strong>n synnerliga långsamhet <strong>och</strong><br />
kostnad, hvarmed ifrågavaran<strong>de</strong> lossning utför<strong>de</strong>s, samt i sammanhang <strong>de</strong>rmed<br />
mot bruket att fartyget skulle vara ansvarigt för lasten, äfven sedan <strong>de</strong>nna<br />
förts i land, <strong>de</strong>ls ock mot <strong>de</strong>n egend<strong>om</strong>liga ställning, s<strong>om</strong> intages af <strong>de</strong>n s. k.<br />
laddningskonsignatarien. Hvad förstnämnda punkten anginge, framhölls huru<br />
engelska ångare, hvilkas utlossning kraft lång tid, blifvit tillpligta<strong>de</strong> att vidkännas<br />
ansvar för skada, uppk<strong>om</strong>men å lasten sedan <strong>de</strong>nna lemnat fartyget <strong>och</strong><br />
k<strong>om</strong>mit på kajen, liks<strong>om</strong> ock att fartygen haft att bära en <strong>de</strong>l i andra hamnar<br />
okända utgifter, sås<strong>om</strong> för vägning af lasten, <strong>de</strong>ss uppstapling på kajen m. m.<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>tta ej mindre då frakten varit stipulerad betalbar vid utlossningen, än<br />
äfven när <strong>de</strong>n skolat erläggas efter intagen vigt. Med anledning häraf uttala<strong>de</strong>s<br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>legera<strong>de</strong>s sida önskan, att anordningar måtte vidtagas, s<strong>om</strong> å ena sidan<br />
medför<strong>de</strong> större skyndsamhet i lossningsoperationen <strong>och</strong> å andra sidan befria<strong>de</strong><br />
fartyget <strong>från</strong> icke allenast Tagnings- <strong>och</strong> uppstaplingsutgifter beträffan<strong>de</strong><br />
lasten, utan äfven <strong>från</strong> allt ansvar sedan laddningen lemnat skeppsbord. I fråga<br />
åter <strong>om</strong> laddningskonsignatarien, s<strong>om</strong> i Havre betalas <strong>de</strong>ls af fartyget <strong>och</strong> <strong>de</strong>ls<br />
af lastemottagaren <strong>och</strong> hvars rättsliga ställning är skäligen obestämd, ehuru han<br />
närmast anses vara eD representant för fartygsbefälhafvaren, voro <strong>de</strong> <strong>de</strong>legera<strong>de</strong><br />
af <strong>de</strong>n åsigten, att <strong>de</strong>nna mellanhand bor<strong>de</strong>, sås<strong>om</strong> fallet var med »the master<br />
porter» i Liverpool, uteslutan<strong>de</strong> betalas af lastegaren samt inför <strong>de</strong>nne vara ansvarig<br />
för laddningens behöriga utlemnan<strong>de</strong>. Derjemte yttra<strong>de</strong> sig <strong>de</strong> <strong>de</strong>legera<strong>de</strong><br />
<strong>om</strong> önskvärdheten af att gen<strong>om</strong> öfverensk<strong>om</strong>melse emellan redare <strong>och</strong> köpmän<br />
<strong>de</strong>t i synnerhet vid b<strong>om</strong>ullsbefraktningar så ofta förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> missbruket af<br />
s. k. »through bilis of lading» upphäf<strong>de</strong>s samt att fartygsbefälhafvarne aldrig blefve<br />
föranled<strong>de</strong> att på förhand un<strong>de</strong>rteckna konnossement innan varan tagits <strong>om</strong> bord.<br />
De anmärkningar, s<strong>om</strong> af förenämn<strong>de</strong> <strong>de</strong>legera<strong>de</strong> framstäl<strong>de</strong>s inför <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammaren<br />
i Rouen, rör<strong>de</strong> hufvudsakligen <strong>de</strong>t förhållan<strong>de</strong>t, att vid befraktningar<br />
på nämnda hamn fartygsbefälhafvarne enligt gällan<strong>de</strong> rättspraxis ha<strong>de</strong> att bära<br />
kostnad <strong>och</strong> ansvar i följan<strong>de</strong> trenne fall, nämligen:
539<br />
l:o då <strong>om</strong> bord å ångfartyg skada å lasten uppk<strong>om</strong>mit till följd af uppvärmning<br />
<strong>från</strong> fartygets maskinrum;<br />
2:o vid utläkning af vinladdningar; samt<br />
3:o då fartyg måste lättas för att kunna uppgå till hamnen.<br />
I afseen<strong>de</strong> på förstnämnda punkten framhölls å ena sidan, att <strong>de</strong> laddningar,<br />
s<strong>om</strong> vanligast förek<strong>om</strong>mo skada<strong>de</strong> gen<strong>om</strong> uppvärmning, utgjor<strong>de</strong>s af spanruål,<br />
hvilket slags last aldrig frakta<strong>de</strong>s med lan<strong>de</strong>ts egna fartyg, hvarföre franske<br />
redares intressen icke blifvit af <strong>de</strong>tta spörsmål berörda, <strong>och</strong> å andra sidan, att<br />
<strong>de</strong> besigtningsmän, s<strong>om</strong> vid tvister i nämnda anledning förordna<strong>de</strong>s af d<strong>om</strong>stolen,<br />
sakna<strong>de</strong> erfor<strong>de</strong>rlig insigt till frågans bedöman<strong>de</strong>. Enligt <strong>de</strong> <strong>de</strong>legera<strong>de</strong>s åsigt<br />
förek<strong>om</strong> skada af <strong>de</strong>nna art icke å last, s<strong>om</strong> inskeppats i fullk<strong>om</strong>ligt godt stånd,<br />
utan endast å sådan, s<strong>om</strong> intagits otillräckligt torkad eller angripen af frost,<br />
<strong>och</strong> j <strong>de</strong>tta fall kun<strong>de</strong> intet slags försigtighetsmått förebygga uppvärmning. Då nu<br />
betydliga ska<strong>de</strong>ståndsbelopp måst af ifrågavaran<strong>de</strong> orsak utgifvas af engelska re<strong>de</strong>rier,<br />
hemstäl<strong>de</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>legera<strong>de</strong> huruvida man icke kun<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ma üfverens <strong>om</strong><br />
några bestämda åtgär<strong>de</strong>r, gen<strong>om</strong> hvilkas vidtagan<strong>de</strong> <strong>om</strong> bord å fartyget befälhafvaren<br />
skulle vara fritagen <strong>från</strong> allt ansvar för uppvärmd last.<br />
Hvad vidare angick utläkning af vinladdningar, framhölls af <strong>de</strong> <strong>de</strong>legera<strong>de</strong>,<br />
att enligt bruket i Kouen blef fartyget alltid ansvarigt för utläkningen, då faten<br />
stufvats i flere än fyra lager, äfven <strong>om</strong> skadan vållats gen<strong>om</strong> fatens egen dåliga<br />
beskaffenhet. Det föreslogs i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong>, att då, sås<strong>om</strong> bekant, vid<br />
vinbefraktningar aflastarne sjelfva val<strong>de</strong> stufvare, skulle fartygsbefälhafvaren vara<br />
ansvarsfri för all skada, s<strong>om</strong> å lasten uppk<strong>om</strong>me gen<strong>om</strong> v<strong>år</strong>dslös stufning, <strong>och</strong><br />
endast hafva att tillse att fartygets sjövärdighet icke gen<strong>om</strong> tillvägagåen<strong>de</strong>t vid<br />
lastningen le<strong>de</strong> afbräck.<br />
I fråga slutligen <strong>om</strong> lättan<strong>de</strong>t af fartyg för uppgåen<strong>de</strong> till Rouen anför<strong>de</strong>s<br />
af <strong>de</strong> <strong>de</strong>legera<strong>de</strong>, att utländska fartyg sås<strong>om</strong> regel fingo bära <strong>de</strong>n kostnad <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>t ansvar, s<strong>om</strong> härvid uppk<strong>om</strong>me, huru än certepartiet affattats, men att förhållan<strong>de</strong>t<br />
stält sig mera gynsamt för franska fartyg. Det hemstäl<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rföre,<br />
att man skulle förena sig <strong>om</strong> huru i eerteparti bestämmelse beträffan<strong>de</strong> nödtvungen<br />
lossning af lasten i pråmar för fartygets lättan<strong>de</strong> skulle affattas för att<br />
behörigen efterlefvas i Kouen, när vid aftalets ingåen<strong>de</strong> meniugen vore, att utgifterna<br />
<strong>och</strong> ansvaret härvid skulle uteslutan<strong>de</strong> bäras af lastegaren.<br />
Med anledning af <strong>de</strong>t initiativ, s<strong>om</strong> sålunda tagits <strong>från</strong> engelsk sida, hafva<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>skamrarne bå<strong>de</strong> i Havre <strong>och</strong> Rouen sökt uppgöra förslag till <strong>de</strong> uppstälda<br />
spörsmålens lösning, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t synes jemväl s<strong>om</strong> <strong>om</strong> man i förstnämnda hamnen<br />
i <strong>de</strong>t väsentliga funnit sig böra gilla <strong>de</strong> synpunkter, s<strong>om</strong> framstälts af <strong>de</strong> engelske<br />
<strong>de</strong>legera<strong>de</strong>. Deremot tor<strong>de</strong> större vanskligheter yppa sig för uppnåen<strong>de</strong>t<br />
af en öfverensk<strong>om</strong>melse i <strong>de</strong> tvistepunkter, s<strong>om</strong> röra befraktningar på Rouen,<br />
hvilket synes vara att beklaga, då en sådan öfverensk<strong>om</strong>melse otvifvelaktigt i<br />
väsentlig mån skulle k<strong>om</strong>ma <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart till godo.<br />
I <strong>de</strong>nna förbin<strong>de</strong>lse synes böra nämnas, att äfven <strong>från</strong> svensk sida särskild<br />
uppmärksamhet egnats åt vissa <strong>sjöfart</strong>en röran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n i franska<br />
hamnar, hvilka uppfattats sås<strong>om</strong> skiljaktiga <strong>från</strong> <strong>de</strong> i andra län<strong>de</strong>r förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong>.<br />
Un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> har nämligen ett sjöförsäkringsbolag i Göteborg till<br />
ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> fartygsbefälhafvare aflåtit ett cirkulär, <strong>de</strong>ri med anledning af utslag<br />
i dispacheringsmål, s<strong>om</strong> afkunnats af franska d<strong>om</strong>stolar, befälhafvarne uppmanats<br />
att vid inträffan<strong>de</strong> haveri iakttaga största <strong>om</strong>sorg <strong>och</strong> försigtighet vid sjöförklaringens<br />
affattan<strong>de</strong>, enär <strong>de</strong>t visat sig, att endast på grund af felaktig eller<br />
mindre fullständig redaktion af ifrågavaran<strong>de</strong> handling fartyget blifvit, sås<strong>om</strong> i<br />
berörda utslag inträffat, <strong>från</strong>kändt allt haveribidrag <strong>från</strong> lasten, oaktadt <strong>de</strong> kostna<strong>de</strong>r<br />
eller uppoffringar, för hvilka ersättning begär<strong>de</strong>s, vidtagits såväl till lådd-
540<br />
ningens s<strong>om</strong> till fartygets bästa <strong>och</strong> såle<strong>de</strong>s öfver allt annorstä<strong>de</strong>s i Europa<br />
skulle hafva utan invändning för<strong>de</strong>lats i gemensamt haveri. De försigtighetsmått,<br />
s<strong>om</strong> till förebyggan<strong>de</strong> vid haveritillfällen af tvistigheter med sådan utgång<br />
bor<strong>de</strong> af befälhafvarne vid sjöförklaringens afgifvan<strong>de</strong> iakttagas, förklaras i förenämnda<br />
cirkulär vara:<br />
l:o att i sjöförklaringen bestämdt <strong>och</strong> tydligt angifves, att skeppsr&d hållits<br />
för beslutan<strong>de</strong> <strong>om</strong> åtgärd, s<strong>om</strong> kan föranleda gemensamt haveri;<br />
2:o att åtgärd af sådant slag (anlitan<strong>de</strong> af bogsering, anlöpan<strong>de</strong> af nödhamn,<br />
kastan<strong>de</strong> af last m. m.) uttryckligen framhålles sås<strong>om</strong> vidtagen till bevaran<strong>de</strong><br />
af bå<strong>de</strong> fartyg <strong>och</strong> last eller till <strong>och</strong> med, sås<strong>om</strong> vid mindre läcka,<br />
förnämligast till skyddan<strong>de</strong> af lasten; samt<br />
3:o att intet oväsentligt skäl anföres för sådan åtgärd, sås<strong>om</strong> att bogsering<br />
anlitats för fortk<strong>om</strong>st, nödhamn anlupits för besparan<strong>de</strong> af kol eller dylikt.<br />
Enligt generalkonsulatets egen erfarenhet synes <strong>de</strong>nna framställning beträffan<strong>de</strong><br />
sv<strong>år</strong>igheter för utbek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> af haveribidrag af franske lastegare <strong>och</strong><br />
assuradörer icke sakna befogenhet. Det har till <strong>och</strong> med förefallit s<strong>om</strong> <strong>om</strong> maD<br />
numera <strong>från</strong> visst håll härvid följ<strong>de</strong> ett på förhand uppgjordt system att principielt<br />
vägra för<strong>de</strong>lning i gemensamt haveri särskildt för nödhamnsutgifter, <strong>och</strong> i<br />
många fall har sådan vägran sanktionerats af d<strong>om</strong>stol. Bruket i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong><br />
är emellertid något skiljaktigt på olika orter, men un<strong>de</strong>r alla <strong>om</strong>ständigheter<br />
tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n uppmaning, s<strong>om</strong>, efter hvad nu anförts, stälts till fartygsbefälhafvarne<br />
<strong>om</strong> noggrannhet vid sjöförklaringens affattan<strong>de</strong> vara behjertansvärd, då<br />
<strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> undgås invändningar, s<strong>om</strong> kunna hemtas <strong>från</strong> <strong>de</strong>n formela behandlingen<br />
af saken, <strong>och</strong> tvisten sålunda uteslutan<strong>de</strong> begränsas till sakens innehåll.<br />
Hvad ang<strong>år</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>sjöfart</strong> på Frankrike i <strong>de</strong>ss helhet, egas<br />
här<strong>om</strong> ännu icke uppgifter senare än för <strong>år</strong> 1887, un<strong>de</strong>r hvilket <strong>år</strong>, enligt<br />
franska tullverkets siffror, sammanlagda antalet af svenska fartyg, s<strong>om</strong> med last<br />
ank<strong>om</strong>mit till franska hamnar, utgjor<strong>de</strong> 421 med en totaldrägtighet af 190,590<br />
tons, hvilket tal i sammanlikning med resultatet för <strong>år</strong> 1886 utvisar en ökning<br />
af 35 fartyg <strong>och</strong> 12,314 tons. Motsvaran<strong>de</strong> resultat för norska skeppsfarten<br />
utgjor<strong>de</strong>, enligt samma siffror, 1,405 lasta<strong>de</strong> fartyg med 520,156 tons eller i<br />
förhållan<strong>de</strong> till 1886 en tillväxt af 83 fartyg <strong>och</strong> 15,822 tons. Efter likale<strong>de</strong>s<br />
af franska tullverket med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> uppgifter skall <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>sjöfart</strong><br />
på Frankrike un<strong>de</strong>r senaste fyra <strong>de</strong>cennier <strong>från</strong> <strong>år</strong> 1886 hafva intagit <strong>de</strong>n<br />
ställning, s<strong>om</strong> framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> öfversigt, hvilken angifver <strong>år</strong>liga me<strong>de</strong>lantalet<br />
ton un<strong>de</strong>r hvarje <strong>de</strong>cennium för ank<strong>om</strong>na fartyg:<br />
* I <strong>de</strong>ssa siffror äro icke inbegripna fartyg, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma <strong>från</strong> annan fransk hamn.
541<br />
Efter hvad nu anförda tal gifva tillkänna, hafva un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tvänne senare<br />
tio<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>rna <strong>och</strong> i synnerhet un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cenniet 1877—1886 i båda län<strong>de</strong>rnas<br />
skeppsfart på Frankrike inträdt en snabb utveckling, hvartill tvifvelsutan impulsen<br />
gifvits af <strong>de</strong>n ingångna <strong>sjöfart</strong>straktaten. Denna utveckling nåd<strong>de</strong> emellertid<br />
sin höjdpunkt <strong>år</strong> 1882 beträffan<strong>de</strong> norska <strong>sjöfart</strong>en <strong>och</strong> <strong>år</strong> 1883 för <strong>de</strong>n<br />
svenska, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong> efterföljan<strong>de</strong> <strong>år</strong>ens resultat i förhållan<strong>de</strong> härtill alla<br />
visa en mera eller mindre anmärkningsvärd tillbakagång.<br />
Hela <strong>sjöfart</strong>en på Frankrike, såväl <strong>de</strong>n franska s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n främman<strong>de</strong> inbegripna,<br />
utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r senaste trenne <strong>år</strong> i ank<strong>om</strong>na lasta<strong>de</strong> fartyg (kustfarten<br />
icke medräknad):<br />
Un<strong>de</strong>r nämnda <strong>år</strong> har alltså bå<strong>de</strong> <strong>de</strong>n inhemska <strong>och</strong> <strong>de</strong>n främman<strong>de</strong> <strong>sjöfart</strong>en,<br />
hvad tonnagen beträffar, stadigen tilltagit på Frankrike, <strong>de</strong>n främman<strong>de</strong><br />
likväl i en något starkare proportion.<br />
Beloppet af <strong>de</strong> in<strong>om</strong> distriktet för statens räkning uppburna konsulat- <strong>och</strong><br />
expeditionsafgifter utgjor<strong>de</strong> nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> 33,746'45 frcs.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n tid, s<strong>om</strong> förflutit sedan distriktet erhöll sin nuvaran<strong>de</strong> <strong>om</strong>fattning,<br />
har statens an<strong>de</strong>l af ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> konsulatafgifter uppgått till:<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong> Frcs 32,341-80<br />
» 1887 » 29,574-70<br />
T> 1886 » 28,682-05<br />
» 1885 » 27,957-65,<br />
hvarje <strong>år</strong> sålunda utvisan<strong>de</strong> ett förbättradt resultat. Deremot har beloppet af<br />
<strong>de</strong> till konsulskassan ingåen<strong>de</strong> expeditionsafgiftorna sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> med frcs 109'65<br />
un<strong>de</strong>rstigit motsvaran<strong>de</strong> ink<strong>om</strong>st <strong>år</strong> 1887.<br />
Af inbespara<strong>de</strong> hyresme<strong>de</strong>l hemfän<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> generalkonsulatet <strong>år</strong> <strong>1888</strong>:<br />
<strong>från</strong> 44 svenske sjömän ._ Kr. 7,539'10<br />
<strong>och</strong> » 111 norske B B 6,469'82<br />
£ 90-—<br />
samt Frcs 11,10660<br />
I un<strong>de</strong>rstöd åt 128 skeppsbrutne, sjuke eller nödlidan<strong>de</strong> sjömän försköts<br />
ett sammanlagdt belopp af frcs 5,423'90, hvarjemte sås<strong>om</strong> qvarlåtenskap efter<br />
5 norske sjömän hemsän<strong>de</strong>s kr. 227 - 89.<br />
Af mönstringsförrättningar förek<strong>om</strong>mo:<br />
påmönstringar<<br />
å svenska fartyg<br />
B norska B<br />
39<br />
324 353<br />
afmönstringar<br />
å svenska fartyg<br />
B norska »<br />
66<br />
368 434<br />
eller tillsammans 797
542<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et inträffa<strong>de</strong> 10 fall af rymning, af hvilka 7 <strong>från</strong> norska samt<br />
3 <strong>från</strong> svenska fartyg. Af rymmarne blefvo 4, s<strong>om</strong> alla afvikit <strong>från</strong> ett norskt<br />
fartyg, ertappa<strong>de</strong> samt återförda <strong>om</strong> bord.<br />
Till un<strong>de</strong>rhåll af härvaran<strong>de</strong> sjömanskyrka insamla<strong>de</strong>s å generalkonsnlatet<br />
bidrag till ett sammanlagdt belopp af frcs 1,237.<br />
Generalkonsulatets adress är fortfaran<strong>de</strong> Quai dOrléans 59.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> varu<strong>om</strong>sättning på distriktet synes, i likhet med <strong>sjöfart</strong>en,<br />
un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> hafva tagit något ökad <strong>om</strong>fattning, hvilket k<strong>om</strong>mit såväl<br />
Sverige s<strong>om</strong>, i fråga <strong>om</strong> vissa importartiklar, särskildt Norge till godo.<br />
Med afseen<strong>de</strong> på <strong>de</strong>n vigtigaste importartikeln, oförarbeta<strong>de</strong> trävaror, tor<strong>de</strong><br />
efter tillgängliga uppgifter införseln till distriktet af <strong>de</strong>nna produkt kunna för<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong> anslås till:<br />
<strong>från</strong> Sverige Ptbg-stds 174,536<br />
» Norge » 36,306 210,842<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tre närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en uppskatta<strong>de</strong>s trävaruimporten till<br />
följan<strong>de</strong> qvantiteter:<br />
<strong>från</strong> Sverige ... Ptbg-stds 173,183<br />
<strong>år</strong> 1887'<br />
» Norge D 23,229 196,412<br />
<strong>år</strong> 1886J <strong>från</strong> Sverige ... Ptbg-stds 144,798<br />
» Norge » 29,395 174 193<br />
<strong>år</strong> 1885J<br />
<strong>från</strong> Sverige ... Ptbg-stds 161,376<br />
» Norge » 27,334 188,710<br />
Från båda län<strong>de</strong>rna har såle<strong>de</strong>s införseln un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> varit större än<br />
un<strong>de</strong>r något af <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> trenne <strong>år</strong>en, men då <strong>de</strong>n inträdda ökningen beträffan<strong>de</strong><br />
svenska importen är jemförelsevis svag, är <strong>de</strong>remot tillväxten för Norges<br />
<strong>de</strong>l mera betydan<strong>de</strong>, enär <strong>de</strong>n i förhållan<strong>de</strong> till resultatet 1887 uppg<strong>år</strong> till icke<br />
mindre än <strong>om</strong>kring 64 %.<br />
I sin helhet utgjor<strong>de</strong> trävaruinförseln till distriktet 310,739 Ptbg-stds med<br />
<strong>de</strong>n för<strong>de</strong>lning, s<strong>om</strong> utvisas af följan<strong>de</strong> siffror, hvilka naturligtvis äro approximativa<br />
:<br />
Häraf inför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r svensk <strong>och</strong> norsk flagga 140,559 Ptbg-stds eller vid<br />
pass 45 %. Då un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en <strong>de</strong>n qvantitet trälast,<br />
s<strong>om</strong> ink<strong>om</strong>mit med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg, icke någonsin uppnått 43 /o,<br />
har såle<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> förbättring i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong> gjort sig gällan<strong>de</strong>.
543<br />
Motsvaran<strong>de</strong> införsel har uppgifvits:<br />
för <strong>år</strong> 1887 till 298,381 Ptbg-stds<br />
» 1886 » 249,031 »<br />
samt » 1885 B 259,483 »<br />
Jemte Norge <strong>och</strong> Sverige har också Amerika sett sin trävarutillförsel till<br />
Frankrike ökad un<strong>de</strong>r nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>, medan importen <strong>från</strong> Ryssland i <strong>de</strong>t väsentliga<br />
förblifvit stationär samt importen <strong>från</strong> Tyskland förminskats med mera än<br />
hälften.<br />
Trävaru<strong>om</strong>sättningen i norra Frankrike har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t gångna <strong>år</strong>et visat<br />
rätt mycken liflighet. Redan i <strong>de</strong>cember 1887 förspor<strong>de</strong>s tecken till växan<strong>de</strong><br />
rörelse i franska markna<strong>de</strong>n, antagligen dock framkallad i utlan<strong>de</strong>t, hvilket föranled<strong>de</strong><br />
flere afskeppare i synnerhet i Norge att hit afyttra större partier, ehuru<br />
till en början med begränsad vinst. Då emellertid i januari månad <strong>1888</strong> <strong>de</strong><br />
svenska lageruppgifterna blefvo synliga <strong>och</strong> angåfvo <strong>de</strong>lvis förminska<strong>de</strong> behållningar<br />
i jemförelse med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, befunnos importörerna genast mera villige<br />
att köpa, <strong>och</strong> innan måna<strong>de</strong>ns slut ha<strong>de</strong> talrika kontrakt upprättats med<br />
en höjning i prisen, vexlan<strong>de</strong> emellan 10 <strong>och</strong> 20 frcs pr std efter olika dimensioner<br />
<strong>och</strong> qvaliteter, hvarvid till <strong>och</strong> med mindre kända märken vunno afsättning.<br />
I maj <strong>och</strong> juni förspor<strong>de</strong>s en viss farhåga för att noteringarna skulle<br />
nedtryckas af <strong>de</strong> ovanligt stegra<strong>de</strong> frakterna, men till allmän förvåning inträffa<strong>de</strong><br />
ett motsatt förhållan<strong>de</strong>, i <strong>de</strong>t att prisen höllo sig allt fastare, särskildt<br />
för granvirke, <strong>och</strong> jemväl öka<strong>de</strong>s ända till <strong>år</strong>ets utgång. Denna företeelse, s<strong>om</strong><br />
icke tor<strong>de</strong> hafva funnit motstycke un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista 5 eller 6 <strong>år</strong>en, har efter<br />
hvad <strong>de</strong>t synes hos alla intressera<strong>de</strong> väckt tillfredsställelse, då nämligen <strong>de</strong><br />
franske importörerna drogo för<strong>de</strong>l af sina lager <strong>och</strong> <strong>de</strong> nordiske afskepparne<br />
skörda<strong>de</strong> vinst på alla försäljningar. Un<strong>de</strong>r sådana <strong>om</strong>ständigheter sluta<strong>de</strong> också<br />
<strong>år</strong>et väl med normala behållningar i franska hamnar.<br />
De skeppningsdistrikt i Sverige, <strong>från</strong> hvilka franska trävarumarkna<strong>de</strong>n förnämligast<br />
erhåller sin tillförsel, äro Hernösands <strong>och</strong> Sundsvalls. För produkter<br />
<strong>från</strong> Hernösands distrikt betala<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> följan<strong>de</strong> me<strong>de</strong>lpris per<br />
Ptbg-std:<br />
l:a qval. 2:a qval. 3:e qval. 4:e qval. 5:e qval.<br />
för 3x9 furuplankor... 275 frcs 225 frcs 165 frcs 140 frcs 115 frcs<br />
» 3x9 gråa- » ... 155 » 140 » 122 » 50 c. 107 >• 50 c. 100 »<br />
Sågfallan<strong>de</strong> qvalitet<br />
för 3<br />
» 3<br />
X81<br />
X7j<br />
furu 135 frcs; gran 120 frcs<br />
» 27, X 7 » 132 B 50 c; B 117 B 50 c.<br />
» 27aX67, B 125 B B 117 B 50 B<br />
» 272X6 » 120 » » 112 B 50 B<br />
» 1 X5, 47, o. 4 B 112 » 50 » B 102 » 50 B<br />
För skeppningen i juli—augusti öka<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ssa pris med 2 frcs 50 c. à 5<br />
frcs pr std.<br />
För produkter <strong>från</strong> Sundsvalls distrikt erhöllos i <strong>de</strong>t närmaste samma pris,<br />
dock uppnåd<strong>de</strong>, sås<strong>om</strong> vanligt, 3X9 furu en högre notering af 5 à 10 frcs.<br />
In<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta distrikt förek<strong>om</strong> också fyrhugget virke till <strong>de</strong>ls sparsammare, hvilket<br />
<strong>de</strong>rföre hölls jemfbrelsevis ännu högre i pris än skuren last.<br />
I Norge skall, efter hvad uppgifvits, <strong>de</strong>t bättre virket företrä<strong>de</strong>svis användas<br />
till förarbetning in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t eller till export åt annat håll; åtminstone
544<br />
äro på franska markna<strong>de</strong>n af norsk skuren last <strong>de</strong> högre qvaliteterna mindre<br />
ofta förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong>. Af andra qvaliteter införas <strong>de</strong>remot tidigt på <strong>år</strong>et, innan<br />
ännu skeppningen öppnats <strong>från</strong> Östersjön, laddningar s<strong>om</strong> i Frankrike <strong>de</strong>lvis<br />
brukas till reassortering. Sås<strong>om</strong> förut med<strong>de</strong>lats, sål<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> norske<br />
exportörerna betydliga qvantiteter redan vid prisens första stigning, hvarför<br />
<strong>de</strong> i mindre grad blefvo i tillfälle att draga för<strong>de</strong>l af <strong>de</strong> uppåtgåen<strong>de</strong> konjunkturer,<br />
s<strong>om</strong> senare inträd<strong>de</strong>.<br />
Om, sås<strong>om</strong> redan anmärkts, <strong>de</strong>t senast flydda <strong>år</strong>et slutat lyckligt för trävarumarkna<strong>de</strong>n,<br />
har <strong>de</strong>t nya <strong>år</strong>et i sin ordning öppnats un<strong>de</strong>r icke mindre gynsamma<br />
förhållan<strong>de</strong>n. Un<strong>de</strong>r inflytan<strong>de</strong> af en stigan<strong>de</strong> förbrukning i andra län<strong>de</strong>r<br />
<strong>och</strong> till äfventyrs också till följd af ett visst samarbete mellan en <strong>de</strong>l<br />
franske importörer af bety<strong>de</strong>nhet hafva nämligen allt sedan 1889 <strong>år</strong>s ingång<br />
prisen kunnat i Frankrike efter hand ytterligare uppdrifvas till en höjd, s<strong>om</strong><br />
i me<strong>de</strong>ltal angifves vara 15 à 20 % öfver noteringarna vid slutet af <strong>år</strong> <strong>1888</strong>.<br />
Hvad s<strong>om</strong> emellertid miste anses utgöra en mörk punkt i ställningen är att<br />
förbrukningen i Frankrike i allmänhet nedgått till följd af vissa särskildt för<br />
lan<strong>de</strong>t rådan<strong>de</strong> mindre lyckliga <strong>om</strong>ständigheter, hvarför, sedan <strong>de</strong>n lifligare<br />
<strong>om</strong>sättning s<strong>om</strong> åtminstone för visst slag af trä föranledts af verldsutställningen<br />
hunnit förgå, <strong>de</strong> goda utsigterna endast med vansklighet tor<strong>de</strong> bibehålla sig.<br />
Det är för öfrigt att befara, att <strong>de</strong> ovanligt öka<strong>de</strong> prisen kunna föranleda konkurrens<br />
med <strong>de</strong>t nordiska virket <strong>om</strong> icke så mycket <strong>från</strong> Frankrikes egna skogsbyg<strong>de</strong>r,<br />
Jura <strong>och</strong> Vogeserna, så dock mera säkert <strong>från</strong> län<strong>de</strong>r i <strong>de</strong>t sydliga<br />
Europa, oafsedt att öfverproduktion med en viss grad af sannolikhet låter sig<br />
förutses icke allenast i <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, men också i Kyssland <strong>och</strong> Canada.<br />
Då un<strong>de</strong>r sådana förhållan<strong>de</strong>n en reaktion lätteligen skulle kunna i en snar<br />
framtid inträffa med en häftighet s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>me att motsvara <strong>de</strong>n fart, hvarmed<br />
prisen nu uppdrifvits, förefaller <strong>de</strong>t s<strong>om</strong> <strong>om</strong> uppfordran ej sakna<strong>de</strong>s för producenterna<br />
att icke allt för mycket forcera afverkningen, enär en begränsning i<br />
<strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong> utan tvifvel vore <strong>de</strong>t säkraste sättet att så länge s<strong>om</strong> möjligt<br />
upprätthålla <strong>de</strong>n nuvararan<strong>de</strong> för<strong>de</strong>laktiga situationen.<br />
Vär<strong>de</strong>t af införseln till Frankrike af »bois à construire» uppgifves un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong> trenne senast förflutna <strong>år</strong>en hafva utgjort:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
93,353,000 frcs 92,823,000 frcs 89,720,000 frcs<br />
<strong>och</strong> utvisar sålunda un<strong>de</strong>r nämnda tid en fortgåen<strong>de</strong> ökning. I förhållan<strong>de</strong> till<br />
tidigare <strong>år</strong> är dock <strong>de</strong>nna införsel jemförelsevis ringa, i <strong>de</strong>t att importen un<strong>de</strong>r<br />
1880—1884 uppgick till ett vär<strong>de</strong>, varieran<strong>de</strong> emellan 211 <strong>och</strong> 127 mill.<br />
frcs <strong>år</strong>ligen.<br />
Hvad ang<strong>år</strong> införseln af hyfla<strong>de</strong> golfbrä<strong>de</strong>r, synes <strong>de</strong>nna un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
hafva ökats. Den utgjor<strong>de</strong> nämligen sistli<strong>de</strong>t är approximativt 8,508 Ptbg-stds<br />
<strong>från</strong> Norge samt 1,252 Ptbg-stds <strong>från</strong> Sverige eller tillsammans 9,760 Ptbgstds.<br />
Motsvaran<strong>de</strong> införsel anslogs <strong>år</strong> 1887 till <strong>om</strong>kring 7,000 Ptbg-stds samt<br />
<strong>år</strong> 1886 till <strong>om</strong>kring 4,000 Ptbg-stds.<br />
Köran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n införsel af produkter <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, s<strong>om</strong> i öfrigt<br />
förek<strong>om</strong>mit till distriktet, kan oaktadt <strong>de</strong>n ökning, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>lvis häri inträdt,<br />
<strong>de</strong>ss värre icke sägas annat än att <strong>de</strong>nsamma med undantag af vissa artiklar<br />
öfver hufvud förblifver mindre betydan<strong>de</strong>. Hvad angär importen till Havre,<br />
hafva <strong>de</strong>r<strong>om</strong> nedanståen<strong>de</strong> uppgifter, s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fatta <strong>de</strong> trenne sistförflutna <strong>år</strong>en,<br />
erhållits <strong>från</strong> härvaran<strong>de</strong> tullkammare:
545<br />
Från Sverige:<br />
Från Norge:
546<br />
Af nu anförda siffror synes, att i införseln <strong>från</strong> Sverige un<strong>de</strong>r nämnda<br />
tre <strong>år</strong> försports en anmärkningsvärd stegring för trämassa, likas<strong>om</strong> för jern<br />
samt hafre, af hvilken sistnämnda produkt importen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 ha<strong>de</strong> något<br />
minskats i förhållan<strong>de</strong> till <strong>de</strong>t nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et. Äfvenle<strong>de</strong>s har en viss<br />
ökning kunnat iakttagas för stål <strong>och</strong> flaskor, af hvilken senare artikel importen,<br />
efter att hafva aftagit <strong>år</strong> 1887, åter uppgått <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, hvilket förklaras gen<strong>om</strong><br />
en uppk<strong>om</strong>men införsel af mineralvatten, medan samtidigt importen af punsch<br />
gått tillbaka. Hvad beträffar <strong>om</strong>slagspapper har införseln <strong>de</strong>raf visat sig vara<br />
i aftagan<strong>de</strong>. Artikeln har visserligen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> ink<strong>om</strong>mit i en något ökad<br />
qvantitet i jemförelse med <strong>år</strong> 1887, men minskningen qvarst<strong>år</strong> dock betydlig<br />
<strong>från</strong> <strong>år</strong> 1886. Vidare har införseln un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> gått tillbaka för saltadt<br />
kött, hvilken import dock un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 gaf prof å en viss lifaktighet, <strong>och</strong><br />
samma förhållan<strong>de</strong> har också inträdt för hudar <strong>och</strong> skinn. Andra artiklar, för<br />
hvilka minskning uppk<strong>om</strong>mit i importen <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, efter att någon ökning <strong>de</strong>ri<br />
försports <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et, äro bränsleved, papp, förarbetadt trä samt tändstickor.<br />
Af maskiner <strong>och</strong> maskin<strong>de</strong>lar har en stadig tillbakagång inträffat un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong> trenne sista <strong>år</strong>en; af kopparskrot har införseln all<strong>de</strong>les upphört <strong>och</strong> i<br />
<strong>de</strong>t närmaste också af öl.<br />
I afseen<strong>de</strong> på importen <strong>från</strong> Norge är, i likhet med hvad s<strong>om</strong> framhållits<br />
i fråga <strong>om</strong> <strong>de</strong>n svenska, att anmärka <strong>de</strong>n ansenliga ökningen i tillförseln af<br />
trämassa, hvilken ökning un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> i förhållan<strong>de</strong> till 1887 utgjor<strong>de</strong><br />
9,731,683 kg. samt i jemförelse med 1886 uppgick till icke mindre än<br />
11,503,367 kg. Äfvenså har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne <strong>år</strong>en en stadig tillväxt uppk<strong>om</strong>mit<br />
i importen af hudar <strong>och</strong> skinn. Vidare har för ett icke obetydligt<br />
antal artiklar un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> försports tillväxt i införseln efter <strong>de</strong>t <strong>de</strong>nna <strong>år</strong><br />
1887 aftagit <strong>från</strong> <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et, nämligen för fiskfett, hvalbar<strong>de</strong>r (af<br />
hvilken artikel införseln upphört un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887), hafre, bränsleved, slipstenar,<br />
tackjern, stångjern <strong>och</strong> plåt, stål, hästskosöm, kemikalier, förarbetadt trä samt<br />
hval- <strong>och</strong> torsktran (af hvilka sex artiklar införseln <strong>år</strong> <strong>1888</strong> dock stannat un<strong>de</strong>r<br />
siffran för <strong>år</strong> 1886), likas<strong>om</strong> för flaskor samt i sammanhang <strong>de</strong>rmed öl.<br />
Ett motsatt förhållan<strong>de</strong> har åter inträdt för köttkonserver, saltadt smör, is,<br />
tapet- <strong>och</strong> <strong>om</strong>slagspapper samt maskiner <strong>och</strong> maskin<strong>de</strong>lar, af hvilka produkter<br />
importen, efter att hafva ökats un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887, åter gått tillbaka un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t<br />
<strong>år</strong> <strong>och</strong> då jemväl <strong>de</strong>lvis blifvit mindre än un<strong>de</strong>r 1886. A andra sidan<br />
har införseln un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne <strong>år</strong>en stadigt aftagit för rökt, torkad eller saltad<br />
fisk samt papp. Af svinister, rökt, torkad eller saltad sill samt färsk fisk, af<br />
hvilka artiklar införseln upphört un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887, har import åter börjat förek<strong>om</strong>ma<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong>, men i betydligt förminska<strong>de</strong> qvantiteter mot <strong>år</strong> 1886. Andtligen<br />
har för vildt samt för horn <strong>och</strong> klöfvar införseln, efter att hafva betydligt
547<br />
nedgått un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887, all<strong>de</strong>les upphört un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> <strong>och</strong> af artiklarne<br />
kopparskrot, fiskguano samt klippfisk har någon import icke förek<strong>om</strong>mit un<strong>de</strong>r<br />
uågot<strong>de</strong>ra af <strong>de</strong> tvänne sistförflutna <strong>år</strong>en.<br />
Un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> har <strong>de</strong>n införsel af vissa svenska <strong>och</strong> norska artiklar,<br />
s<strong>om</strong> försiggått till andra hamnar in<strong>om</strong> distriktet, enligt uppgifter <strong>från</strong> ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong><br />
vicekonsuler <strong>om</strong>fattat nedan anförda qvantiteter:<br />
Införseln <strong>från</strong> Sverige.<br />
Införseln <strong>från</strong> Norge.<br />
Förut<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna import kan också nämnas, att till Boulogne införts 359<br />
tons fältspat <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> 1,420 quarters hafre äfVens<strong>om</strong> 1,816.950 kg.<br />
kopparmalm <strong>från</strong> Norge, samt att till Dunkerque <strong>från</strong> Sverige (särskildt <strong>från</strong><br />
Malmö) ink<strong>om</strong>mit en qvantitet sirap, uppgåen<strong>de</strong> till 1,361,200 kg. Derjemte<br />
tor<strong>de</strong> böra anmärkas, att nu <strong>om</strong>förmälda import försiggått direkt <strong>och</strong> sjöle<strong>de</strong>s
548<br />
samt att <strong>de</strong>rföre varor, s<strong>om</strong> hafva införts på annat sätt, icke inbegripits. Sålunda<br />
har särskildt icke upptagits <strong>de</strong>n betydan<strong>de</strong> import, s<strong>om</strong> egt rum till<br />
distriktet af norsk torsktran öfver England, Holland <strong>och</strong> Belgien, i hvilket<br />
afseen<strong>de</strong> dock kan nämnas, att <strong>de</strong>n indirekta importen af nämnda artikel endast<br />
till Dunkerque uppgifves hafva uppgått till 581,122 kg.<br />
Den redan un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 till distriktet i sin helhet öka<strong>de</strong> importen af<br />
ha/re, förnämligast <strong>från</strong> Sverige, har un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> ytterligare tilltagit, <strong>och</strong>,<br />
sås<strong>om</strong> förut varit fallet, har <strong>de</strong>nna införsel hufvudsakligen försiggått öfver<br />
Rouen, då varan mesta<strong>de</strong>ls skolat befordras till Paris. Till nämnda hamn<br />
ink<strong>om</strong> sålunda un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> en qvantitet af 15,835,300 kg. mera än un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> 1887. Den importera<strong>de</strong> varans beskaffenhet skall emellertid un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t<br />
<strong>år</strong> hafva varit något un<strong>de</strong>rlägsen föregåen<strong>de</strong> skeppningar sär<strong>de</strong>les i afseen<strong>de</strong> på<br />
vigten; <strong>de</strong>t tillägges dock, att nämnda anmärkning mera gäller hafren <strong>från</strong><br />
Oatersjöhamnarna, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att varan <strong>från</strong> Göteborg befunnits bättre. Hvad<br />
prisen beträffar, betala<strong>de</strong>s vid <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s början pr 100 kg. cif. i Havre 13<br />
frcs 50 c, bvilken notering un<strong>de</strong>r inflytan<strong>de</strong> af <strong>de</strong> hotan<strong>de</strong> utsigterna för<br />
skör<strong>de</strong>n i Frankrike i maj höj<strong>de</strong>s till 15 frcs. Då emellertid skör<strong>de</strong>un<strong>de</strong>rrättelserna<br />
snart förbättra<strong>de</strong>s, föll redan i juni priset till 14 frcs i me<strong>de</strong>ltal,<br />
men uppgick åter mot slutet af <strong>år</strong>et till <strong>om</strong>kring 14 frcs 50, hvilket pris<br />
jemväl betalats un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första måna<strong>de</strong>rna af innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>. I Rouen variera<strong>de</strong><br />
priset för svensk hafre emellan 14 frcs 50 <strong>och</strong> 15 frcs likale<strong>de</strong>s pr 100<br />
kg. cif., un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att svart vara <strong>från</strong> Libau notera<strong>de</strong>s till <strong>om</strong>kring 12 frcs<br />
samt hvit hafre af samma skeppning 11 frcs 25. Af rysk hafre var importen<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> ganska betydan<strong>de</strong> <strong>och</strong> utgjor<strong>de</strong> i Rouen 123,703,500 kg. un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>t att importen till samma hamn <strong>från</strong> Sverige, sås<strong>om</strong> förut angifvits,<br />
endast uppgick till 55,001,300 kg. Då sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>s hafreskörd i Frankrike<br />
gifvit ett jemförelsevis för<strong>de</strong>laktigt resultat, tor<strong>de</strong> skeppningarna un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> k<strong>om</strong>ma att något aftaga.<br />
En glädjan<strong>de</strong> företeelse är <strong>de</strong>n <strong>år</strong>ligen i stegrad grad inträdan<strong>de</strong> ökningen<br />
i införseln af trämassa <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena (dock i vida öfvervägan<strong>de</strong><br />
mängd <strong>från</strong> Norge), då <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> anty<strong>de</strong>s, att nämnda produkt i Frankrike<br />
fått fast fot <strong>och</strong> jemväl har utsigt att för framti<strong>de</strong>n bevara sin bety<strong>de</strong>lse. Äfven<br />
<strong>de</strong>nna import har förnämligast tagit vägen öfver Rouen, till hvilken hamn<br />
varan befordrats frän Norge med ångare, af hvilka tvänne uteslutan<strong>de</strong> härför<br />
hållits i regelbun<strong>de</strong>n fart. Enligt hvad redan anförts, uppgick införseln af norsk<br />
trämassa till Rouen <strong>år</strong> <strong>1888</strong> till en qvantitet af 21,531,972 kg., motsvaran<strong>de</strong><br />
i förhållan<strong>de</strong> till <strong>år</strong> 1887 en ökning af 18,325,652 kg., un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>n<br />
svenska importen till hamnen sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> icke utvisa<strong>de</strong> en högre siffra än<br />
1,491,850 kg. <strong>och</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et någon införsel dit icke uppgafs hafva förek<strong>om</strong>mit.<br />
I sin helhet tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> i jemförelse med <strong>år</strong> 1887<br />
inträdda ökningen i importen af trämassa <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena på distriktets<br />
hamnar, med inberäkning af <strong>de</strong> qvantiteter s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mit öfver Belgien <strong>och</strong><br />
till vissa mindre hamnar, kunna anslås till <strong>om</strong>kring 8 mill. kg. Emellertid<br />
uppgifves att <strong>de</strong> pris, s<strong>om</strong> kunnat uppnås af afskepparne, icke varit synnerligen<br />
tillfredsställan<strong>de</strong>, hvarför vinsten af exporten icke tor<strong>de</strong> stå i ett fullt<br />
afvägdt förhållan<strong>de</strong> till <strong>de</strong>ss <strong>om</strong>fattning. Un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> voro prisen un<strong>de</strong>rkasta<strong>de</strong><br />
vissa vexlingar, i <strong>de</strong>t att <strong>de</strong> i början af <strong>år</strong>et rådan<strong>de</strong>, mera gynsamma<br />
noteringarna, s<strong>om</strong> stäl<strong>de</strong> sig icke obetydligt högre än un<strong>de</strong>r 1887, i september<br />
<strong>och</strong> oktober plötsligt föllo i temligen stark proportion, ehuru <strong>de</strong> mot slutet af<br />
af <strong>år</strong>et åter blefvo högre <strong>och</strong> mera fasta. Detta tillstånd förmäles ock skola<br />
ännu fortfara, hvarför utsigterna för framti<strong>de</strong>n kunna sägas vara jemförelsevis<br />
gynsamma.
549<br />
Sås<strong>om</strong> bekant är <strong>de</strong>t numera så godt s<strong>om</strong> uteslutan<strong>de</strong> mekanisk trämassa,<br />
s<strong>om</strong> till Frankrike införes <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena. Hvad <strong>de</strong>n kemiska produkten<br />
ang<strong>år</strong>, ökas häraf stadigt <strong>de</strong>n inhemska tillverkningen, hvartör behofvet<br />
af utländsk vara mindre <strong>och</strong> mindre låter sig förspörja. Deremot bar <strong>de</strong>n<br />
franska fabrikationen af k<strong>om</strong>isk trämassa i sin ordning framkallat införsel af<br />
råvaran härför, nämligen trästubbar eller s. k. cellulosaved, af hvilken artikel<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> endast i Rouen ink<strong>om</strong> <strong>de</strong>n betydan<strong>de</strong> qvantiteten af 2,123<br />
Ptbg-stds <strong>från</strong> Norge. Fransmännen hafva såle<strong>de</strong>s också här lyckats få gen<strong>om</strong>förd<br />
principen att importera råämnet för att sedan sjelfva åstadk<strong>om</strong>ma <strong>de</strong>n<br />
förädla<strong>de</strong> produkten, hvilken metod naturligtvis med för<strong>de</strong>l låter sig tillämpa<br />
så länge <strong>de</strong>nna senare st<strong>år</strong> tillräckligt högt i pris för att medgifva <strong>de</strong>n dryga<br />
fraktkostna<strong>de</strong>n för råvaran. Det förklaras dock, att häri skulle lätt kunna inträda<br />
en förändring in<strong>om</strong> kort tid.<br />
Den förut anmärkta ökningen i jernimporten <strong>från</strong> Sverige öfver Havre<br />
tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>ss värre icke antyda, att artikeln un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> vunnit synnerligt<br />
större afsättning" på franska markna<strong>de</strong>n i <strong>de</strong>ss helhet, utan lärer, efter hvad<br />
upplysts, endast gifva tillkänna, att importen företrä<strong>de</strong>svis tagit vägen öfver<br />
nämnda hamn. Den inhemska jerntillverkningen har nämligen un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare<br />
<strong>år</strong>en å nyo tilltagit, medan å andra sidan allmänna arbeten, särskildt järnvägsbyggna<strong>de</strong>r,<br />
försiggått i minskad <strong>om</strong>fattning, hvarför behofvet af utländsk vara<br />
icke har kunnat kännas så lifligt. Ölver hufvud anföres <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> dyrheten hos<br />
<strong>de</strong>t svenska jernet sås<strong>om</strong> skäl hvarföre produkten trots sina erkända goda egenskaper<br />
icke vinner användning i större skala. Angåen<strong>de</strong> prisförhållan<strong>de</strong>na un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>t flydda <strong>år</strong>et har med<strong>de</strong>lats, att smidt stångjern vid <strong>år</strong>ets ingång sål<strong>de</strong>s<br />
till 21 à 20 frcs pr 100 kg. cif. i fransk hamn, men att afskepparne snart<br />
måste nöja sig med att erhålla blott 19 frcs 25 à 18 frcs 50. Valsadt jern,<br />
levereradt un<strong>de</strong>r samma förhållan<strong>de</strong>n, uppnåd<strong>de</strong> också till en början ett pris af<br />
21 à 20 frcs, men <strong>de</strong>tta sjönk innan kort ända till 18 frcs 50 à 17 frcs 50,<br />
<strong>och</strong> med sistnämnda noteringar blef <strong>år</strong>et afslutadt utan att framti<strong>de</strong>n syntes<br />
lemna löfte <strong>om</strong> förbättring. Hvad s<strong>om</strong> gör <strong>de</strong>ssa i <strong>och</strong> för sig låga pris ännu<br />
mindre för<strong>de</strong>laktiga är att <strong>de</strong> i flera fall icke medgåfvo något tillägg för extra<br />
dimensioner, utan voro gen<strong>om</strong>snittsnoteringar för hel leverans. Hvad behållningarna<br />
angå, uppgifves att <strong>de</strong> vid <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s slut voro större än vanligt till<br />
följd af minskad förbrukning, hvarföre någon utsigt till ökad import un<strong>de</strong>r<br />
innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> icke lärer förefinnas.<br />
I fråga <strong>om</strong> <strong>de</strong> öfriga af förut angifna artiklar har, sås<strong>om</strong> <strong>de</strong> anförda siffrorna<br />
utvisa, införseln till un<strong>de</strong>rlydan<strong>de</strong> hamnar i distriktet <strong>från</strong> Sverige af tjära<br />
samt hudar <strong>och</strong> skinn gått tillbaka, hvilket äfvenle<strong>de</strong>s är förhållan<strong>de</strong>t med importen<br />
till samma hamnar <strong>från</strong> Norge af svafvelkis, hästskosöm, sprit samt<br />
likale<strong>de</strong>s hudar <strong>och</strong> skinn. Deremot har införseln <strong>från</strong> Norge tilltagit af is<br />
<strong>och</strong> hvaltran. Af svensk sprit har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et icke förek<strong>om</strong>mit någon införsel.<br />
Beträffan<strong>de</strong> <strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> varit rådan<strong>de</strong> å importmarkna<strong>de</strong>n<br />
i Bor<strong>de</strong>aux, har <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> vicekonsul på platsen med<strong>de</strong>lat<br />
följan<strong>de</strong> särskilda un<strong>de</strong>rrättelser:<br />
r>Jern <strong>och</strong> stål. Införseln af stål har nedgått till 112,713 kg. <strong>från</strong><br />
248,047 kg. <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et. Deremot har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> större <strong>de</strong>len<br />
af <strong>de</strong>nna import k<strong>om</strong>mit <strong>från</strong> Sverige, 81,480 kg. (mot 10,205 kg. <strong>år</strong> 1887),<br />
medan 25,582 kg. k<strong>om</strong>mit <strong>från</strong> England <strong>och</strong> återsto<strong>de</strong>n hufvudsakligen <strong>från</strong><br />
Belgien. Af stångjern ha <strong>från</strong> Sverige införts 2,929,519 kg. (mot 2,868,290<br />
kg. 1887), <strong>från</strong> England 101,014 kg. <strong>och</strong> <strong>från</strong> andra län<strong>de</strong>r 60,289 kg. (<strong>de</strong>raf<br />
4,129 kg. <strong>från</strong> Belgien) — tillsammans 3,090,822 kg. mot en total import af<br />
3,844,955 kg. <strong>år</strong> 1887. Större <strong>de</strong>len af jernimporten <strong>från</strong> Sverige har egt
550<br />
rum med svenska ångfartyg (16 resor med, enligt ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> befälhafvares<br />
uppgifter, 2,051 tons jern) samt ett norskt segelfartyg (402 tons).<br />
Trälast. Af bjelkar <strong>och</strong> fyrliugget virke af gran <strong>och</strong> furu har införseln<br />
minskats, utgöran<strong>de</strong> enligt tulluppgiften 6,040,000 kg. — <strong>de</strong>raf ungefär 4<br />
millioner kg. <strong>från</strong> Tyskland, nära 1 million <strong>från</strong> Nordamerikas Förenta stater,<br />
682,000 kg. <strong>från</strong> Norge <strong>och</strong> 380,000 kg. <strong>från</strong> Sverige — mot 9 millioner<br />
<strong>år</strong> 1887 — un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att importen af sådant virke af ek <strong>år</strong> <strong>1888</strong> utgjort<br />
403,000 kg., till större <strong>de</strong>len frän Tyskland — mot 2 millioner <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et.<br />
Deremot har införseln af skuren trälast ökats, utgöran<strong>de</strong> af gran <strong>och</strong> furu,<br />
enligt tulluppgifter, 83,034,000 kg. (eller, à 600 kg. = 138,390 kubikmeter =<br />
29,634 Ptbg-stds) —emot 70,815,000 kg. (eller 25,273 Ptbg-stds) <strong>år</strong> 1887 —<br />
samt af ek (plankor) 2,897,100 kg. (<strong>de</strong>raf 2'/3 millioner <strong>från</strong> Tyskland) —<br />
mot 2,172,000 kg. <strong>år</strong> 1887.<br />
Enligt enskilda uppgifter <strong>om</strong> trälastmarkna<strong>de</strong>n — hvilka tor<strong>de</strong> få anses<br />
sås<strong>om</strong> mera exakta — utfalla <strong>de</strong>ssa siffror icke så obetydligt högre, då importen<br />
af plankor, brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> battens för <strong>år</strong> <strong>1888</strong> angifves till 35,683 Ptbgstds<br />
— mot 31,400 Ptbg-stds dot föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et — <strong>och</strong> har nämnda införsel<br />
(för <strong>1888</strong>) egt rum med:<br />
53 fartyg <strong>från</strong> Sverige — Ptbg-stds 15,830<br />
24 » » Norge » 3,692<br />
22 » » Finland » 6,960<br />
7 » » Ryssland (Östersjön) » 1,362<br />
8 » » » (Hvita hafvet) » 2,731<br />
13 » » Brit. Nordamerika » 3,389<br />
4 i> » Pitchpinehamnarna i Nordamerika » 1,119<br />
S:a 131 fartyg S:a Ptbg-stds 35,083<br />
(Enligt samma uppgifter har införseln af bjelkar <strong>och</strong> ekvirke <strong>från</strong> Preussen<br />
uppgått till 21 laddningar <strong>om</strong> 5,888 tyska läster — mot likale<strong>de</strong>s 21 laddningar<br />
<strong>om</strong> 6,907 läster <strong>år</strong> 1887.)<br />
Uti ifrågavaran<strong>de</strong> införsel har <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart funnit användning<br />
med följan<strong>de</strong> antal resor <strong>och</strong> qvantiteter (enligt af ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> fartygsbefälhafvare<br />
med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> uppgifter):<br />
Från Sverige auk<strong>om</strong>mo 16 svenska ängfartyg med 3,554 Ptbg-stds<br />
2 norska » » 753 »<br />
B<br />
Norge »<br />
8 » segelfartyg » 1,631<br />
1 svenskt ångfartyg » 96<br />
»<br />
»<br />
5 938 ptbg-8tds<br />
10 norska » » 752 »<br />
9 » segelfartyg » 746'/.. » 1,594'/.<br />
»<br />
»<br />
Finland »<br />
Ryssland (Östersjön) »<br />
3 »<br />
1 svenskt<br />
«<br />
»<br />
» , 764<br />
»211<br />
»<br />
»<br />
j 6 i „<br />
1 norskt » » 216 »> 427 »<br />
» Brit. Nordamerika » 7 norska » » 1,975 » j 975 „<br />
» Pitchpinehamn » 1 norskt >< » 380 » 330 „<br />
S:a 59 fartyg S:a 11,07872 Ptbg-stds<br />
Af hyfla<strong>de</strong> bord (frises à parquet) har införseln un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> nedgått<br />
med öfver 20 %, utgöran<strong>de</strong> (enligt tulluppgift) 4,220,634 kg. (à 500 kg. =<br />
8,441 kub.-meter = 1,809 Ptbg-stds) — mot 5,661,968 (2,406 Ptbg-stds) —<br />
hvaraf största <strong>de</strong>len, likas<strong>om</strong> tillförene, k<strong>om</strong>mit <strong>från</strong> Norge, nämligen 3,824,587
551<br />
ig. (1,638 Ptbg-stds), medan endast 132 stds k<strong>om</strong>mit frän Ryasland (Finland)<br />
<strong>och</strong> 37 stds <strong>från</strong> Sverige.<br />
Uti <strong>de</strong>nna import hafva 9 norska fartyg <strong>de</strong>ltagit (<strong>de</strong>raf 2 ängfartyg), s<strong>om</strong><br />
ank<strong>om</strong>mit fr&n Norge med tillsammans 986 std.<br />
Trämassa. Denna artikel är fortfaran<strong>de</strong> i stigan<strong>de</strong> med en införsel af<br />
7,794,421 kg., eller 26 à 27 procent mer än <strong>de</strong>t föregäen<strong>de</strong> arets import<br />
(6,165,836 kg.) — <strong>de</strong>raf största <strong>de</strong>len, 6,181,102 kg., <strong>från</strong> Norge, medan<br />
fr&n Sverige ank<strong>om</strong> 571,750 kg., <strong>från</strong> Belgien 928,005 kg., frän Ryssland<br />
(Finland) 28,377 kg. oeh <strong>från</strong> andra län<strong>de</strong>r 85,187 kg.<br />
Enligt ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> befälhafvares uppgifter hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et i svenska<br />
<strong>och</strong> norska fartyg hitk<strong>om</strong>mit:<br />
Is. Häraf inför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et endast en laddning <strong>om</strong> 380 tons (i segelfartyg<br />
<strong>från</strong> Norge) mot 3 laddningar <strong>om</strong> 790 tons <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et.<br />
Hästskosöm. Hela införseln af artikeln smidd spik (clous forgés) har<br />
uppgått till 513,895 kg. — hvaraf <strong>från</strong> Norge 256,142 kg., frän Tyskland<br />
200,789 kg.; <strong>från</strong> Belgien 31.459 kg. <strong>och</strong> <strong>från</strong> andra län<strong>de</strong>r 25,505 kg.<br />
(<strong>de</strong>raf <strong>från</strong> Sverige 17 kg.) — mot en import af 428,483 kg. är 1887. Med<br />
Ångfartyget »Garonne» hafva (10 resor) <strong>från</strong> Norge ank<strong>om</strong>mit tillsammans<br />
184,000 kg.<br />
Hafre. Införseln har varit mer än 2 1 /2 gånger större än <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>ets: 12,584,900 kg. mot 4,608,200 kg. är 1887. Öfver hälften af <strong>de</strong>nna<br />
import har k<strong>om</strong>mit <strong>från</strong> Algier, 7 millioner kg., 3 millioner kg. <strong>från</strong> Tyskland<br />
samt icke fullt 2 l /2 millioner <strong>från</strong> Ryssland (så godt s<strong>om</strong> uteslutan<strong>de</strong><br />
<strong>från</strong> Östersjön).<br />
Torskr<strong>om</strong>. Införsel 620,308 kg. — mot 472,239 kg., <strong>år</strong> 1887 —<br />
hvaraf 281,100 kg. <strong>från</strong> franska storsjöfisket, 162,000 kg. <strong>från</strong> Nordamerika,<br />
89,000 kg. <strong>från</strong> Holland <strong>och</strong> 88,000 <strong>från</strong> Norge.<br />
Stockfisk. Importen har nedgått <strong>från</strong> 138,873 kg. <strong>år</strong> 1887 till 88,000<br />
kg., hvaraf största <strong>de</strong>len <strong>från</strong> Holland <strong>och</strong> endast 5,700 kg. <strong>från</strong> Norge.<br />
Tjära. Införseln af mineralisk tjära har nedgått frän 3,787,000 kg. <strong>år</strong><br />
1887 till 1,720,000 kg. s<strong>om</strong> till största <strong>de</strong>len k<strong>om</strong>mit <strong>från</strong> England. Der-<br />
«mot har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> egt rum en import af 125,000 kg. trätjära, nästan<br />
uteslutan<strong>de</strong><br />
förek<strong>om</strong>mit.<br />
<strong>från</strong> Belgien — en importartikel s<strong>om</strong> eljest icke på flera <strong>år</strong> här
552<br />
Hudar <strong>och</strong> skinn. Införseln häraf har <strong>år</strong> <strong>1888</strong> uppgått till i allt<br />
19,313,251 kg. — mot 19,574,231 kg. <strong>år</strong> 1887. Denna införsel har, s<strong>om</strong><br />
vanligt, hufvudsakligen egt rum <strong>från</strong> Sydamerika (l l /s million kg. oxhudar,<br />
16'/a mill. kg. f<strong>år</strong>skinn <strong>och</strong> 450,000 kg. andra slag <strong>från</strong> Argentina). Från<br />
Sverige har införts 1,481 kg. <strong>och</strong> <strong>från</strong> Norge 20,400 kg. (mot respektive<br />
7,617 kg. <strong>och</strong> 36,091 kg. <strong>år</strong> 1887).<br />
Gatsten. (Pavés <strong>de</strong> grés). Häraf ha införts <strong>från</strong> Belgien 5,625,000 kg.<br />
mot 1,157,000 kg. <strong>år</strong> 1887.<br />
Sprit. Importen af utländsk sprit har, med <strong>de</strong>n prohibitiva tullsats, s<strong>om</strong><br />
<strong>år</strong> 1887 inför<strong>de</strong>s, ytterligare reducerats <strong>och</strong> utgjor<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1888</strong> icke ens en<br />
tion<strong>de</strong><strong>de</strong>l af 1887 <strong>år</strong>s införsel eller 469,315 liter (reduceradt till 100°) —<br />
mot 4,935,712 liter <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et. Större <strong>de</strong>len af <strong>de</strong>nna import har<br />
egt rum <strong>från</strong> Tyskland med 384,000 liter, 22,000 <strong>från</strong> Holland <strong>och</strong> 19,608<br />
liter <strong>från</strong> Norge. Den nämnda norska importen eg<strong>de</strong> rum <strong>från</strong> Kristiauia<br />
med ångfartyget »Garonne», s<strong>om</strong> tre resor medför<strong>de</strong> i allt 32 fat sprit, enligt<br />
norsk uppgift tillsammans 20,676 liter.»<br />
Enligt franska tullväsen<strong>de</strong>ts tabeller, s<strong>om</strong> icke gå senare än till <strong>år</strong> 1887,<br />
motsvara<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r nämnda <strong>år</strong> <strong>de</strong>n direkta införseln af svenska <strong>och</strong> norska,<br />
produkter till hela Frankrike följan<strong>de</strong> vär<strong>de</strong>n:<br />
Införsel <strong>från</strong> Sverige:<br />
Trävaror (oförarbeta<strong>de</strong>) 40,069,636 frcs<br />
Spanmål (hafre) 6,400,682 »<br />
Jern <strong>och</strong> stål 2,633,448 »<br />
Förarbetadt trä 1,094,882 »<br />
Trämassa (»drilles») 784,098 »<br />
Oförarbeta<strong>de</strong> hudar 660,748 »<br />
Bränvin, sprit <strong>och</strong> likörer 228,190 »<br />
Saltadt kött 215,771 »<br />
Andra varor 434,153 »<br />
Tillsammans 52,521,608 frcs<br />
Af <strong>de</strong>ssa produkter förbruka<strong>de</strong>s in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t för ett vär<strong>de</strong> af 50,042,656<br />
frcs <strong>och</strong> <strong>de</strong> härvid erlagda tullafgifterna uppgingo till 1,731,940 frcs. Jemföres<br />
importen un<strong>de</strong>r 1887 med <strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> eg<strong>de</strong> rum <strong>de</strong>t närmast föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et, befinnes en stark ökning hafva inträdt för trä, hafre, trämassa samt en<br />
mindre tillväxt för jern <strong>och</strong> stål samt hudar, hvaremot importen af förarbetadt<br />
trä utvisar tillbakagång. Af bränvin <strong>och</strong> sprit samt saltadt kött kan införseln<br />
nästan anses hafva börjat med <strong>år</strong> 1887, men <strong>de</strong>remot angifves för <strong>de</strong>tta<br />
<strong>år</strong> icke någon import af tjära.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne <strong>de</strong>cennier, s<strong>om</strong> föregingo sistnämnda <strong>år</strong>, har i me<strong>de</strong>ltal<br />
<strong>de</strong>n <strong>år</strong>liga svenska införseln till Frankrike uppgått till följan<strong>de</strong> vär<strong>de</strong>n i francs:
553<br />
Med undantag af tjära har såle<strong>de</strong>s uppgång inträdt i icke obetydlig grad<br />
för alla ofvan angifna artiklar; dock har införseln af jern <strong>och</strong> stål un<strong>de</strong>r tio<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n<br />
1877—1886 icke kunnat bibehållas vid <strong>de</strong>n siffra, s<strong>om</strong> uppnåd<strong>de</strong>s<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t nästföregåen<strong>de</strong> <strong>de</strong>cenniet. Sammanhålles åter <strong>de</strong>n förut aDgifna importen<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 med <strong>de</strong>n <strong>år</strong>liga me<strong>de</strong>linförseln un<strong>de</strong>r 1877—1886, befinnes<br />
tyvärr för <strong>år</strong> 1887 minskning hafva uppk<strong>om</strong>mit för alla ofvan uppräkna<strong>de</strong><br />
artiklar, hvarigen<strong>om</strong> ock införselns slutsumma med nämnda <strong>år</strong> blifvit med<br />
13,834,337 frcs un<strong>de</strong>rlägsen gen<strong>om</strong>snittsresultatet un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>de</strong>cenniet.<br />
Hvad å andra sidan beträffar införseln af norska artiklar till Frankrike,<br />
uppgifves <strong>de</strong>nna hafva motsvarat nedanståen<strong>de</strong> vär<strong>de</strong>n i francs un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887.<br />
Införsel <strong>från</strong> Norge:<br />
Trävaror (oförarbeta<strong>de</strong>) ._ 7,451,841 frcs<br />
Trämassa (»drilles») 5,672,706 »<br />
Förarbetadt trä 2,701,689 r><br />
Torsk- <strong>och</strong> makrillr<strong>om</strong> 1,908,712 »<br />
Kopparmalm _ 835,250 B<br />
Verktyg <strong>och</strong> andra metallarbeten ... 802,971 B<br />
Oförarbeta<strong>de</strong> hudar 317,962 »<br />
Hval- <strong>och</strong> torsktran.... 287,819 »<br />
Fartyg 234,720 »<br />
Hampa, skäktad 180,315 »<br />
Byggnadsarbeten 147,374 »<br />
Bränvin, sprit <strong>och</strong> likörer 132,195 »<br />
Papper, papp, böcker <strong>och</strong> gravyrer... 90,284 »<br />
Oxalsyra 53,704 »<br />
Andra varor 787.933 B<br />
Tillsammans 21,605,475 »<br />
Häraf konsumera<strong>de</strong>s in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t till ett vär<strong>de</strong> af 21,441,099 frcs med<br />
en sammanlagd tullafgift af 382,732 frcs.<br />
Jemföres <strong>de</strong>nna införsel (s<strong>om</strong> befinnes <strong>om</strong>fatta ett nästan dubbelt större<br />
antal artiklar än <strong>de</strong>n svenska) med motsvaran<strong>de</strong> import un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1886, framg<strong>år</strong>,<br />
att bland <strong>de</strong> vigtigaste artiklarne har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 ökning uppk<strong>om</strong>mit för<br />
trämassa, torsk- <strong>och</strong> makrillr<strong>om</strong>, hval- <strong>och</strong> torsktran samt kopparmalm, medan<br />
åter införseln af trä, så väl oförarbetadt s<strong>om</strong> förarbetadt, gått tillbaka un<strong>de</strong>r<br />
sistnämnda <strong>år</strong>.<br />
Un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> tre <strong>de</strong>cennier utgjor<strong>de</strong> Norges import till Frankrike i<br />
me<strong>de</strong>ltal pr <strong>år</strong> <strong>och</strong> francs:
554<br />
Efter <strong>de</strong>nna öfversigt skulle sålunda norska införseln till Frankrike, i motsats<br />
mot hvad s<strong>om</strong> visat sig vara förhållan<strong>de</strong>t med afseen<strong>de</strong> på <strong>de</strong>n svenska,<br />
hafva stigit till största vär<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>tion<strong>de</strong>t 1857—1866 beroen<strong>de</strong> på <strong>de</strong>n<br />
då uppnådda höga importsiffran för trä, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cenniet 1877—1886 förminskats<br />
till nästan hälften. Beträffan<strong>de</strong> införseln i öfrigt måste dock anmärkas,<br />
att <strong>de</strong>nna icke allenast ökats för redan kända artiklar, utan att <strong>de</strong>rjemte<br />
åtskilliga nya tillk<strong>om</strong>mit. Jemföras vidare sins emellan <strong>de</strong> tvänne senare <strong>de</strong>cennierna,<br />
befinnas — med undantag af oförarbetadt trä, torsk- <strong>och</strong> makrillr<strong>om</strong><br />
samt saltsjöfisk — <strong>de</strong> återståen<strong>de</strong> artiklarne hafva utgjort föremål för en växan<strong>de</strong><br />
import. Sammanställes åter <strong>de</strong>n <strong>år</strong>liga me<strong>de</strong>linförseln un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cenniet<br />
1877 —1886 med importen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887, visar <strong>de</strong>t sig, att <strong>de</strong>nna senare<br />
för <strong>de</strong> artiklar, s<strong>om</strong> kunna jemföras, nedgått, ut<strong>om</strong> för förarbetadt trä, äfvens<strong>om</strong><br />
att införselsiffran för <strong>år</strong> 1887 i sin helhet med 6,546,778 fres un<strong>de</strong>rstiger<br />
<strong>de</strong>n <strong>år</strong>liga me<strong>de</strong>lsiffran för sistnämnda <strong>de</strong>cennium. Af <strong>de</strong>t nu anförda<br />
framg<strong>år</strong> alltså, att bå<strong>de</strong> <strong>de</strong>n norska <strong>och</strong> <strong>de</strong>n svenska importen på Frankrike i<br />
<strong>de</strong>t hela taget gå icke obetydligt tillbaka.<br />
Angåen<strong>de</strong> <strong>de</strong>n utförsel, s<strong>om</strong> samtidigt egt rum <strong>från</strong> Frankrike till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena, uppgifves, att vär<strong>de</strong>t af franska exporten till Sverige <strong>år</strong> 1887<br />
uppgått till 8,038,017 fres samt att <strong>de</strong>n <strong>år</strong>liga gen<strong>om</strong>snittssiffran för utförseln<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>de</strong>cennierna utgjort:<br />
1877—1886 1867—1876 1857—1866<br />
8,509,118 fres 9,562,456 fres 3,539,549 fres<br />
Den motsvaran<strong>de</strong> utförseln till Norge har för <strong>år</strong> 1887 anslagits till 4,667,162<br />
fres samt i me<strong>de</strong>ltal pr <strong>år</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tre förutgåen<strong>de</strong> <strong>de</strong>cennierna till följan<strong>de</strong><br />
siffror:<br />
1877-1886 1867—1876 1857—1866<br />
8,758,909 fres 8,525,368 fres 4,212,375 fres<br />
Sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa tal gifva vid han<strong>de</strong>n, har Frankrikes export till Sverige nått<br />
sin höjdpunkt un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cenniet 1867—1876, medan utförseln till Norge utvisa<strong>de</strong><br />
högsta vär<strong>de</strong>siffran un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n följan<strong>de</strong> tio<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n. Det framg<strong>år</strong> också, att<br />
exporten till båda län<strong>de</strong>rna aftagit <strong>år</strong> 1887 i jemförelse med gen<strong>om</strong>snittsresultatet<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>de</strong>cenniet, ehuru minskningen för Norges <strong>de</strong>l<br />
blifvit vida mera betydan<strong>de</strong>.<br />
Förut<strong>om</strong> <strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lser, hvilka, enligt hvad i <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> blifvit<br />
angifvet, förefunnits emellan <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena <strong>och</strong> Frankrike, skulle också<br />
kunna nämnas <strong>de</strong>n affärsberöring, s<strong>om</strong> emellan <strong>de</strong>ssa län<strong>de</strong>r uppstått <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong><br />
att åtskilliga svenske <strong>och</strong> norske un<strong>de</strong>rsåtar på senare ti<strong>de</strong>n med mera eller<br />
mindre framgång <strong>de</strong>ltagit i <strong>de</strong>n s. k. terminspekulationen å börsen i Havre.<br />
Sedan <strong>de</strong>tta slags <strong>om</strong>sättningar af fiktiva varor för några <strong>år</strong> sedan i Frankrike<br />
gen<strong>om</strong> lag förklarats icke kunna hänföras till spel, hafva <strong>de</strong> här på platsen<br />
tagit en vidd, s<strong>om</strong> efter mångens åsigt synes hota med att störan<strong>de</strong> ingripa i<br />
<strong>de</strong>n allmänna markna<strong>de</strong>n för <strong>de</strong> varor, hvilka af spekulationen företrä<strong>de</strong>svis <strong>om</strong>fattas,<br />
nämligen kaffe <strong>och</strong> b<strong>om</strong>ull. Den vinst, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r ifrågavaran<strong>de</strong> transaktioner<br />
skördats af svenske <strong>och</strong> norske köpmän, s<strong>om</strong> känt sig locka<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n<br />
lätthet, med hvilka penningen un<strong>de</strong>r kursvexlingarna skiftar egare, är visserligen<br />
okänd, men hvad s<strong>om</strong> dock icke undgått generalkonsulatets uppmärksamhet<br />
är, att resultatet i enskilda fall för landsmännen mindre lyckligt slutat med<br />
processer, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ls anhängiggjorts inför d<strong>om</strong>stol i hemlan<strong>de</strong>t, då ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong>
555<br />
<strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>rlåtit att inbetala <strong>de</strong>n fordra<strong>de</strong> kursskilna<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>ls ock inför d<strong>om</strong>stol<br />
här i lan<strong>de</strong>t, då <strong>de</strong> intressera<strong>de</strong> trott sig hafva skäl att draga i tvifvel<br />
regelmessigheten af <strong>de</strong> förrättningar, s<strong>om</strong> utförts af härvaran<strong>de</strong> mellanhän<strong>de</strong>r.<br />
Den för<strong>de</strong>l, s<strong>om</strong> ur allmännare synpunkt tor<strong>de</strong> kunna uppletas af att affärerna förts<br />
in på <strong>de</strong>tta <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>, må vara stor eller liten, men säkert är att personer, s<strong>om</strong> frän<br />
ett aflägset land vilja inlåta sig på att <strong>de</strong>ltaga uti ifrågavaran<strong>de</strong> spekulationer,<br />
lätt utsätta sig för följ<strong>de</strong>r, hvilkas bety<strong>de</strong>lse <strong>de</strong> öfver hufvud hafva vanskligt<br />
att på förhand öfverskåda, <strong>och</strong> i betraktan<strong>de</strong> häraf synes <strong>de</strong>t s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r alla<br />
<strong>om</strong>ständigheter försigtighet bor<strong>de</strong> vid tillvägagåen<strong>de</strong>t härvid iakttagas.<br />
Beträffan<strong>de</strong> <strong>de</strong> in<strong>om</strong> distriktet etablera<strong>de</strong> svenska eller norska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>ahus<br />
hafva sedan, generalkonsulatets senaste <strong>år</strong>sberättelse afgafs, följan<strong>de</strong> förändringar<br />
anmälts:<br />
I Havre har handlan<strong>de</strong>n N. Selmer aflidit; firmans affärer fortsättas dock<br />
tills vidare för dödsboets räkning. Vidare har firman N. G. Tvethe & C:o öfverflyttat<br />
sin verksamhet till Honfleur, i sammanhang med att <strong>de</strong>ss innehafvare<br />
N. G. Tvethe förordnats till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> vicekonsul på sistnämnda plats.<br />
I Dunkerque hafva skeppsfournerarne Carl Bergman <strong>och</strong> Adolf Solberg, hvilka<br />
förut hvar för sig drifvit nämnda slags <strong>han<strong>de</strong>l</strong>, nu förenat sig till ett gemensamt<br />
fortsättan<strong>de</strong> häraf un<strong>de</strong>r firma Bergman & Solberg.<br />
Frankrikes <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflotta räkna<strong>de</strong> vid <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s början 14,253 segelfartyg<br />
<strong>om</strong> 465,873 tons <strong>och</strong> 71,008 mans besättning samt 984 ångfartyg <strong>om</strong> 506,652<br />
tons <strong>och</strong> 20,173 mans besättning, maskinister <strong>och</strong> eldare inberäkna<strong>de</strong>, eller<br />
inalles 15,237 fartyg <strong>om</strong> 972,525 tons med 91,181 man. Det är bekant att<br />
franska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t senaste <strong>år</strong>tion<strong>de</strong>t aftagit i bety<strong>de</strong>nhet, i <strong>de</strong>t att<br />
ökningen i ångfartygen, trots premieringslagen af <strong>år</strong> 1881, icke uppvägt förlusten<br />
i segelfartyg. Emellertid anses, att verkningarna af <strong>de</strong>nna lag dock förebyggt<br />
en ännu större förminskning i franska tonnagen, bvilken förmenas eljest<br />
skola hafva inträffat sås<strong>om</strong> en följd af <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>ens till ytterlighet stegra<strong>de</strong><br />
konkurrens in<strong>om</strong> <strong>sjöfart</strong>ens <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>. Nämn<strong>de</strong> lag, s<strong>om</strong> voterats för en tid af<br />
10 <strong>år</strong>, är <strong>de</strong>rföre föreslagen förlängd för en liknan<strong>de</strong> tidrymd, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t tor<strong>de</strong><br />
finnas anledning antaga, att <strong>de</strong>tta förslag k<strong>om</strong>mer att bifallas. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
ha<strong>de</strong> på Frankrikes budget i kraft af ifrågavaran<strong>de</strong> lag uppförts ett belopp af<br />
9,000,000 frcs; men s<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta anslag befunnits för lågt beräknadt <strong>och</strong> visat<br />
sig otillräckligt för behofvet har, anslaget gen<strong>om</strong> en särskild lag blifvit förökadt<br />
med 2,100,000 frcs. A innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>s budget är emellertid beloppet icke<br />
<strong>de</strong>sto mindre bibehållet till förra <strong>år</strong>ets siffra af 9 mill. frcs, hvilket förklaras<br />
skola blifva tillfyllest, dä <strong>de</strong>ls byggan<strong>de</strong>t af nya fartyg aftager <strong>och</strong> <strong>de</strong>ls premierna<br />
för <strong>de</strong> i bruk varan<strong>de</strong> fartygen förminskas på grund af <strong>de</strong>ssas växan<strong>de</strong><br />
ål<strong>de</strong>r.<br />
Un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> bestäm<strong>de</strong>s, att tvänne nya franska subventionera<strong>de</strong> ångbåtslinier<br />
skulle upprättas till Afrikas vestkust, af hvilka <strong>de</strong>n ena skulle till hufvudpunkt<br />
ega Havre eller Rouen <strong>och</strong> <strong>de</strong>n senare utgå <strong>från</strong> Marseille. Dessa<br />
linier äro afsedda att konkurrera med utländska bolag, hvilka sedan några <strong>år</strong><br />
tillbaka un<strong>de</strong>rhålla ångare i regelbun<strong>de</strong>n fart <strong>från</strong> Havre på nämnda kust, sås<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>t synes med god framgång.<br />
Om resultatet un<strong>de</strong>r nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> af franska storsjöfisket föreligga en <strong>de</strong>l<br />
un<strong>de</strong>rrättelser, med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> vice konsuler i Bor<strong>de</strong>aux, Granville,<br />
Fécamp <strong>och</strong> Dunkerque, efter hvilka un<strong>de</strong>rrättelser kan anföras följan<strong>de</strong>:
556<br />
Tillförseln till klippfiskmarkna<strong>de</strong>n i Bor<strong>de</strong>aux <strong>från</strong> franska fisket un<strong>de</strong>r<br />
Island <strong>och</strong> New-Poundland utgjor<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1888</strong> af 182 laddningar, innehållan<strong>de</strong><br />
22,206,513 kg. råsaltad torsk, mot 212 laddningar <strong>om</strong> 33,082,588 kg. <strong>år</strong> 1887.<br />
A andra sidan har exporten af klippfisk <strong>år</strong> <strong>1888</strong> uppgått till 11,048,119 kg.<br />
mot 12,353,177 kg. <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et. I utförselspremier till afskeppare<br />
på platsen betaltes <strong>år</strong> <strong>1888</strong> ett belopp af 1,361,098 frcs mot 1,968,911 frcs<br />
<strong>år</strong> 1887. Un<strong>de</strong>r båda <strong>år</strong>en utgick en mindre <strong>de</strong>l af exporten (un<strong>de</strong>rstigan<strong>de</strong><br />
50,000 kg.) utan premier.<br />
Från Granville utrusta<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1888</strong> för torskfiske vid New-Foundland 40<br />
fartyg, eller samma antal s<strong>om</strong> <strong>år</strong>et förut. Det anmärkes emellertid, att då fartygen<br />
ford<strong>om</strong> kun<strong>de</strong> begifva sig till S:t Pierre <strong>och</strong> Miquelon för att intaga agn,<br />
s<strong>om</strong> dit tillför<strong>de</strong>s af engelske fiskare, men <strong>de</strong>nna trafik gen<strong>om</strong> engelska myndigheternas<br />
beslut nu måste upphöra, uppstod för fisket i <strong>de</strong>tta, afseen<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t<br />
<strong>år</strong> särskilda sv<strong>år</strong>igheter, till följd af hvilka utbytet un<strong>de</strong>r fiskets första<br />
period blef me<strong>de</strong>lmåttigt. Medan sålunda un<strong>de</strong>r nämnda period <strong>år</strong> 1887 hvarjo<br />
fartyg i me<strong>de</strong>lfångst inneha<strong>de</strong> 1,200 quintaux <strong>om</strong> 55 kg. eller inalles 66 tons<br />
torsk, uppgick motsvaran<strong>de</strong> me<strong>de</strong>lutbyte pr fartyg <strong>år</strong> <strong>1888</strong> till endast 600 quintaux<br />
eller 33,000 kg. I trots häraf höllo sig prisen i början låga så väl i<br />
Frankrike s<strong>om</strong> å S:t Pierre <strong>och</strong> Miquelon, till följd å ena sidan af <strong>de</strong> äldre<br />
lager, s<strong>om</strong> ännu tyng<strong>de</strong> på <strong>de</strong> förnämsta markna<strong>de</strong>rna, samt å andra sidan <strong>de</strong>n<br />
svaga förbrukningen. A S:t Pierre <strong>och</strong> Miquelon gäl<strong>de</strong> sålunda vid fiskeperio<strong>de</strong>ns<br />
början torsken endast 13 frcs 50 à 14 frcs pr quintal, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att<br />
priset i Frankrike notera<strong>de</strong>s till 19 à 20 frcs. Dessa för fiskerihandteringen<br />
föga lönan<strong>de</strong> pris skulle dock med nödvändighet höja sig sedan förbrukningen<br />
tagit något mera fart <strong>och</strong> fisket samtidigt fortfor att vara dåligt. Också uppnåd<strong>de</strong>s<br />
å S:t Pierre <strong>och</strong> Miquelon i juni 15 frcs, i juli 16 à 17 frcs, i augusti<br />
18 frcs <strong>och</strong> senare på <strong>år</strong>et ända till 22 frcs à 22 frcs 50, medan på motsvaran<strong>de</strong><br />
ti<strong>de</strong>r torsken i Frankrike sål<strong>de</strong>s för 27 à 28 frcs, allt pr quintal <strong>om</strong><br />
55 kg. Dessa pris voro lönan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> redarne ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>rföre genast vid fartygens<br />
ank<strong>om</strong>st bort sälja sin fångst, men då <strong>de</strong>t förspor<strong>de</strong>s att <strong>de</strong>n andra fiskeperio<strong>de</strong>n<br />
icke utföll bättre än <strong>de</strong>n första, trod<strong>de</strong> man på en ytterligare stegring<br />
<strong>och</strong> fortfor att behålla sin vara. Olyckligtvis följ<strong>de</strong> vid tidpunkten för<br />
hufvudtillförseln <strong>från</strong> andra fisket (i slutet af september <strong>och</strong> början af oktober)<br />
ett prisfall, s<strong>om</strong> sedan <strong>de</strong>ss allt mera fortgått, så att råsaltad torsk numera i<br />
Bor<strong>de</strong>aux endast gäller 18 frcs. Detta prisfall har berott på <strong>de</strong>n förminska<strong>de</strong><br />
konsumtionen af <strong>de</strong>n beredda varan, s<strong>om</strong> med ett en-gros-pris af 27 à 28 frcs<br />
i <strong>de</strong>taljafsättningen ställer sig för dyr <strong>och</strong> snarare blifver en lyxartikel. Un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>ssa förhållan<strong>de</strong>n hafva så väl Spanien s<strong>om</strong> Italien utgjort en mindre god marknad<br />
för <strong>de</strong>n franska klippfisken, likas<strong>om</strong> i allmänhet förbrukningen in<strong>om</strong> Frankrike<br />
blifvit knappare än un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en, <strong>och</strong> sås<strong>om</strong> följd häraf hafva,<br />
trots <strong>de</strong>t föga inbringan<strong>de</strong> andra fisket, då me<strong>de</strong>lfångsten för hvarje fartyg icke<br />
öfversteg 100,000 kg., prisen icke kunnat höja sig, hvarför förrå<strong>de</strong>n i Frankrike<br />
fortfara att vara fylda af äldre fisk <strong>och</strong> <strong>de</strong> franske redarne göra förluster,<br />
i stället för att vinst ha<strong>de</strong> skördats, <strong>de</strong>rest fångsten afyttrats genast efter fartygens<br />
framk<strong>om</strong>st. Denna ogynsamma afslutning af <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s fiske inverkar i<br />
sin ordning på <strong>de</strong>t fiske, s<strong>om</strong> nu börjar, <strong>och</strong> så vidt icke Spanien <strong>och</strong> Italien<br />
göra större inköp å franska markna<strong>de</strong>n, k<strong>om</strong>ma antagligen lan<strong>de</strong>ts talrika fiskere<strong>de</strong>rier<br />
att lida ytterligare förluster.<br />
Från Granville afsän<strong>de</strong>s jemväl <strong>år</strong> <strong>1888</strong> ett fartyg till Island, s<strong>om</strong> hemför<strong>de</strong><br />
2,000 quintaux, hvilket är ett godt resultat i betraktan<strong>de</strong> af att utrustningskostna<strong>de</strong>rna<br />
för <strong>de</strong>tta fiske äro betydligt billigare. Fartygen <strong>från</strong> Paimpol<br />
hafva också gjort lyckad fångst un<strong>de</strong>r Island.
557<br />
Hvad beträffar <strong>de</strong>t försök, s<strong>om</strong> <strong>från</strong> Granville anstalts med att idka torskfångst<br />
på afrikanska kusten, har <strong>de</strong>tta utfallit så, att <strong>de</strong>t fartyg, s<strong>om</strong> afsän<strong>de</strong>s<br />
till <strong>de</strong>ssa farvatten, icke påträffa<strong>de</strong> någon egentlig torsk, utan endast fiskslag<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rmed ha<strong>de</strong> någon likhet, hvarför fartyget måste återvända till S:t Pierre<br />
<strong>och</strong> Miquelon <strong>och</strong> <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> afgå till Stora New-Foundlandsbanken, för att <strong>de</strong>r<br />
idka fiske i likhet med <strong>de</strong> andra i Granville hemmahöran<strong>de</strong> fartygen, på hvilken<br />
eventualitet man för öfrigt vid expeditionens utrustning varit förberedd.<br />
Från Fécamp utrusta<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1888</strong> för New-Foundlandsfisket 47 fartyg <strong>om</strong><br />
tillsammans 12,200 tons <strong>och</strong> en besättningsstyrka <strong>om</strong> inalles 1,034 man. Dessa<br />
fartygs utbyte utgjor<strong>de</strong> 5,160,000 st. torsk, s<strong>om</strong> afyttra<strong>de</strong>s till 3,689,549 frcs,<br />
hvilket efter följd beräkning skall utgöra i me<strong>de</strong>ltal för hvarje fartyg 78,865<br />
frcs samt i me<strong>de</strong>lvinst på hvarje besättningsmans an<strong>de</strong>l 415 frcs. I förhållan<strong>de</strong><br />
till <strong>år</strong> 1887, då fångstens vär<strong>de</strong> uppgick till 4,341,086 frcs eller i me<strong>de</strong>ltal pr<br />
fartyg 100,000 frcs <strong>och</strong> för hvarje sjöman 610 frcs, utvisa<strong>de</strong> resultatet un<strong>de</strong>r<br />
sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> en minskning af 651,537 frcs i fiskets totalutbyte samt 195 frcs för besättningens<br />
vinstan<strong>de</strong>l. Från samma hamn utrusta<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1888</strong> 1 fartyg för<br />
Island, s<strong>om</strong> hemför<strong>de</strong> 27,000 st. torsk, 17 tunnor r<strong>om</strong> samt 4 tunnor torsktungor,<br />
till ett sammanlagdt vär<strong>de</strong> af <strong>om</strong>kring 32,000 frcs.<br />
De <strong>från</strong> Dunkerque un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> till Island utsända fiskefartygen uppgingo<br />
till ett antal af 102 med en sammanlag ddrägtighet af 10,894 tons samt<br />
1,683 mans besättning. Af <strong>de</strong>tta antal förliste 13, hvarför endast 89 fartyg<br />
<strong>om</strong> 9,412 tons <strong>och</strong> 1,518 mans besättning kun<strong>de</strong> återvända till hamnen. Fisket<br />
syntes i början lofvan<strong>de</strong>, men snart hindra<strong>de</strong>s fartygen af drifis, <strong>och</strong> utbytet<br />
blef i sin helhet un<strong>de</strong>rlägset föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets.<br />
Den hemförda fångsten uppgick till följan<strong>de</strong> qvantiteter:<br />
Kåsaltad torsk i tunnor... 6.535,537 kg. bruttovigt 5,191.227 kg. nettovigt<br />
Torsktran (oraffinerad) ... 289,380 » i, 254,582 )> »<br />
Torskr<strong>om</strong> 100,970 » » 76,267 » s><br />
hvilket utbyte afyttra<strong>de</strong>s till nedanståen<strong>de</strong> pris un<strong>de</strong>r loppet af <strong>år</strong>et:<br />
i sept. <strong>1888</strong> i <strong>de</strong>c. <strong>1888</strong> i jan. 1889<br />
Torsk extra stor _ 135 a 140 frcs à 140 frcs 140 frcs<br />
» stor 105 à 110 » 100 à 105 » 110 »<br />
» me<strong>de</strong>lstor 85 » 65 » 85 »<br />
s> mindre 65 à 70 » 55 » 68 à 70 »<br />
Extra stor fisk, s<strong>om</strong> förek<strong>om</strong> i ringare mängd, rönte icke i samma grad<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong> andra slagen inflytan<strong>de</strong> af prisvexlingen. För torsktran uppnåd<strong>de</strong>s 30 à 32<br />
frcs pr tunna bruttovigt samt för r<strong>om</strong> 135 à 140 frcs prl30 kg. nettovigt.<br />
T 1889 <strong>år</strong>s budget är till uppmuntran åt franska hafsfiskerierna (»encouragements<br />
aux pöches niaritimes») uppfördt ett belopp af 4,900,000 frcs I<br />
statsverkspropositionen för <strong>år</strong>et begär<strong>de</strong>s anslaget till fiskets premiering ökadt<br />
till nämnda siffra, efter <strong>de</strong>t att bevillningen <strong>år</strong>et förut höjts <strong>från</strong> 3 mill. till 4<br />
mill. frcs, <strong>och</strong> sås<strong>om</strong> skäl härför uppgafs, att sedan fiskepremierna utsträckts ej<br />
allenast till <strong>de</strong> större fartygen <strong>från</strong> S:t Pierre <strong>och</strong> Miquelon, utan också till<br />
odäcka<strong>de</strong> båtar <strong>från</strong> nämnda öar, kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>t tidigare anslagsbeloppet icke längre<br />
vara tillräckligt. I sjelfva verket hafva ock un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong> <strong>de</strong> utbetala<strong>de</strong><br />
premierna k<strong>om</strong>mit att öfverstiga <strong>de</strong>t på förhand bestämda anslaget, sås<strong>om</strong> visas<br />
af nedanståen<strong>de</strong> öfversigt af <strong>de</strong> utanordna<strong>de</strong> beloppen, hvilka utgjor<strong>de</strong>:<br />
År 1882 2,056.000 fr.<br />
» 1883 2,528,000 »
558<br />
År 1884 3,342,000 frcs<br />
» 1885 3,839,000 »<br />
J> 1886 5,109,000 »<br />
» 1887 .4,685,000 »<br />
Denna tillväxt i premiesiffrorna har emellertid icke befunnits vara motsvarad af<br />
ökning i tontalet af utrusta<strong>de</strong> fångstfartyg eller i <strong>de</strong>ssas besättningsstyrka. Ar<br />
1882 uppgick nämligen fiskefartygens sammanlagda drägtighet till 54,987 tons<br />
med en besättDingspersonal af inalles 11,764 man, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>år</strong> 1887 fartygens<br />
drägtighet utgjor<strong>de</strong> 55,575 tons <strong>och</strong> <strong>de</strong>ras besättningsstyrka 11,321 man.<br />
Medan sålunda <strong>de</strong>t utbetala<strong>de</strong> premiebeloppet un<strong>de</strong>r nämnda <strong>år</strong>, enligt hvad förut<br />
antydts, ökats frän 2 mill. till öfver 4'/a mill. frcs, eller mera än dubbelt, hado<br />
fångstfartygens sammanlagda drägtighet endast tilltagit med 588 tons, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
att besättningspersonalen till <strong>och</strong> med nedgått med 443 man. Då ifrågavaran<strong>de</strong><br />
premier upprättats för att befrämja Frankrikes <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflotta <strong>och</strong> öka antalet<br />
sjömän, har såle<strong>de</strong>s, sås<strong>om</strong> förhållan<strong>de</strong>na nu utvecklat sig, <strong>de</strong>t afsedda ändamålet<br />
ingalunda vunnits, hvarför man k<strong>om</strong>mit till slutsatsen att en förändring af premieringslagen<br />
måste vara nödvändig. Den öka<strong>de</strong> premiesiffran har nu förnämligast<br />
'k<strong>om</strong>mit till godo <strong>de</strong> franske klippfiskexportörerna, s<strong>om</strong> på sådant sätt<br />
k<strong>om</strong>mit i åtnjutan<strong>de</strong> af en särskild för<strong>de</strong>l på <strong>de</strong>n öfriga skattdragan<strong>de</strong> befolkningens<br />
bekostnad, hvilket dock icke tor<strong>de</strong> hafva varit <strong>de</strong>n egentliga meningen<br />
med lagens utfärdan<strong>de</strong>. Af hafsfiskeprodukter inför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne senaste<br />
<strong>år</strong>en till Frankrike (bland annat):<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Saltad torsk <strong>och</strong> klippfisk 47,303,628 kg. 53,207,627 kg. 63,605,453 kg.<br />
Stockfisk 317.529 » 414,494 » 361,271 »<br />
Torsk- <strong>och</strong> makrillr<strong>om</strong> — 6,310,269 » 7,339,715 » 6,549,143 »<br />
Hval- <strong>och</strong> torsktran 4,309,792 » 4,731,194 » 5,317,767 »<br />
Af fransk klippfisk utför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong><br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
15,658,750 kg. 18,158,410 kg. 17,934,511 kg.<br />
Skör<strong>de</strong>n i Frankrike sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> utföll beträffan<strong>de</strong> <strong>de</strong> förnämsta sä<strong>de</strong>sslagen,<br />
hvete, blandsäd <strong>och</strong> råg, enligt officiela uppgifter på följan<strong>de</strong> sätt (approximativ<br />
beräkning):<br />
Hektoliter Quintaux métr.<br />
Hvete 96,430,002 73,180,362<br />
Blandsäd af hvete <strong>och</strong> råg (mé~teil) 4,381,903 3,228,503<br />
Kåg 21,895,562 15,711,511<br />
I förhållan<strong>de</strong> till me<strong>de</strong>lskör<strong>de</strong>n i lan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tio nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en<br />
skall <strong>de</strong>tta resultat utvisa en brist, s<strong>om</strong> angifves till nedannämnda qvantiteter.<br />
Hektoliter Quintaux métr.<br />
Hvete 7,635,143 7,638,348<br />
Blandsäd af hvete <strong>och</strong> råg (méteil) 1^335,459 947,818<br />
Båg 2,412,100 1,740,182<br />
Afkastningen har såle<strong>de</strong>s hvad myckenheten ang<strong>år</strong> blifvit mindre tillfredsställan<strong>de</strong>,<br />
<strong>och</strong> förhållan<strong>de</strong>t uppgifves ej vara gynsammare med afseen<strong>de</strong> på sä<strong>de</strong>ns<br />
beskaffenhet, hvilken skall hafva lemnat mycket öfrigt att önska, i synner-
559<br />
het i vissa trakter. Det tor<strong>de</strong> dock kunna tilläggas, att utfallet i <strong>de</strong>t hela<br />
stält sig mindre oför<strong>de</strong>laktigt än hvad man på grund af <strong>de</strong>t ihållan<strong>de</strong> regnet<br />
un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren befara<strong>de</strong>. Ställningen betrakta<strong>de</strong>s nämligen då så allvarsam,<br />
att till <strong>och</strong> med franska myndigheterna funno sig uppfordra<strong>de</strong> att mellank<strong>om</strong>ma<br />
för att med<strong>de</strong>la landfbefolkningen råd <strong>och</strong> auvisningar vid skör<strong>de</strong>arbetets utföran<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong>, så vidt möjligt, afvända följ<strong>de</strong>rna af <strong>de</strong> hotan<strong>de</strong> temperaturförhållan<strong>de</strong>na.<br />
Antagligen blef också härigen<strong>om</strong> mycket vunnet till skör<strong>de</strong>ns<br />
uppbjelpan<strong>de</strong>, men hvad s<strong>om</strong> mest bidrog härtill var dock <strong>de</strong>n ovanligt vackra<br />
vä<strong>de</strong>rlek, s<strong>om</strong> inträd<strong>de</strong> på sens<strong>om</strong>maren. Af hafre har, sås<strong>om</strong> förut <strong>om</strong>nämnts,<br />
afkastningen jemförelsevis blifvit ymnig <strong>och</strong> god.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att ovissbeten <strong>om</strong> skör<strong>de</strong>ns utfall var s<strong>om</strong> starkast, bragtes <strong>de</strong>t<br />
spörsmålet på bane, huruvida icke anledning funnes för franska regeringen att<br />
använda sin i lagen af <strong>de</strong>n 29 mars 1887 medgifna rätt att tills vidare upphäfva<br />
<strong>de</strong> i samma lag faststälda tullsatserna å spanmål <strong>och</strong> särskildt å hvete.<br />
Man k<strong>om</strong> dock snart till öfvertygelse <strong>om</strong> att någon uppfordran härtill icke<br />
förelåg. Emellertid väcktes un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammarens möte <strong>de</strong>n 15 sistlidne<br />
november lagförslag i enahanda syfte: men då <strong>de</strong>t af motionens förberedan<strong>de</strong><br />
behandling syntes framgå att förslaget icke kun<strong>de</strong> räkna på vidare tillslutning,<br />
blef <strong>de</strong>t af upphofsmannen återtaget. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>batten i saken anför<strong>de</strong>s af<br />
franske åkerbruksministern å ena sidan, att <strong>de</strong> för ögonblicket rådan<strong>de</strong> brödprisen<br />
icke voro högre än 1880, då tullsatsen å hvete endast utgjor<strong>de</strong> 60 centimer,<br />
samt å andra sidan, att äfven <strong>om</strong> spanmålstullen borttoges, skulle <strong>de</strong>tta<br />
icke medföra någon förminskning i prisen för <strong>de</strong>n förbrukan<strong>de</strong> allmänheten,<br />
emedan spekulationen då genast skulle kasta sig i markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> framkalla<br />
stegring med konstla<strong>de</strong> me<strong>de</strong>l, hvarför <strong>de</strong>t enda resultatet af en sådan åtgärd<br />
blefve att staten finge sina ink<strong>om</strong>ster nedsatta.<br />
Att i Frankrike <strong>de</strong>n herskan<strong>de</strong> meningen fortfaran<strong>de</strong> fordrar jordbrukets<br />
skyddan<strong>de</strong> mot utlan<strong>de</strong>ts konkurrens framg<strong>år</strong>, förut<strong>om</strong> af <strong>de</strong>t nu <strong>om</strong>förmälda,<br />
jemväl <strong>de</strong>raf, att ett lagförslag <strong>om</strong> förhöjning i tullsatsen å råg till 3 frcs pr<br />
100 kg. samt <strong>om</strong> införan<strong>de</strong> af en tullsats af 5 frcs å rågmjöl un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 28<br />
mars d. å. af <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren antogs utan diskussion med 324 röster mot<br />
168, efter att förslaget förklarats skola erhålla skyndsam behandling. I <strong>de</strong>t<br />
af ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> utskott afgifna betänkan<strong>de</strong>t röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>tta förslag framhålles<br />
hurus<strong>om</strong>, då motion några <strong>år</strong> förut väcktes <strong>om</strong> införan<strong>de</strong> af liknan<strong>de</strong> tullsatser,<br />
utskottet ej funnit sig föranledt att dcråt gifva tillstyrkan<strong>de</strong>, emedan <strong>de</strong>t då<br />
rådan<strong>de</strong> prisfallet å råg ej var uppk<strong>om</strong>met gen<strong>om</strong> utländsk införsel af varan,<br />
s<strong>om</strong> för tillfället var obetydlig, men att förhållan<strong>de</strong>na i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong> nu<br />
väsentligen förändrats. Efter <strong>de</strong>t att redan <strong>år</strong> 1887 Frankrikes import af<br />
råg öfverstigit exporten med 25,865 quintaux, ha<strong>de</strong> nämligen sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>, på<br />
grund af att tyska markna<strong>de</strong>n gen<strong>om</strong> hög tull stängts för utländsk råginförsel,<br />
Rysslands <strong>och</strong> Rumäniens export af <strong>de</strong>tta sä<strong>de</strong>sslag i stället sökt sig in i Frankrike,<br />
så att lan<strong>de</strong>ts införsel af varan endast un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första fem måna<strong>de</strong>rna af<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong> öfverstigit hela införseln un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887. Till följd häraf ha<strong>de</strong> priset<br />
fallit till 14 à 13 frcs pr 100 kg., då i me<strong>de</strong>ltal un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> tio <strong>år</strong>en<br />
varan betalats med 19 frcs 33 för samma qvantitet. Un<strong>de</strong>r sådana <strong>om</strong>ständigheter<br />
blefve en tullförhöjning nödvändig å <strong>om</strong>alen råg, men <strong>de</strong>t fans <strong>de</strong>rjemte<br />
efter utskottets uppfattning ett särskildt skäl att likale<strong>de</strong>s införa tull å rågmjöl,<br />
enär, efter <strong>de</strong>t att <strong>år</strong> 1887 tullsatsen förhöjts å hvetemjöl, en ansenlig<br />
mängd af <strong>de</strong>nna vara svikligen blifvit importerad till Frankrike utan afgift, på<br />
så sätt att hvetemjöl uppblanda<strong>de</strong>s med rågmjöl <strong>och</strong> sås<strong>om</strong> sådant tullbehandla<strong>de</strong>s,<br />
hvilket bedrägeri, s<strong>om</strong> sv<strong>år</strong>ligen läte sig upptäckas, <strong>de</strong>t var af vigt att.<br />
förhindra.
560<br />
Allt framgent förspörjas å skilda orter i Frankrike sträfvan<strong>de</strong>n att ernå<br />
en förhöjd införselstall å bröd. Sålunda har nyligen af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammaren i<br />
Sedan framhållits hurus<strong>om</strong>, till följd af <strong>de</strong>n stora skilna<strong>de</strong>n mellan <strong>de</strong> rådan<strong>de</strong><br />
tullafgifterna å bröd <strong>och</strong> hvetemjöl, statskassan gör ansenlig förlust, då bröd<br />
<strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t ink<strong>om</strong>mer i betydliga qvantiteter, till förebyggan<strong>de</strong> hvaraf <strong>de</strong>t<br />
vore nödvändigt att bringa <strong>de</strong>ssa tullsatser i jemvigt, <strong>och</strong> i liknan<strong>de</strong> syften hafva<br />
jemväl yttran<strong>de</strong>n afgifvits af andra <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skamrar. Deremot har önskan uttalats,<br />
bland annat af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammaren i Havre, att <strong>de</strong>n i lagen af <strong>de</strong>n 22<br />
juli 1791 k<strong>om</strong>munalstyrelserna i lan<strong>de</strong>t medgifna rätt att utfärda officiel taxa för<br />
försäljning af bröd måtte upphäfvas. Sådan taxa har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t flydda <strong>år</strong>et upprättats<br />
i en <strong>de</strong>l k<strong>om</strong>muner in<strong>om</strong> <strong>de</strong>partementet Seine, i anledning af <strong>de</strong>n på grund<br />
af <strong>de</strong>n ogynsamma skör<strong>de</strong>n på nämnda orter inträdda ökningen i brödprisen.<br />
Af <strong>om</strong>alen spanmål inför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne sistförflutna <strong>år</strong>en till Frankrike<br />
följan<strong>de</strong> qvantiteter i quintaux métriques:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Hvete samt blandsäd 11,850,873 8,967,143 7,097,485<br />
Båg 477,325 184,980 9,002<br />
Majs 3,187,395 3,672,305 4,799,437<br />
Korn _ 1,578,481 1,388,175 671,302<br />
Hafre 3,913,490 2,121,788 1,445,552<br />
Sås<strong>om</strong> nu anförda siffror utvisa, har spanmålsinförseln till Frankrike på<br />
senare ti<strong>de</strong>n <strong>år</strong>ligen tilltagit, ut<strong>om</strong> i fråga <strong>om</strong> majs, hvaraf importen i <strong>de</strong>ss<br />
ställe för hvarje <strong>år</strong> gått tillbaka, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta ehuru artikeln icke är belagd med<br />
tullafgift. Nämnda stegra<strong>de</strong> införsel synes tyda på, att krisen i franska jordbruksnäringen<br />
fortfaran<strong>de</strong> är rådan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> att <strong>de</strong> höga skyddstullarne ej medfört<br />
<strong>de</strong>n med <strong>de</strong>m afsedda förbättringen. Man vill på visst håll häraf sluta,<br />
att betrycket eger andra orsaker än <strong>de</strong>n utländska konkurrensen samt att andra<br />
me<strong>de</strong>l måste uppsökas till <strong>de</strong>ss afhjelpan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t talas i <strong>de</strong>tta sammanhang<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong> tunga utskyl<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> hvila på åkerbruket, samt <strong>om</strong> <strong>de</strong> olämpliga odlingsmeto<strong>de</strong>r,<br />
s<strong>om</strong> ännu flerestä<strong>de</strong>s följas i lan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> hvilka icke medgifva ett tillgodogöran<strong>de</strong><br />
af nyare ti<strong>de</strong>ns förbättra<strong>de</strong> redskap <strong>och</strong> maskiner.<br />
I generalkonsulatets förra <strong>år</strong>sberättelse <strong>om</strong>förmäl<strong>de</strong>s, att ett lagförslag var<br />
un<strong>de</strong>r behandling i Frankrike med syfte att för jordbruket un<strong>de</strong>rlätta anskaffan<strong>de</strong>t<br />
af nödigt driftkapital samt utvidgad kredit. Sedan <strong>de</strong>tta förslag med vissa<br />
modifikationer antagits af franska kamrarne, har lag <strong>de</strong>r<strong>om</strong> utk<strong>om</strong>mit un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n<br />
19 februari innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Likale<strong>de</strong>s tor<strong>de</strong> böra <strong>om</strong>nämnas, att i jordbruksnäringens<br />
intresse un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 24 sistlidne <strong>de</strong>cember utfärdats en lag angåen<strong>de</strong><br />
utrotan<strong>de</strong> af insekter samt parasitväxter, s<strong>om</strong> åstadk<strong>om</strong>ma skada för landthushållningen,<br />
hvilken lag ålägger jordbrukarne att vidtaga <strong>de</strong> åtgär<strong>de</strong>r till parasitorganismernas<br />
förstöring, s<strong>om</strong> af ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> myndighet i stadgad ordning<br />
föreskrifvas, vid äfventyr att eljest åtgär<strong>de</strong>rna efter offentlig föranstaltning verkställas<br />
p& <strong>de</strong>n tredskan<strong>de</strong>s bekostnad, hvarhos <strong>de</strong>nne tillika kan för sin uraktlåtenhet<br />
ådöinas böter <strong>och</strong> vid återfall i förseelsen jemväl fängelse. Den skada,<br />
s<strong>om</strong> af parasitorganismer (phylloxera icke inbegripen) anställes för franske jordbrukare,<br />
har uppskattats till 300 mill. frcs <strong>år</strong>ligen.<br />
Beträffan<strong>de</strong> silkesodlingen i Frankrike uppgifves officielt, att <strong>år</strong> <strong>1888</strong> afkastningen<br />
inalles utgjor<strong>de</strong> 9,549,906 kilogram kokonger. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tvänne<br />
nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en uppskatta<strong>de</strong>s skör<strong>de</strong>n till följan<strong>de</strong> qvantiteter:<br />
1887 8,575,000 kg. kokonger, s<strong>om</strong> gifvit <strong>om</strong>kring 790,000 kg. råsilke<br />
1886 8,300,000 » » » j> » 675,000 » B
561<br />
Un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> har franska silkesmarkna<strong>de</strong>n ieke kunnat undgå att röna<br />
inflytan<strong>de</strong> af <strong>de</strong> afbrutna <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lserna med Italien, men egend<strong>om</strong>ligt nog<br />
lärer ej någon stegring af priset å produkten hafva härigen<strong>om</strong> uppk<strong>om</strong>mit, enär<br />
franske fabrikanterna skyndsamligen anskaffa<strong>de</strong> råmaterial <strong>från</strong> annat håll. Det<br />
inträffa<strong>de</strong> tvärt<strong>om</strong> att, då <strong>de</strong>t italienska silket i brist på afsättning i Frankrike<br />
måste föras till Tyskland, Schweiz <strong>och</strong> Amerika, <strong>och</strong> i <strong>de</strong>ssa län<strong>de</strong>r på sådant<br />
sätt tillbu<strong>de</strong>t å varan k<strong>om</strong> att öfverstiga efterfrågan, stockning följ<strong>de</strong> på silkesmarkna<strong>de</strong>n<br />
i <strong>de</strong>ss helhet med nedgåen<strong>de</strong> pris, hvilka fortfaran<strong>de</strong> sjönko ända<br />
till juli, då en höjning inträd<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> se<strong>de</strong>rmera i <strong>de</strong>t närmaste förblef konstant.<br />
Angåen<strong>de</strong> Frankrikes <strong>om</strong>sättning un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne senaste <strong>år</strong>en af silkesodlingsprodukter<br />
med<strong>de</strong>las följan<strong>de</strong> siffror:<br />
<strong>1888</strong><br />
Införsel<br />
1887 1886<br />
Ägg af silkesmask 2.854 kg. 3,096 kg. 5,145 kg.<br />
Silkeskokonger 454,790 » 641,830 s> 1,173,683 »<br />
Utförsel<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Ägg af silkesmask 82,713 kg. 69,900 kg. 54,084 kg.<br />
Silkeskokonger 422,177 » 492,745 B 678,312 »<br />
Det framg<strong>år</strong> häraf, att införseln af så väl ägg s<strong>om</strong> kokonger betydligt aftagit<br />
un<strong>de</strong>r nämnda <strong>år</strong>, samt att utförseln likale<strong>de</strong>s aftagit för <strong>de</strong>n sistnämnda<br />
produkten. Deremot har utförseln af ägg icke oväsentligt stigit.<br />
I sistlidne november månad väcktes in<strong>om</strong> franska <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren<br />
lagförslag <strong>om</strong> införan<strong>de</strong> i Frankrike af en tullafgift af 10 frcs pr 100 kg. å<br />
hampa <strong>och</strong> lin, så väl råprodukt s<strong>om</strong> förarbetad vara, samt <strong>om</strong> utfärdan<strong>de</strong> af<br />
bestämmelse <strong>om</strong> att för flottans behof endast skulle användas lin <strong>och</strong> hampa<br />
af franskt ursprung. Sås<strong>om</strong> anledning till <strong>de</strong>nna motion uppgifves, att sedan<br />
afslutan<strong>de</strong>t af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>straktaterna nämnda produkter i stora qvantiteter samt af<br />
un<strong>de</strong>rhaltig beskaffenhet ink<strong>om</strong>mit <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> bragt <strong>de</strong>n inhemska<br />
tillverkningen i ett sv<strong>år</strong>t läge. Till bevis härpå anföres, att <strong>år</strong> 1852<br />
skörda<strong>de</strong>s i Frankrike hampa <strong>och</strong> lin å inalles 205,693 hektarer, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
att <strong>år</strong> 1886 till samma odling endast använ<strong>de</strong>s 102,299 hektarer, sålunda på<br />
<strong>de</strong>n mellanliggan<strong>de</strong> ti<strong>de</strong>n en minskning med hälften. Följ<strong>de</strong>n häraf ha<strong>de</strong> blifvit,<br />
att jordvär<strong>de</strong>t i vissa trakter sjunkit ända till 40 %, enär odlarne af lin <strong>och</strong><br />
hampa endast till un<strong>de</strong>rpris kun<strong>de</strong> finna afsättning af sina produkter. Det<br />
tillägges emellertid, att <strong>de</strong>n föreslagna tullsatsen tills vidare icke tankes kunna<br />
tillämpas på andra utländska produkter än <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> införas <strong>från</strong> län<strong>de</strong>r, hvilka<br />
icke med Frankrike ega <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sfördrag.<br />
Frankrikes skogsareal uppgifves för närvaran<strong>de</strong> <strong>om</strong>fatta 9,457,515 hektarer,<br />
af hvilka 997,768 hektarer tillhöra staten, 1,959,747 k<strong>om</strong>muner <strong>och</strong> allmänna<br />
inrättningar samt 6,500,000 egas af enskil<strong>de</strong>. Det anmärkes, att sedan<br />
en viss tid tillbaka franska skogsförvaltningens utgifter äro i stigan<strong>de</strong>, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
att ink<strong>om</strong>sterna gradvis aftaga. År 1873 uppgingo förvaltnings<strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>rna<br />
till <strong>om</strong>kring 11 1/, mill. frcs, medan ink<strong>om</strong>sterna utgjor<strong>de</strong> öfver 42 mill. frcs,<br />
hvaremot <strong>år</strong> 1884 utgifterna höjt sig till mera än 16 mill. frcs, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att<br />
ink<strong>om</strong>sterna föga öfversköto 35 mill. frcs. Denna tillbakagång tillskrifves åtskilliga<br />
orsaker, sås<strong>om</strong> å ena sidan stegring i arbetslönerna samt i <strong>de</strong>n utländska<br />
träinförseln, <strong>och</strong> å andra sidan minskning i förbrukningen af bränsleved <strong>och</strong><br />
byggnadsvirke, hvilka produkter ersatts med stenkol <strong>och</strong> jern. I Paris nåd<strong>de</strong><br />
sålunda användningen af byggnadsvirke sin höjdpunkt <strong>år</strong> 1882 med 625,000<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 36
562<br />
stires, men redan <strong>år</strong> 1885 ha<strong>de</strong> förbrukningen nedgått till 390,000 stires.<br />
Un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong> framla<strong>de</strong>s af franska regeringen inför senaten ett lagförslag<br />
angåen<strong>de</strong> <strong>om</strong>bildning af lan<strong>de</strong>ts skogslagstiftning, hvilket förslag emellertid icke<br />
synes af allmänheten hafva <strong>om</strong>fattats med vidare sympati.<br />
Beträffan<strong>de</strong> boskapsskötseln i Frankrike, synas <strong>de</strong>ss alster i <strong>de</strong>t hela taget<br />
icke hafva varit föremål för ökad utförsel un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>. Hvad först ang<strong>år</strong><br />
lefvan<strong>de</strong> djur, befinnes exporten un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> i jemförelse med <strong>år</strong> 1887 hafva<br />
tilltagit för kor <strong>och</strong> qvigor med 7,543 st. samt för svin med <strong>de</strong>t betydliga<br />
antalet af 67,697 st., eller <strong>från</strong> 46,377 till 114,074. Deremot har minskning<br />
uppk<strong>om</strong>mit i utförseln af tjurar, oxar <strong>och</strong> stutar med 4,871 st., kalfvar med<br />
2,841 st. samt för f<strong>år</strong> med 12,697 st. Af lefvan<strong>de</strong> vildt <strong>och</strong> fjä<strong>de</strong>rfä uppgick<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong> utförseln till 3,088,578 kg. mot 3,494,092 kg. <strong>år</strong> ! 887, hvarför<br />
äfven här minskning iakttagits. I fråga <strong>om</strong> animala produkter har utförseln<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne senaste <strong>år</strong>en stält sig s<strong>om</strong> följer:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Färskt kött 1,641,989 kg. 663,488 kg. 698,050 kg.<br />
Slagtadt vildt <strong>och</strong> fjä<strong>de</strong>rfä 3,289,797 » 3,362,688 » 2,172,100 »<br />
Saltadt svinkött 2,225,254 » 1,760,567 » 1,672,759 »<br />
Saltadt kött annat slag... 136,744 » 255,109 » 265,488 »<br />
Köttkonserver 619,549 » 889,645 B 1,014,940 »<br />
Köttextrakt 25,999 » 30,032 » 17,614 »<br />
Ägg af fjä<strong>de</strong>rfä 19,782,789 » 22,995,052 » 21,443,567 »<br />
Ost - 5,151,960 B 4,432,038 » 4,475,357 »<br />
Smör, färskt eller saltadt 31,382,999 » 29,641,641 » 29,449,492 j><br />
Margarin 7,171,595 B 8,151,569 » 4,394,963 »<br />
Honung- 846,894 » 814,531 » 763,336 »<br />
Sås<strong>om</strong> af <strong>de</strong>ssa siffror framg<strong>år</strong>, har stegring i exporten uppk<strong>om</strong>mit för<br />
färskt kött, ost, honung <strong>och</strong> i synnerhet smör, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> i<br />
jemförelse med 1887 utförts till en ökad qvantitet af 1,741,358 kg. Att döma<br />
efter <strong>de</strong>tta resultat har margarinlagens verkningar visat sig mycket för<strong>de</strong>laktiga<br />
för franska smörexporten, hvilket ock varit att förvänta. De produkter åter,<br />
af hvilka en reducerad utförsel förek<strong>om</strong>mit un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>, befinnas vara<br />
fjä<strong>de</strong>rfä, saltadt kött, köttkonserver <strong>och</strong> köttextrakt, ägg samt margarin.<br />
Granskas, å andra sidan, införseln af kreatur <strong>och</strong> ladug<strong>år</strong>dsprodukter, befinnes<br />
<strong>de</strong>nna hafva öfver hufvud varit i nedgåen<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> i jemförelse<br />
med <strong>år</strong> 1887. Anmärkningsvärd är emellertid en ökning i importen af lefvan<strong>de</strong><br />
f<strong>år</strong>, af hvilka un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> införts 256,405 st. mera än un<strong>de</strong>r <strong>år</strong><br />
1887, hvilken tillväxt sammanstäld med <strong>de</strong>n förut <strong>om</strong>förmälda minska<strong>de</strong> exporten<br />
synes utvisa, att franska f<strong>år</strong>afveln för närvaran<strong>de</strong> icke är i en vidare<br />
lycklig belägenhet. Deremot förmärkes ett helt annat förhållan<strong>de</strong> vara rådan<strong>de</strong><br />
med afseen<strong>de</strong> på svinafveln, i <strong>de</strong>t att införseln af <strong>de</strong>tta slags djur minskats<br />
<strong>från</strong> 141,996 <strong>år</strong> 1887 till 72,009 <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, eller med nära hälften, samtidigt<br />
med att, sås<strong>om</strong> förut anmärkts, en ännu större ökning iakttagits i exporten.<br />
Utan tvifvel är <strong>de</strong>tta resultat till väsentlig <strong>de</strong>l beroen<strong>de</strong> af <strong>de</strong>t ännu gällan<strong>de</strong><br />
förbu<strong>de</strong>t mot införsel af amerikanskt fläsk, hvilket förbud sålunda haft sin välgöran<strong>de</strong><br />
inverkan på franska landthusbållningen. Af färskt <strong>och</strong> saltadt kött<br />
äfvens<strong>om</strong> af fjä<strong>de</strong>rfä, ägg, smör <strong>och</strong> ost bar likale<strong>de</strong>s införseln aftagit un<strong>de</strong>r<br />
sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>, hvaremot tillväxt egt rum i importen af köttextrakt <strong>och</strong> konserver.<br />
Sås<strong>om</strong> bekant, äro i kraft af lagen af <strong>de</strong>n 5 april 1887 tullsatserna för boskap<br />
höjda till följan<strong>de</strong> belopp pr djur: oxar 38 frcs, kor 20 frcs, kalfvar 8<br />
frcs samt f<strong>år</strong> 5 frcs. Afvenså är enligt samma lag införselstullen å färskt
563<br />
kött ökad till 12 frcs förut<strong>om</strong> en un<strong>de</strong>rsökningsafgift af 1 fre, båda pr 100 kg.<br />
Denna höga tullsats har naturligtvis också försv<strong>år</strong>at införseln af färskt fruset<br />
kött, s<strong>om</strong> i Havre förut tagit stort <strong>om</strong>fång.<br />
Vinskör<strong>de</strong>n i Frankrike, s<strong>om</strong> ända sedan 1884 ständigt varit i aftagan<strong>de</strong>,<br />
har ändtligen un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> gifvit ett förbättradt utfall. Enligt tillgängliga<br />
uppgifter skall afkastningens qvantitet kunna uppskattas till 30,102,151 hl.,<br />
hvilket i förhållan<strong>de</strong> till <strong>år</strong> 1887 utgör en ökning af 5,768,867 hl. samt i<br />
jcmförelse med me<strong>de</strong>lproduktionen un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista tio <strong>år</strong>en endast utvisar en<br />
minskning af 1,600,849 hl. Om ock sålunda <strong>de</strong> <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart efter skör<strong>de</strong>ns<br />
afslutning angifna siffrorna för <strong>de</strong>ss resultat befunnits för högt tilltagna (man<br />
anslog då qvantiteten approximativt till öfver 40 mill. hl.), kan <strong>de</strong>t i hvarje<br />
fall sägas att <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r är <strong>1888</strong> inträdda tillökningen i Frankrikes vinafkastning<br />
blifvit ansenlig. I afseen<strong>de</strong> på skör<strong>de</strong>ns för<strong>de</strong>lning på <strong>de</strong> olika vinodlan<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>partementen i lan<strong>de</strong>t anmärkes, att tillväxt försports i 37 <strong>de</strong>partement, förnämligast<br />
i södra Frankrike (in<strong>om</strong> generalkonsulatets distrikt i synnerhet i Län<strong>de</strong>s,<br />
Giron<strong>de</strong> <strong>och</strong> Basses-Pyrénées), un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att minskning iakttagits in<strong>om</strong> 40 <strong>de</strong>partement,<br />
till största <strong>de</strong>len belägna i vestra oeh östra <strong>de</strong>larne af lan<strong>de</strong>t. Det<br />
förtjenar i <strong>de</strong>tta sammanhang framhållas, att <strong>de</strong>partementen i södra Frankrike,<br />
hvilka först af alla utsattes för phylloxerans härjningar, också blifvit <strong>de</strong> första<br />
s<strong>om</strong> hunnit återupphjelpa sina ving<strong>år</strong>dar. Medlet härvid har, sås<strong>om</strong> bekant,<br />
förnämligast varit vinfältens <strong>om</strong>plantering med amerikanska rankor, men vid<br />
sidan häraf hafva äfven användts insektdödan<strong>de</strong> ämnen, hvarjemte vinfälten, <strong>de</strong>r<br />
så kunnat ske, tidtals försatts un<strong>de</strong>r vatten. De ihärdiga ansträngningar, s<strong>om</strong><br />
i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong> utvecklats, hafva såle<strong>de</strong>s burit god frukt, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t synes med<br />
utgåen<strong>de</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong>n sista skör<strong>de</strong>ns resultat kunna förutsägas, att in<strong>om</strong> föga aflägsen<br />
framtid <strong>de</strong>ssa trakters vinproduktion åter skall kunna uppdrifvas till<br />
<strong>de</strong>ss forna bety<strong>de</strong>nhet. För att ännu kraftigare fullfölja utrotan<strong>de</strong>t af phylloxeran<br />
har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 15 sistlidne <strong>de</strong>cember utfärdats en lag <strong>om</strong> upprättan<strong>de</strong>t<br />
af lokala föreningar (»Associations syndicales»), hvilka skola ega bemyndigan<strong>de</strong><br />
att hvar in<strong>om</strong> sitt <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> metodiskt bedrifva tillämpan<strong>de</strong>t af nu kända boteme<strong>de</strong>l<br />
mot insekten. SådaDa föreningar konstitueras för en tid af fem <strong>år</strong>, men<br />
<strong>de</strong>nna tid kan, <strong>de</strong>r så finnes nödvändigt, förlängas. Föreningarna draga sjelfva<br />
försorg <strong>om</strong> verkställan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> åtgär<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> befinnas ändamålsenliga, men<br />
ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> ving<strong>år</strong>dsegare erhålla ersättning för <strong>de</strong>n skada, s<strong>om</strong> på sådant<br />
sätt kan för <strong>de</strong>m vållas.<br />
Till vinskör<strong>de</strong>ns lyckliga utfall sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> har ock bidragit att, jemte<br />
phylloxeran, en annan af vinrankans fien<strong>de</strong>r, nämligen »mil<strong>de</strong>w», kunnat framgångsrikt<br />
bekämpas. Det boteme<strong>de</strong>l, s<strong>om</strong> här visat sig verksamt, är kopparsulfat,<br />
hvilket preparat, efter hvad <strong>de</strong>t nu kan antagas vara utrönt, icke medför<br />
<strong>de</strong> olägenheter, för hvilka man till en början hyste farhågor. Slutligen<br />
skall in<strong>om</strong> <strong>de</strong> södra <strong>de</strong>larne af lan<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n ymniga ne<strong>de</strong>rbör<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>marens<br />
senare <strong>de</strong>l hafva betydligt påskyndat drufvornas utveckling, likas<strong>om</strong> <strong>de</strong>n<br />
vackra vä<strong>de</strong>rlek, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>refter inträd<strong>de</strong>, i hög grad blef gynsam för inbergningen.<br />
I trakter med mindre hög temperatur verka<strong>de</strong> <strong>de</strong>remot <strong>de</strong>n regniga s<strong>om</strong>maren<br />
oför<strong>de</strong>laktigt, i <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>n försena<strong>de</strong> drufvornas mognad ända till <strong>de</strong>ss nattfrosten<br />
inträffa<strong>de</strong>. Beträffan<strong>de</strong> <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong>en uppträdan<strong>de</strong> nya sjukd<strong>om</strong>en<br />
å vinrankan, åt hvilkon man gifvit benämningen »black rot», upplyses att<br />
<strong>de</strong>nna utbredt sig vidare un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>, särskildt in<strong>om</strong> <strong>de</strong>partementen Lot,<br />
Vaucluse <strong>och</strong> Dröme.<br />
Angåen<strong>de</strong> vinskör<strong>de</strong>ns utfall i <strong>de</strong> vinodlan<strong>de</strong> <strong>de</strong>partementen af <strong>de</strong>tta distrikt<br />
hafva gen<strong>om</strong> ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> vicekonsuler med<strong>de</strong>lats en <strong>de</strong>l närmare upplysningar,<br />
efter hvilka kan anföras följan<strong>de</strong>:
564<br />
I Basses-Pyrénées har skör<strong>de</strong>n i afseen<strong>de</strong> på myckenheten blifVit rikare<br />
än un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> fem föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en. Hvad beskaffenheten beträffar, synes resultatet<br />
i <strong>de</strong>t hela temligen godt, men vinets egenskaper medgifva likvisst icke att<br />
<strong>de</strong>t k<strong>om</strong>mer att efterfrågas uti<strong>från</strong>, hvarför <strong>de</strong>t måste konsumeras på platsen.<br />
I betraktan<strong>de</strong> häraf väntas prisen skola förblifva låga. I Giron<strong>de</strong> anslås skör<strong>de</strong>n<br />
till <strong>om</strong>kring 4 mill. hl., af hvilka 600,000 hl. ensamt i Médoc-distriktet.<br />
Af hvitt vin har afkastningen <strong>år</strong> <strong>1888</strong> blifvit ymnigare än förut på femton <strong>år</strong>.<br />
Vid aftappningen ur pressningskaren befanns alkoholhalten i allmänhet vara<br />
rikare än hvad man väntat, men <strong>de</strong>t befaras dock, att <strong>de</strong> röda vinerna af <strong>år</strong>ets<br />
skörd skola k<strong>om</strong>ma att visa sig »lätta» <strong>och</strong> mindre hållbara, liks<strong>om</strong> <strong>de</strong>t anses<br />
att <strong>de</strong> skola blifva färdiga för konsumtion redan <strong>om</strong> tre eller högst fyra <strong>år</strong>.<br />
Från <strong>de</strong> tidigast skörda<strong>de</strong> ving<strong>år</strong>darne har vinet befunnits mera rikt, men behäftadt<br />
med en viss sträfhet, beroen<strong>de</strong> på drufvornas <strong>de</strong>lvis ofullständiga mognad.<br />
Spekulationen i <strong>de</strong>t nyare vinet har emellertid varit mindre liflig än un<strong>de</strong>r<br />
förutgåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, <strong>och</strong> likaså har <strong>de</strong>n utställning af nya viner, s<strong>om</strong> i början<br />
af sistlidne <strong>de</strong>cember, i likhet med <strong>år</strong> 1887, anordna<strong>de</strong>s i Bor<strong>de</strong>aux, <strong>om</strong>fattats<br />
med ringare intresse. I Charente-Inférieure samt i Charente ha<strong>de</strong> vinfälten i<br />
juni <strong>och</strong> juli måna<strong>de</strong>r af sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> <strong>de</strong>t mest lofvan<strong>de</strong> utseen<strong>de</strong>, men bristen<br />
på värme <strong>och</strong> <strong>de</strong>t ständiga regnet un<strong>de</strong>r sens<strong>om</strong>maren förorsaka<strong>de</strong> snart allvarsam<br />
oro för skör<strong>de</strong>ns utfall. I <strong>de</strong> trakter, å hvilka ving<strong>år</strong>darne un<strong>de</strong>rkastats<br />
behandling för hämman<strong>de</strong>t af parasiternas utbredning, blef likväl verkan af <strong>de</strong>n<br />
ogynsamma vä<strong>de</strong>rleken sär<strong>de</strong>les lindrig, men förhållan<strong>de</strong>t stäl<strong>de</strong> sig helt annorlunda<br />
å <strong>de</strong> vinfält, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>tta hänseen<strong>de</strong> blifvit försumma<strong>de</strong>, enär å <strong>de</strong>ssa<br />
rankorna fäl<strong>de</strong> sina blad <strong>och</strong> drufvorna icke syntes kunna bringas till mognad.<br />
Man anser att <strong>om</strong> ving<strong>år</strong>dsegarne öfver allt iakttagit samma försigtighetsmått,<br />
skulle afkastningen blifvit minst dubbelt så rik. Det vin, s<strong>om</strong> skördats å <strong>de</strong><br />
bättre v<strong>år</strong>da<strong>de</strong> fälten, visa<strong>de</strong> sig hålla ända till 7 gra<strong>de</strong>r alkohol pr hl. <strong>och</strong><br />
blef också genast föremål för liflig efterfrågan, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att produkten <strong>från</strong><br />
andra fält icke eg<strong>de</strong> större alkoholhalt än <strong>från</strong> 2 till 3 gra<strong>de</strong>r <strong>och</strong> icke kun<strong>de</strong><br />
vinna afsättning. Då <strong>de</strong>t såle<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>s erfarenhet blifvit konstateradt<br />
att vinodlarne gjelfva gen<strong>om</strong> behöriga åtgär<strong>de</strong>r kunna förebygga skör<strong>de</strong>ns<br />
förödan<strong>de</strong> af <strong>de</strong> olika slags parasiter, s<strong>om</strong> hittills blifvit kända, har <strong>de</strong>tta medfört<br />
att man nu öfverallt in<strong>om</strong> <strong>de</strong> båda sistnämnda <strong>de</strong>partementen energiskt<br />
rustat sig för fien<strong>de</strong>ns undanrödjan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t förväntas att på <strong>de</strong>tta sätt vinproduktionen<br />
snart skall återuppbringas till sin forna riked<strong>om</strong>.<br />
Enligt offentliggjorda siffror har införseln till Frankrike af vin un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t<br />
är uppgått till 12,189,024 hl. eller vid pass 93,000 hl. mindre än <strong>år</strong><br />
1887. I jemförelse med me<strong>de</strong>linförseln un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> nästföregåen<strong>de</strong> tio <strong>år</strong>en utvisar<br />
dock importen <strong>år</strong> <strong>1888</strong> en ökning af <strong>om</strong>kring 4Va mill. hl. Hvad vinutförseln<br />
ang<strong>år</strong>, uppgifves <strong>de</strong>nna för sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> till 2,116,743 hl., hvilket<br />
skulle utgöra en minskning af inemot 285,000 hl. i förhållan<strong>de</strong> till <strong>år</strong> 1887<br />
samt med <strong>om</strong>kring 560,000 hl. un<strong>de</strong>rstiga me<strong>de</strong>lexporten un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tio föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>en.<br />
Det anmärkes att vininförseln till Frankrike icke lidit något vidare afbräck<br />
gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> upphörda <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lserna med Italien. Till följd af <strong>de</strong>n höga<br />
tullsatsen 20 frcs pr hl. s<strong>om</strong> sedan 1 mars f. å. påförts italienskt vin, har visserligen<br />
all import af artikeln <strong>från</strong> <strong>de</strong>tta land mycket försv<strong>år</strong>ats, men i <strong>de</strong>ss ställe<br />
har införseln blifvit så mycket betydligare <strong>från</strong> Spanien, Portugal <strong>och</strong> Algeriet.<br />
Jemte <strong>de</strong>t mera regelmessiga sättet att me<strong>de</strong>lst införsel af utländskt vin upphjelpa<br />
bristen i <strong>de</strong>n inhemska drufskör<strong>de</strong>n anlitas ock för <strong>de</strong>tta ändamål fortfaran<strong>de</strong><br />
i stor skala utvägen att artificielt tillverka vin, hvarvid i stället för drufvor<br />
använ<strong>de</strong>s torka<strong>de</strong> russin, dadlar, fikon, johannisbröd o. s. v. Att <strong>de</strong>nna till-
565<br />
verkning emellertid icke drifves fullt samvetsgrant tor<strong>de</strong> framgä af <strong>de</strong>t konstatera<strong>de</strong><br />
förhållan<strong>de</strong>t at <strong>de</strong>t använda råämnet jemförelsevis betalas högre än sjelfva<br />
produkten. Det har nämligen ådagalagts, att medan t. ex. priset på russin<br />
sedan trenne <strong>år</strong> tillbaka ständigt stigit, har <strong>de</strong>remot <strong>de</strong>t af russin tillverka<strong>de</strong><br />
vinet kunnat köpas alltjemt billigare, <strong>och</strong> för att förklara en sådan företeelse,<br />
synes icke någon annan möjlighet gifvas än att förutsätta svek vid tillverkningen.<br />
I utk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> tidskrifter uppgifves också oförtäckt, att icke riDga bedrägeri<br />
eger rum så väl vid sjelfva pressningsoperationerna s<strong>om</strong> ock i alseen<strong>de</strong> på beskaffenheten<br />
samt mäng<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> ämnen, s<strong>om</strong> tillsättas vid jäsningen, <strong>och</strong> bland<br />
hvilka uppgifvas ingå sirap, stärkelsesocker, sprit o. s. v. Då <strong>de</strong>nna industri<br />
icke hålles tillbaka af något slags betänkligheter, kan lätt inses, att vin af<br />
nämnda art kan levereras till snart sagdt hvilket pris s<strong>om</strong> helst, till skada så<br />
väl för <strong>de</strong>n verklige vinodlaren s<strong>om</strong> ock för konsumenten, hvilken senare på<br />
anförda sätt ofta un<strong>de</strong>r namn af vin f<strong>år</strong> emottaga en sammansättning af allt<br />
annat än för helsan oskadliga bestånds<strong>de</strong>lar. Man har också tänkt pà. att pä<br />
lagstiftningens väg ingripa till förhindran<strong>de</strong> af <strong>de</strong> menliga verkningarna af <strong>de</strong>nna<br />
industri. I sistlidne juni månad väcktes in<strong>om</strong> franska senaten i sådant syfte<br />
ett lagförslag, sotn un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna församlings sammank<strong>om</strong>st <strong>de</strong>n 23 påföljan<strong>de</strong><br />
oktober antogs i andra öfverläggningen. Enligt berörda förslag skall icke un<strong>de</strong>r<br />
benämningen vin kunna försändas eller säljas annan produkt än <strong>de</strong>n, s<strong>om</strong><br />
frambringas gen<strong>om</strong> jäsning af färska drufvor, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att produkten af jäst<br />
drufmäsk med tillsats af socker <strong>och</strong> vatten, äfven uppblandad med vin, skall<br />
gå i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n un<strong>de</strong>r namn af sockervin (»Vin do suere»), likas<strong>om</strong> produkten af<br />
russin <strong>och</strong> vatten, till hvilken <strong>de</strong>l <strong>de</strong>n än blandas med vin, skall bära namnet<br />
russinvin (»Vin <strong>de</strong> raisins secs».) Vidare är i förslaget bestämdt, att fat <strong>och</strong><br />
kärl innehållan<strong>de</strong> sockervin eller russinvin skola märkas med nämnda beteckningar<br />
i stora bokstäfver, samt att <strong>de</strong>ssa jemväl skola ütergifvas i böcker, räkningar,<br />
fraktsedlar <strong>och</strong> konnossement. Förseelser mot ifrågavaran<strong>de</strong> bestämmelser<br />
straffas enligt förslaget med böter <strong>från</strong> 25 till 500 fres <strong>och</strong> fängelse<br />
<strong>från</strong> 10 dagar till 3 måna<strong>de</strong>r. Derest <strong>de</strong>tta lagförslag också antages i <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren,<br />
hoppas man att vin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n i Frankrike skall blifva lika skyddad<br />
mot förfalskningar, s<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n med smör <strong>och</strong> gödningsämnen blifvit sedan<br />
<strong>de</strong> lagar utfärda<strong>de</strong>s, hvilka belägga med straff alla med <strong>de</strong>ssa produkter begångna<br />
bedrägerier. Det bör också nämnas, att till skyddan<strong>de</strong> af Frankrikes<br />
vinproduktion lagförslag framstälts <strong>om</strong> höjan<strong>de</strong> af införselstullen å russin <strong>från</strong><br />
6 fres till 20 fres pr 100 kg., likas<strong>om</strong> att <strong>de</strong>n provisoriskt ingångna <strong>han<strong>de</strong>l</strong>straktaten<br />
med Grekland <strong>de</strong>n 18 sistlidne <strong>de</strong>cember förkasta<strong>de</strong>s af franska <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren<br />
på grund af <strong>de</strong>n <strong>de</strong>ri införda bestämmelsen <strong>om</strong> bibehållan<strong>de</strong><br />
vid <strong>de</strong>n innevaran<strong>de</strong> siffran af tullsatsen ä russin vid införsel <strong>från</strong> Grekland<br />
till Frankrike. Det tor<strong>de</strong> äfven vara att förutse, att <strong>de</strong>n ännu i kraft varan<strong>de</strong><br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>straktaten med Turkiet k<strong>om</strong>mer att af enahanda grund vid första tillfälle<br />
uppsägas.<br />
Sv<strong>år</strong>igheten för <strong>de</strong> mindre bemedla<strong>de</strong> klasserna att erhålla godt vin har<br />
i Frankrike framkallat en ökad konsumtion af ci<strong>de</strong>r. Till <strong>och</strong> med i Paris<br />
vinner <strong>de</strong>nna dryck en allt större användning, så mycket mera s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n är bå<strong>de</strong><br />
stärkan<strong>de</strong> <strong>och</strong> sund. I lan<strong>de</strong>ts ci<strong>de</strong>rproduktion har emellertid un<strong>de</strong>r nästli<strong>de</strong>t<br />
<strong>år</strong> uppstått minskning. Är 1887 uppgick nämligen skör<strong>de</strong>n till nära 13'/2 mill.<br />
hl. un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att produktionen <strong>år</strong> <strong>1888</strong> icke fullt utgör 10 mill. hl. Denna<br />
nedgång har förklarats beroen<strong>de</strong> af <strong>de</strong> mindre gynsamma temperaturförhållan<strong>de</strong>na<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n flydda s<strong>om</strong>maren, likas<strong>om</strong> förhållan<strong>de</strong>t varit un<strong>de</strong>r förutgåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>,<br />
senast 1886, då produktionen sjönk ända till 8V3 mill. hl. I sistlidne <strong>de</strong>cember<br />
månad väcktes in<strong>om</strong> franska <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren förslag <strong>om</strong> införselstull
566<br />
å ej mindre äpplen <strong>och</strong> päron, s<strong>om</strong> afses för tillverkning af ci<strong>de</strong>r, än äfven å<br />
ci<strong>de</strong>r <strong>och</strong> päronmust, k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t.<br />
Af drufbränvin (ren alkohol) inför<strong>de</strong>s till Frankrike un<strong>de</strong>r nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong><br />
21,622 hl. mot 6,191 hl. <strong>år</strong> 1887, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att utförseln af samma artikel<br />
så väl å fat s<strong>om</strong> flaskor <strong>år</strong> <strong>1888</strong> uppgick till 185,923 hl. mot 200,093 hl. <strong>de</strong>t<br />
nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et. Af bränvin utaf annat slag uppgick införseln <strong>år</strong> <strong>1888</strong> till<br />
119,168 hl. mot 144,410 hl. <strong>år</strong> 1887 samt af sprit resp. 5,133 hl. <strong>och</strong><br />
59,968 hl. (allt ren alkohol). Motsvaran<strong>de</strong> utförsel utgjor<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1888</strong>: bränvin<br />
52,954 <strong>och</strong> sprit 25,434 hl., mot <strong>år</strong> 1887: bränvin 52,397 hl. <strong>och</strong> sprit<br />
11,882 hl. Hvad särskildt artikeln sprit beträffar, framg<strong>år</strong> af nu anförda<br />
siffror att införseln af nämnda produkt un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> varit i starkt nedgåen<strong>de</strong><br />
mot <strong>år</strong> 1887, hviket <strong>år</strong> i sin ordning utvisar en icke obetydlig minskning<br />
mot <strong>år</strong> 1886, då importen utgjor<strong>de</strong> 92,018 hl. Detta aftagan<strong>de</strong> måste<br />
naturligtvis tillskrifvas verkningarna utaf <strong>de</strong>n gen<strong>om</strong> lag af <strong>de</strong>n 5 juli 1887<br />
provisoriskt införda samt gen<strong>om</strong> lag af <strong>de</strong>n 29 maj <strong>1888</strong> <strong>de</strong>finitivt faststälda<br />
förhöjningen af 40 frcs, eller <strong>från</strong> 30 till 70 frcs pr hl., i tullsatsen å utländska<br />
spritvaror.<br />
Den utförsel af vin <strong>och</strong> drufbränvin, s<strong>om</strong> <strong>från</strong> Frankrike eger rum till<br />
<strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, försigg<strong>år</strong> fortfaran<strong>de</strong> till största <strong>de</strong>len öfver Bor<strong>de</strong>aux.<br />
Här<strong>om</strong> skrifver vicekonsulen på platsen följan<strong>de</strong>:<br />
»Utförseln af viner <strong>från</strong> Bor<strong>de</strong>aux uppgick <strong>år</strong> <strong>1888</strong> till 111,307,702 liter<br />
(<strong>de</strong>raf 104,068,893 liter på fat <strong>och</strong> 7,238,809 liter på flaskor) emot en export<br />
<strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et af 130,238,525 liter (<strong>de</strong>raf 121,882,985 liter på<br />
fat <strong>och</strong> 8,355,540 liter på flaskor.) Deraf exportera<strong>de</strong>s:<br />
År <strong>1888</strong> År 1887<br />
Till Sverige på fat 324,489 1. 249,413 1.<br />
» » flaskor 149,011 » 473 500 1. 168,661 » 418 074 1.<br />
till Norge på fat 230,557 1. ' 267,191 \.<br />
» » flaskor 41,998 » 272,555 » 47.332 » 314.523 »<br />
Tillsammans 746,055 1. 732,597 1.<br />
Af drufbränvin har utförseln häri<strong>från</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sistförflutna <strong>år</strong>et uppgått<br />
till 5,874,789 liter (alkohol pr 100 %), <strong>de</strong>raf 3,603,028 liter på fat <strong>och</strong><br />
2,271,761 liter på flaskor — mot en export 1887, af 6,952,547 liter,<br />
<strong>de</strong>raf 4,242,537 på fat <strong>och</strong> 2,710,010 liter på flaskor. Häraf har utförseln<br />
utgjort:<br />
År <strong>1888</strong> År 1887<br />
Till Sverige på fat 484,774 1. 514,113 1.<br />
» » flaskor 38.464 » 523,238 1. 53,218 » 567,331 1.<br />
till Norge på fat 181,421 1. 204,557 1.<br />
» » flaskor 6,644 » 188,065 » 5,052 » 209,609 1.<br />
Tillsammans 711,303 1. 776,940 1.<br />
För exporten af drufbränvin till Sverige hafva un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sistförflutna<br />
<strong>år</strong>et vid vieekonsulatet, enligt art. 8 af franska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>straktaten, attesterats<br />
ett antal af 930 certifikat <strong>och</strong> förklaringar, äfvens<strong>om</strong> ett certifikat s<strong>om</strong> begärts<br />
attesteradt för Kristiama, emot 951 sådana <strong>de</strong>t närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et.<br />
Af nämnda antal attester (<strong>1888</strong>) gäl<strong>de</strong> 269 tullcertifikat — emot 281 tullcertifikat<br />
<strong>år</strong> 1887. Den för <strong>år</strong> <strong>1888</strong> sålunda <strong>de</strong>klarera<strong>de</strong> direkta exporten på fat
567<br />
sjöle<strong>de</strong>s till Sverige har uppgått till 2,401 fat (füts) <strong>om</strong> tillsammans 814,063<br />
liter (till Norge 1 fat <strong>om</strong> 250 liter).»<br />
I betraktan<strong>de</strong> af <strong>de</strong> sv<strong>år</strong>igheter, s<strong>om</strong> ofta äro förena<strong>de</strong> med erhållan<strong>de</strong> af<br />
intyg <strong>om</strong> framk<strong>om</strong>sten till bestämmelseorten af vin afsändt <strong>från</strong> Frankrike, <strong>och</strong><br />
hvilka intyg i vissa fall äro erfor<strong>de</strong>rliga för erhållan<strong>de</strong> af restitution af garanterad<br />
tullafgift för <strong>de</strong>n sprit, hvarmed vinet blifvit tillsatt, har af franska tulladministrationen<br />
på framställning af ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> intressera<strong>de</strong> medgifvits, att<br />
ifrågavaran<strong>de</strong> intyg icke äro för nämnda ändamål behöfliga vid utförsel af champagne<br />
i buteljer, äfvens<strong>om</strong> vid export af vin af alla slag, bestämdt till Sverige<br />
<strong>och</strong> Norge samt till danska, tyska <strong>och</strong> ryska hamnar vid Östersjön, förutsatt<br />
-att vinet försän<strong>de</strong>s med direkt konnossement till bestämmelseorten.<br />
I nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>srapport finnes <strong>om</strong>nämdt hurus<strong>om</strong> franska regeringen<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 18 september 1887 nedsatt en extraparlamentarisk k<strong>om</strong>ité med uppdrag<br />
att angifva hvilka reformer s<strong>om</strong> bor<strong>de</strong> införas i Frankrikes lagstiftning<br />
beträffan<strong>de</strong> tillverkning oeh försäljning af sprithaltiga drycker. Af <strong>de</strong>nna k<strong>om</strong>ité<br />
har un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> afgifvits ett utförligt betänkan<strong>de</strong>, hvilket slutar med att<br />
anbefalla utarbetan<strong>de</strong>t af föreskrifter, s<strong>om</strong> skulle medgifva:<br />
l:o. Att öfvervaka reningen af fabrikssprit (»alcools d'industrie») samt<br />
förbjuda utlemnan<strong>de</strong>t till förbrukning af sprit, s<strong>om</strong> vore förorenad utöfver gränsen<br />
af <strong>de</strong>n latitud s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong> blefve faststäld af förvaltningen;<br />
2:o. Att öfvervaka försäljningen af alla sprithaltiga drycker, bränvin, vin<br />
o. s. v. samt jemväl till drycker, skadliga för allmänna sundheten, utsträcka<br />
bestämmelserna i lagen af 1855 angåen<strong>de</strong> förfalskning <strong>och</strong> uppblandning;<br />
3:o. Att fordra angifvan<strong>de</strong>t på förhand af <strong>de</strong>stillatörer af alla slag;<br />
4:o. Att afskaffa husbehofsbrännarnes (»bouilleurs <strong>de</strong> erü») privilegium beträffan<strong>de</strong><br />
kontroll samt icke åt <strong>de</strong>m medgifva skattefrihet, <strong>om</strong> sådan anses nödvändig,<br />
för större qvantitet än högst 10 liter;<br />
5:o. Att öfvervaka tillverkning, försäljning samt användning af <strong>de</strong>stillationsapparater<br />
;<br />
6:o. Att basera beskattningen å vin på varans sprithalt gen<strong>om</strong> att taxera<br />
vinet i förhållan<strong>de</strong> till <strong>de</strong>ss gradtal;<br />
7:o. Att tillåta vinets tillsättan<strong>de</strong> med sprit i en proportion af högst 3<br />
% oeh intill en gräns af 15 gra<strong>de</strong>r med afgift efter taxa för vinets spritstyrka<br />
;<br />
8:o. Att höja afgiften för utskänkningsrättighet; samt<br />
9:o. Att med förändring, sås<strong>om</strong> ofvan antydts, i uppbör<strong>de</strong>n af beskattningen<br />
å vin <strong>och</strong> sprit öka <strong>de</strong>nna beskattning i förhållan<strong>de</strong> till <strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> för<br />
närvaran<strong>de</strong> utg<strong>år</strong>, så väl i afsigt att anskaffa nya tillgångar för statskassan s<strong>om</strong><br />
i ändamål att motverka missbruket af alkohol.<br />
Frankrikes grufdrift <strong>och</strong> jernindustri har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne senast förflutna<br />
<strong>år</strong>en utvisat en stigan<strong>de</strong> utveckling, sås<strong>om</strong> framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> siffror, af hvilka<br />
<strong>de</strong> s<strong>om</strong> angifvas för <strong>1888</strong> äro approximativa:<br />
Stenkolsproduktionen<br />
(Houille, Anthracite et <strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Lignite) tons 22,951,940 21,287,589 19,909,894<br />
Tillverkning af tackjern » 1,688,976 1,567,622 1,516,574<br />
» stångjern » 833,839 771,610 766,556<br />
» stål ... B 525,646 493,294 427,589
568<br />
Det anmärkes att förbrukningen af stenkol i Frankrike icke utvecklat sigi<br />
jemnbredd med produktionen. Om <strong>de</strong>t oaktadt stenkolsgruvornas verksamhet<br />
ökas, uppgifves <strong>de</strong>tta hafva berott <strong>de</strong>rpå, att priset å produkten blifvit nedsatt,<br />
samt att grufegarne lyckats förskaffa sig för<strong>de</strong>laktigare vilkor för stenkolstransporten<br />
å jernvägar <strong>och</strong> kaualer, hvarigen<strong>om</strong> <strong>de</strong> kunnat med större framgång<br />
täfla med <strong>de</strong>n utländska importen <strong>och</strong> jemväl öka sin export. Med hänsyn till<br />
bety<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong>n utländska införseln anföres, att stenkol <strong>från</strong> Belgien, Tyskland<br />
<strong>och</strong> England ännu för öfver en tredje<strong>de</strong>l ing<strong>år</strong> i Frankrikes konsumtion<br />
af nämnda bränsle, men att likväl <strong>de</strong>nna import <strong>år</strong> 1885 nedgått med 761,000<br />
tons samt följan<strong>de</strong> <strong>år</strong>et ytterligare fallit med 536,000 tons. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887<br />
har emellertid stenkolsinförseln ånyo ökats med 115,360 tons, för att dock un<strong>de</strong>r<br />
sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> åter sjunka med 134,190 tons. Det upplyses <strong>de</strong>rhos att konsumtionen<br />
af stenkol i Frankrike nåd<strong>de</strong> sin höjdpunkt <strong>år</strong> 1883, då <strong>de</strong>n utgjor<strong>de</strong><br />
32,439,000 tons, samt att förbrukningen <strong>de</strong>refter gradvis nedgått till<br />
1886, hvarefter <strong>de</strong>n ånyo tor<strong>de</strong> hafva något tilltagit.<br />
Angåen<strong>de</strong> jern- <strong>och</strong> stålhandteringen i lan<strong>de</strong>t förmäles, att produktionen af<br />
<strong>de</strong>ssa metaller <strong>år</strong> 1883 uppgick till en sammanlagd qvantitet af 3,570,000 tons,<br />
då <strong>de</strong>remot un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> tillverkningen, sås<strong>om</strong> af ofvan uppgifna siffror synes,<br />
inalles icke mycket öfverstigit 3 mill. tons, hvilket i förhållan<strong>de</strong> till förstnämnda<br />
<strong>år</strong>et utgör en minskning af mera än '/, mill. tons. För tackjern uppnåd<strong>de</strong>s<br />
högsta produktionssiffran <strong>år</strong> 1883 med 2,069,000 tons, för stångjern<br />
<strong>år</strong> 1882 med 1,073,000 tons samt för stål 1885 med 554,000 tons. ÅT 1886<br />
var jernproduktionen i sin helhet lägre än un<strong>de</strong>r något af nu nämnda <strong>år</strong>. Den<br />
minskning, s<strong>om</strong> då inträd<strong>de</strong> motsvara<strong>de</strong> i jemförelse med <strong>år</strong> 1885 7 % för tackjern,<br />
2 % för stångjern samt ända till 23 % för stål. Sås<strong>om</strong> förut angifvits,<br />
har dock sedan <strong>de</strong>ss jernindustrien åter visat en stigan<strong>de</strong> lifaktighet, <strong>om</strong> <strong>de</strong>n<br />
också ej fullständigt nått sin forna bety<strong>de</strong>lse, hvarför <strong>de</strong>t kan antagas, att <strong>de</strong>n<br />
långvariga krisen, s<strong>om</strong> framkallats af stillestån<strong>de</strong>t i såväl <strong>de</strong>n enskilda s<strong>om</strong> allmänna<br />
byggnadsverksamheten, håller på att öfvervinnas.<br />
Den åter inträdda stegringen i jernindustrien har emellertid ej åtföljts af<br />
motsvaran<strong>de</strong> ökning i stenkolsförbrukningen för <strong>de</strong>nna industris behof. År 1882<br />
utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t mineralbränsle, s<strong>om</strong> använ<strong>de</strong>s vid Frankrikes masugnar, smedjor<br />
<strong>och</strong> jernverk, femte<strong>de</strong>len af hela lan<strong>de</strong>ts stenkolskonsumtion, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att proportionen<br />
<strong>år</strong> 1886 nedgick till 14'5 % <strong>och</strong> se<strong>de</strong>rmera endast obetydligt lärer<br />
hafva höjt sig. Detta förhållan<strong>de</strong> finner sin förklaring <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong>, att stål<br />
på senare ti<strong>de</strong>r in<strong>om</strong> industrien mera <strong>och</strong> mera trädt i stället för jern <strong>och</strong><br />
att vid stålets tillverkning enligt nyare meto<strong>de</strong>r erfordras betydligt mindre stenkol<br />
än förr, <strong>de</strong>ls ock <strong>de</strong>raf att metallernas smältning i masugnarne af nyare<br />
konstruktion likale<strong>de</strong>s försigg<strong>år</strong> med stor besparing af bränsle.<br />
Omsättningen af jern <strong>och</strong> stål angifves un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne sistförflutna area<br />
hafva <strong>om</strong>fattat nedanståen<strong>de</strong> qvantiteter:<br />
Införsel.<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Tackjern 26,895 tons 25,068 tons 55,773 tons<br />
Stångjern 22,693 » 21,968 » 25,299 »<br />
Stål 5,243 » 7,256 s 7,142 »<br />
Tackjern<br />
Utförsel.<br />
24,540 tons 75,417 tons 8,683 tons<br />
Stångjern 27,682 B 29,940 » 20,733 »<br />
Stål 13,404 » 32,874 » 18,252 »
569<br />
I generalkonsulatets nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelse <strong>om</strong>nämn<strong>de</strong>s hurus<strong>om</strong> en<br />
förening af kapitalister ka<strong>de</strong> bildat sig i Frankrike för att uppköpa metaller,<br />
särskildt koppar, <strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> framkallat en storartad höjning i prisen, hvilken<br />
höjning för <strong>de</strong>n sistnämnda metallen uppgått ända till 100 %. Denna spekulation<br />
har un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> fortsatts i alltjemt ökad utsträckning, hvarvid<br />
kontrakt uppgjorts <strong>om</strong> köp af tillverkningen un<strong>de</strong>r flera <strong>år</strong> med <strong>de</strong> mest betydan<strong>de</strong><br />
koppargrufvorna i alla verlds<strong>de</strong>lar. Bolaget lycka<strong>de</strong>s också en tid att<br />
beherska markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> bestämma prisen, men <strong>om</strong>si<strong>de</strong>r öka<strong>de</strong>s kopparproduktionen<br />
i så hög grad, att bolagets tillgångar blefvo otillräckliga för uppfyllan<strong>de</strong>t<br />
af <strong>de</strong> ingångna förbin<strong>de</strong>lserna, på samma gång prisen sjönko. Företaget har<br />
också <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> slutat med fullständig ruin, hvars följ<strong>de</strong>r blifvit sär<strong>de</strong>les vidtgåen<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> tor<strong>de</strong> kräfva lång tid för att blifva utjemna<strong>de</strong>. Emellertid har koppartillgången<br />
på nämnda sätt blifvit betydligt uppdrifven, <strong>och</strong> förrå<strong>de</strong>t i Europa,<br />
flytan<strong>de</strong> laddningar oberäkna<strong>de</strong>, uppgafs i sistlidne februari vara ökadt till <strong>om</strong>kring<br />
120,000 tons <strong>från</strong> 53,000 tons motsvaran<strong>de</strong> tidpunkt <strong>år</strong> <strong>1888</strong>. Naturligtvis<br />
måste un<strong>de</strong>r nuvaran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n <strong>de</strong>nna stora riked<strong>om</strong> ansenligt nedtrycka<br />
prisen på metallen <strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> försv<strong>år</strong>a ställningen för åtskilliga koppargrufvor,<br />
hvilket i Frankrike så mycket mera beklagas, s<strong>om</strong> franskt kapital<br />
till icke obetydlig <strong>de</strong>l, medan hausserörelsen ännu var rådan<strong>de</strong>, blifvit användt<br />
till inköp af aktier i utländska kopparverk.<br />
Om franska si<strong>de</strong>nfabrikationens ställning föreligga en <strong>de</strong>l upplysningar, af<br />
hvilka framg<strong>år</strong> att nämnda industri i sin helhet <strong>år</strong> 1886 befann sig i jemförelsevis<br />
för<strong>de</strong>laktiga <strong>om</strong>ständigheter. Prisen ha<strong>de</strong> då uppgått, tillverkningen<br />
ha<strong>de</strong> icke obetydligt öfverstigit resultatet un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> fem föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en <strong>och</strong><br />
förrå<strong>de</strong>n på råvaror syntes icke öfverdrifvet stora, med ett ord allt antyd<strong>de</strong><br />
att man gick till mötes en tid af liflig <strong>om</strong>sättning med fasta <strong>och</strong> jemväl stigan<strong>de</strong><br />
pris. Dessa förväntningar blefvo emellertid icke uppfylda un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t följan<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et, s<strong>om</strong> visserligen icke i silkesindustrien framkalla<strong>de</strong> kris, men dock ej<br />
blef ett godt <strong>år</strong>. Allt syntes nämligen un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> försv<strong>år</strong>adt, utförseln aftog,<br />
prisen nedgingo i stället för att förbättras <strong>och</strong> affärsvinsten blef i allmänhet<br />
otillräcklig. Den allmänna konsumtionen i lan<strong>de</strong>t af silke visa<strong>de</strong> likväl<br />
un<strong>de</strong>r 1887 en viss ökning mot nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et, sås<strong>om</strong> följan<strong>de</strong> siffror<br />
utvisa:<br />
Afkastning af Frankrikes silkesskörd (approximativt) 790,000 kg.<br />
Båsilke: öfverskott i importen i förhållan<strong>de</strong> till exporten 3,009,000 »<br />
Bearb. silke » » r> » 481,500 »<br />
Öfverskott af införda kokonger (150,000 kg.) motsvaran<strong>de</strong> i<br />
silke en produkt af 30,000 »<br />
Totalförbrukningen af silke i Frankrike utgjor<strong>de</strong> sålunda <strong>år</strong> 1887 4,310,500 kg.<br />
mot un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1886 4,188.000 B<br />
eller till för<strong>de</strong>l för förstnämnda <strong>år</strong>et 122,500 kg.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 uppgifves hela förbrukningen i verl<strong>de</strong>n af silke in<strong>om</strong> industrien<br />
hafva uppgått till <strong>om</strong>kring 11 mill. kg. Efter hvad förut med<strong>de</strong>lats<br />
skulle Frankrikes silkeskonsumtion häraf utgöra öfver en tredje<strong>de</strong>l <strong>och</strong> lan<strong>de</strong>t<br />
följaktligen i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong> stå främst bland alla. Sås<strong>om</strong> anmärkt har likväl<br />
tillverkningen <strong>år</strong> 1887 icke blifvit sär<strong>de</strong>les lönan<strong>de</strong>, hvilket haft till följd lif-<br />
Hga klag<strong>om</strong>ål, men <strong>de</strong>t förefaller s<strong>om</strong> <strong>om</strong> nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> bort medföra en viss<br />
förändring i <strong>de</strong>tta förhållan<strong>de</strong>, enär särskildt utförseln af si<strong>de</strong>ntyger icke obetydligt<br />
uppgått.
570<br />
Hvad ylleindustrien ang<strong>år</strong> uppgifves i Frankrike for tillverkningen in<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>tta <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> hafva <strong>år</strong> 1887 förbrukats 190 mill. kg. råvara, hvaraf lan<strong>de</strong>t<br />
sjelft frambragt <strong>om</strong>kring 55 mill. kg. eller öfver en fjer<strong>de</strong><strong>de</strong>l af hela konsumtionen.<br />
Det säges att Frankrike också i afseen<strong>de</strong> på förbrukningen af ull st<strong>år</strong><br />
först i verl<strong>de</strong>n, men dock nära följdt af England, Förena<strong>de</strong> staterna <strong>och</strong> Tyskland.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>en hafva i lan<strong>de</strong>t gjorts stora ansträngningar för att<br />
bibehålla <strong>de</strong>n förvärfva<strong>de</strong> ställningen ehuru framgången varit vexlan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> för<br />
flera af <strong>de</strong> vigtigare artiklarne in<strong>om</strong> yllefabrikationen har utförseln jemväl un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1888</strong> icke visat sig mäktig framåtskridan<strong>de</strong>.<br />
Franska sockerraffina<strong>de</strong>rierna tillverka<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r perio<strong>de</strong>n 1887—88 347,786<br />
tons socker af en qvantitet hvitbetor uppgåen<strong>de</strong> till 3,614,632 tons. Un<strong>de</strong>r<br />
nästföregåen<strong>de</strong> period förbruka<strong>de</strong>s 4,876,849 tons hvitbetor, af hvilka franibragtes<br />
434,043 tons socker. Sockerfabrikationen utvisar sålunda minskning<br />
un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t är, liks<strong>om</strong> också raffina<strong>de</strong>riernas antal nedgått <strong>från</strong> 414 till 394.<br />
Un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> skall emellertid, efter hvad <strong>de</strong>t uppgifves, <strong>de</strong>n inhemska<br />
sockertillverkningsindustrien hafva upparbetats till en ganska gynsam<br />
ställning, ehuru en ökning af försäljningsprisen måst följa på <strong>de</strong>t förändra<strong>de</strong><br />
beskattningssystemet. Denna förändring inför<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> lag af <strong>de</strong>n 24 sistlidne<br />
juli, s<strong>om</strong> bestämmer tillverkningsafgiften nedsatt <strong>från</strong> 50 frcs till 40 frcs pr<br />
100 kg., men <strong>de</strong>remot inför en tilläggsafgift af 50 % å socker af hvarje ursprung,<br />
samtidigt med att surtaxen af 7 frcs å råsocker <strong>från</strong> Europa eller ne<strong>de</strong>rlagsort<br />
förlängts till <strong>de</strong>n 31 augusti 1890. Denna förändring afsåg å ena<br />
sidan att minska statsverkets utgifter i form af restitution vid utförsel af tillverkningsafgiften,<br />
hvilken restitution nämligen också beräknas för socker, s<strong>om</strong><br />
till följd af gällan<strong>de</strong> bestämmelser fritagits <strong>från</strong> sjelfva afgiftens erläggan<strong>de</strong>,<br />
samt å andra sidan att med en viss afgift belägga äfven <strong>de</strong>t socker, s<strong>om</strong> förut<br />
varit undantaget <strong>från</strong> hufvudafgiften. Ifrågavaran<strong>de</strong> restitution af afgiften å<br />
socker, eller med annat ord premie vid utförsel af socker, beräknas <strong>från</strong> <strong>de</strong>t<br />
nuvaran<strong>de</strong> beskattningssystemets införan<strong>de</strong> <strong>år</strong> 1884 <strong>och</strong> till slutet af kampagnen<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong> hafva kostat franska staten ett sammanlagdt belopp af öfver 232<br />
mill. frcs.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 27 sistlidne november väcktes in<strong>om</strong> franska <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren<br />
lagförslag <strong>om</strong> fastställan<strong>de</strong> af en tullafgift af 2'50 frc3 pr 100 kg. å sirap,<br />
hvilken åtgärd förklaras vara riktad mot <strong>de</strong>n tyska importen af artikeln, s<strong>om</strong><br />
nämligen utgör nära två tredje<strong>de</strong>lar af hela Frankrikes sirapsinförsel.<br />
Trafikink<strong>om</strong>sterna på franska jernvägarne uppgifvas hafva <strong>år</strong> <strong>1888</strong> approximativt<br />
utgjort 1,077,225,840 frcs mot 1,061,382,837 frcs <strong>år</strong> 1887, sålunda<br />
till förmån för förstnämnda <strong>år</strong> en skilnad af 15,843,003 frcs. Den inträdda<br />
ökningen har uppk<strong>om</strong>mit på statens <strong>och</strong> <strong>de</strong> större bolagens linier i Frankrike<br />
(med undantag af södra jernvägsk<strong>om</strong>paniets), hvaremot vissa andra linier i Frankrike<br />
<strong>och</strong> Algeriet hafva gått med förlust i förhållan<strong>de</strong> till nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et.<br />
I ändamål att på franska banorna åstadk<strong>om</strong>ma ökad trafik af utländskt transitgods<br />
har förslag framstälts <strong>om</strong> särskilda tariffer för befordring af sådana varor.<br />
Frankrikes införsel <strong>från</strong> kolonierna <strong>och</strong> utlan<strong>de</strong>t uppgick <strong>år</strong> <strong>1888</strong> i sin<br />
helhet till följan<strong>de</strong> vär<strong>de</strong>n i jemförelse med närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets resultat:
571<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Näringsämnen 1,485,186,000 frcs 1,405,019,000 frcs<br />
Kåvaror 1,906,752,000 » 1,951,388,000 »<br />
Manufakturakter 545,053,000 » 546,762,000 »<br />
Andra artiklar —.. 115,914,000 » 122,797,000 »<br />
Tillsammans 4,052,905,000 frcs 4,025,966,000 frcs<br />
Bland <strong>de</strong> särskilda varuklasserna intages sålunda i afseen<strong>de</strong> på bety<strong>de</strong>nheten<br />
främsta rummet af råvaror, men <strong>de</strong>t måste samtidigt anmärkas, att in<strong>om</strong><br />
nämnda kategori un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> en förminskning i införseln af icke mindre än<br />
44,636,000 frcs uppk<strong>om</strong>mit i förhållan<strong>de</strong> till <strong>år</strong> 1887. Emot <strong>de</strong>nna tillbakagång,<br />
s<strong>om</strong> icke vittnar för<strong>de</strong>laktigt <strong>om</strong> franska industriens lifaktighet un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
senast förflutna <strong>år</strong>et, kan dock ställas <strong>de</strong>n ansenliga tillväxt, s<strong>om</strong> försports uti<br />
importen af näringsämnen, hvilken nämligen uppg<strong>år</strong> till öfver 80 mill. frcs.<br />
I sin helhet visar ock Frankrikes införsel un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> en ökning mot <strong>år</strong><br />
1887 af 26,939,000 frcs.<br />
Hvad beträffar utförseln <strong>från</strong> Frankrike, angifves <strong>de</strong>ss totalvär<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong><br />
<strong>1888</strong> till följan<strong>de</strong> belopp i sammanställning med <strong>år</strong> 1887:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Näringsämnen 669,270,000 frcs 6S6,645,000 frcs<br />
Råvaror _ 690,478,000 » 695,175,000 »<br />
Manufakturalster 1,656,317,000 » 1,677,814,000 »<br />
Andra artiklar 194,665.000 » 186.865,000 T><br />
Tillsammans 3,210,730,000 frcs 3,246,499,000 frcs<br />
Enligt <strong>de</strong>ssa siffror har Frankrikes utförsel un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> minskats<br />
<strong>från</strong> <strong>år</strong> 1887 med 35,769,000 frcs, hvilken minskning för<strong>de</strong>lar sig med 17,375,000<br />
frcs på näringsämnen, 4,697,000 frcs på råvaror samt med högsta siffran eller<br />
21,497,000 frcs på fabrikat, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>remot exporten af »andra artiklar»<br />
utvisar en ökning 7,800,000 frcs. Den betydliga tillbakagången i utförseln af<br />
fabriksalster vittnar i sin ordning <strong>om</strong> bristan<strong>de</strong> lifaktighet i Frankrikes industri,<br />
likas<strong>om</strong>, efter hvad redan framhållits, å andra sidan antydan här<strong>om</strong> gifvits gen<strong>om</strong><br />
minskningen i importen af råvaror.<br />
Jemföras sinsemellan siffrorna för import <strong>och</strong> export un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tvänne närmast<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en, befinnes för <strong>1888</strong> importen hafva öfverstigit exporten<br />
med 842,175,000 frcs, medan un<strong>de</strong>r 1887 importens öfverskjutan<strong>de</strong> vär<strong>de</strong> i<br />
förhållan<strong>de</strong> till exporten endast uppgick till 779,467,000 frcs. Skilna<strong>de</strong>n i<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sbalansen emellan <strong>de</strong> båda <strong>år</strong>en utgöres sålunda af 62,708,000 frcs till<br />
för<strong>de</strong>l för 1887. Sammanläggas åter vär<strong>de</strong>na för import <strong>och</strong> export, uppg<strong>år</strong><br />
<strong>om</strong>sättningens totalbelopp för <strong>1888</strong> till 7,263,635,000 frcs mot 7,272,465,000<br />
frcs <strong>år</strong> 1887, hvilket för förstnämnda <strong>år</strong>et utvisar en minskning af 8,830,000<br />
frcs.<br />
Af sist anförda siffror framg<strong>år</strong>, att <strong>år</strong> <strong>1888</strong> icke betecknar en tillväxt i<br />
Frankrikes <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning, utan att i stället <strong>de</strong>n nedgång i rörelsen s<strong>om</strong> utvisa<strong>de</strong>s<br />
af <strong>de</strong>t närmast förutgåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets resultat nu blifvit än mera betydan<strong>de</strong>.<br />
Den förhoppning <strong>om</strong> förnyad lifaktighet i <strong>om</strong>sättningen, s<strong>om</strong> ingafs af <strong>de</strong>t jemförelsevis<br />
lyckliga bokslutet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1886, har såle<strong>de</strong>s icke förverkligats un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong> tvänne följan<strong>de</strong> <strong>år</strong>en, ehuru <strong>de</strong>t å andra sidan måste fasthållas, att utbytet<br />
un<strong>de</strong>r båda <strong>de</strong>ssa <strong>år</strong> dock varit för<strong>de</strong>laktigare än un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1885. Men<br />
skilna<strong>de</strong>n är emellertid ansenlig i förhållan<strong>de</strong> till <strong>år</strong>tion<strong>de</strong>ts början, då <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s-
572<br />
<strong>om</strong>sättningens vär<strong>de</strong> nåd<strong>de</strong> <strong>de</strong>n höga siffran af 8'/3 milliar<strong>de</strong>r frcs. Man forklarar<br />
<strong>de</strong>nna tillbakagång af Frankrikes ekon<strong>om</strong>iska utveckling förnämligast gen<strong>om</strong><br />
vinproduktionens betryck, s<strong>om</strong> återverkat på lan<strong>de</strong>ts alstrings- <strong>och</strong> förbrukningsförmåga<br />
i <strong>de</strong>ss helhet, men man har äfven sökt göra gällan<strong>de</strong> att minskningen<br />
i viss mån tillika är beroen<strong>de</strong> <strong>de</strong>rpå, att största antalet varor på senaste<br />
<strong>år</strong>en rönt en väsentlig nedsättning i pris, till följd hvaraf <strong>de</strong> statistiska siffrorna<br />
naturligtvis också blifvit satta lägre än förr. Un<strong>de</strong>r alla <strong>om</strong>ständigheter<br />
utvisar likväl Frankrikes nuvaran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sutbyte en tillväxt i j<strong>om</strong>förelse med<br />
tidigare perio<strong>de</strong>r, i <strong>de</strong>t att nämligen <strong>om</strong>sättningen un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cenniet 1878 till 1887<br />
i me<strong>de</strong>ltal med <strong>om</strong>kring 2'/a milliar<strong>de</strong>r frcs öfverstiger resultatet un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cenniet<br />
1860 till 1869.<br />
Och liknan<strong>de</strong> bevis på Frankrikes stora framåtskridan<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t hela taget<br />
kunna äfvenle<strong>de</strong>s uppvisas på andra <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n. Sålunda har jernvägsnätet i lan<strong>de</strong>t<br />
<strong>från</strong> 17,000 km. 1870 vuxit till dubbel utsträckning eller 34,000 km. vid<br />
början af <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, motsvaran<strong>de</strong> en anläggningskostnad af 5 milliar<strong>de</strong>r frcs.<br />
År 1870 uppgingo <strong>de</strong> i sparbankerna inneståen<strong>de</strong> medlen till 711 mill. frcs,<br />
medan <strong>de</strong>remot <strong>de</strong>ssa me<strong>de</strong>l <strong>år</strong> <strong>1888</strong> utgjor<strong>de</strong> 2,504,606,000 frcs, utvisan<strong>de</strong><br />
en tillökning af 1,793,606,000 frcs. I nationalkassan för ål<strong>de</strong>rd<strong>om</strong>sförsäkring<br />
insattes <strong>från</strong> 1851 till 1871 eller på 21 <strong>år</strong> 148 mill. frcs, motsvaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>ligen<br />
<strong>om</strong>kring 7 mill. frcs, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>från</strong> 1872 till 1886 eller på 15 <strong>år</strong><br />
insättningarna uppgingo till 493 mill. frcs eller <strong>om</strong>kring 33 mill. frcs <strong>år</strong>ligen.<br />
In<strong>om</strong> industrien använ<strong>de</strong>s <strong>år</strong> 1870 ångmaskiner <strong>om</strong> tillsammans 336,000 hästkrafter,<br />
hvilka senare <strong>år</strong> 1884 ha<strong>de</strong> växt till 683,000. Vär<strong>de</strong>t å arfs- <strong>och</strong> donationsme<strong>de</strong>l,<br />
för hvilka afgift erlagts, uppgick <strong>år</strong> 1869 (med <strong>från</strong>räkning af<br />
inregistreringarna i Elsass <strong>och</strong> Lothringen) sammanlagdt till 4,337,000,000 frcs,<br />
medan motsvaran<strong>de</strong> vär<strong>de</strong>t <strong>år</strong> 1886 utgjor<strong>de</strong> 6,386,000,000 frcs, utvisan<strong>de</strong> en<br />
ökning af <strong>om</strong>kring 2 milliar<strong>de</strong>r frcs, med utgåen<strong>de</strong> hvari<strong>från</strong> tillväxten i nationalförmögenheten<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n tid s<strong>om</strong> ligger emellan båda sistnämnda <strong>år</strong>, efter<br />
antagen beräkning skall kunna anslås till <strong>de</strong>n storarta<strong>de</strong> siffran af <strong>om</strong>kring 60<br />
milliar<strong>de</strong>r frcs.<br />
De institutioner, s<strong>om</strong> äro afsedda för befordran<strong>de</strong>t af Frankrikes utrikes<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>, <strong>om</strong>fattas fortfaran<strong>de</strong> med intresse af staten. Till un<strong>de</strong>rstöd åt <strong>han<strong>de</strong>l</strong>smuséer<br />
<strong>och</strong> franska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skamrar i utlan<strong>de</strong>t är sålunda å innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>s<br />
budget uppfördt 30,000 frcs. De inrättningar af förstnämnda slaget, s<strong>om</strong> för<br />
närvaran<strong>de</strong> finnas i Frankrike, uppgifvas vara 16 till antalet, <strong>och</strong> ytterligare andra<br />
äro un<strong>de</strong>r bildning. Af franska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skamrar i utlan<strong>de</strong>t gifvas å andra sidan<br />
26. Till un<strong>de</strong>rstöd åt unge franske <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s- <strong>och</strong> industriidkare för vistelse i<br />
utlan<strong>de</strong>t är vidare anslaget 60,000 frcs, hvilket un<strong>de</strong>rstöd är beräknadt på att<br />
förmedla bildan<strong>de</strong>t å utrikes orter af franska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus.<br />
Det har anmärkts, att Frankrike icke för sin <strong>han<strong>de</strong>l</strong> visat sig kunna draga<br />
tillräcklig nytta af sina kolonier. Den befolkning, s<strong>om</strong> bebor <strong>de</strong>s,sa kolonier,<br />
skall enligt officiel uppskattning <strong>år</strong> 1886 hafva uppgått till öfver 26 millioner<br />
<strong>och</strong> koloniernas <strong>år</strong>liga <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning anslås till <strong>om</strong>kring 900 mill. frcs.<br />
Men af <strong>de</strong>nna ansenliga <strong>om</strong>sättning k<strong>om</strong>mer dock endast en ringare <strong>de</strong>l mo<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>t<br />
till godo. Sålunda uppg<strong>år</strong>, <strong>om</strong> Algeriet <strong>och</strong> Tunisien undantages, Frankrikes<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sutbyte med <strong>de</strong>ss öfriga kolonier endast till 164'/2 mill. frcs, då<br />
<strong>de</strong>remot <strong>de</strong>ssa koloniers <strong>om</strong>sättning med utlan<strong>de</strong>t motsvarar 2547» mill. frcs.<br />
Med Algeriet är emellertid ett motsatt förhållan<strong>de</strong> rådan<strong>de</strong>, i <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>ss <strong>han<strong>de</strong>l</strong><br />
med Frankrike <strong>år</strong> 1886 representera<strong>de</strong> 314'/2 mill. frcs, medan koloniens<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sutbyte med utlan<strong>de</strong>t icke öfversteg 109 V, mill. Hvad <strong>de</strong>remot ang<strong>år</strong><br />
Tunisien har <strong>de</strong>ss <strong>om</strong>sättning med Frankrike, sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t förklaras på grund af<br />
mindre lämplig tullagstiftning, stannat vid <strong>de</strong>n låga siffran af 191/» mill. frcs.
573<br />
Man har velat söka anledningen till franska kolonialföretagens mindre tillfredaställan<strong>de</strong><br />
resultat i <strong>de</strong>t hittills varan<strong>de</strong> förvaltningssystemet, s<strong>om</strong> icke skulle<br />
hafva visat sig tillräckligt anlagdt på att draga franskt kapital <strong>och</strong> franska utvandrare<br />
till lan<strong>de</strong>ts utrikes besittningar. Det har också ifrågasatts att införa<br />
förändring i koloniernas organisation, <strong>och</strong> redan för några <strong>år</strong> tillbaka blef i senaten<br />
väckt förslag, s<strong>om</strong> åsyfta<strong>de</strong> att få tillsatt en k<strong>om</strong>ité af 18 medlemmar<br />
med uppdrag att un<strong>de</strong>rsöka hvilka förändringar, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>tta afseen<strong>de</strong> vore att<br />
gen<strong>om</strong>föra. Emellertid har nu i en väsentlig punkt vidtagits en ändring, i <strong>de</strong>t<br />
att gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>kret af <strong>de</strong>n 14 mars d. å. blifvit förordnadt att koloniernas centralstyrelse<br />
skall förläggas un<strong>de</strong>r <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s- <strong>och</strong> industri<strong>de</strong>partementet i stället för<br />
un<strong>de</strong>r marin<strong>de</strong>partementet, sås<strong>om</strong> förut var fallet. I <strong>de</strong>n rapport till franske<br />
republikens presi<strong>de</strong>nt, s<strong>om</strong> ligger till grund för nämnda <strong>de</strong>kret, anföres att ti<strong>de</strong>n<br />
nu ansetts vara k<strong>om</strong>men för att förse kolonierna med en förvaltning, s<strong>om</strong> vore<br />
särskildt organiserad på att göra gällan<strong>de</strong> samt utveckla <strong>de</strong> riked<strong>om</strong>ar af alla<br />
slag, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa besittningar innesluta. För befordran<strong>de</strong> af <strong>de</strong>tta ändamål ha<strong>de</strong><br />
befunnits lämpligt att kolonialstyrelsen anförtrod<strong>de</strong>s åt en eiviiadministration,<br />
hvilken åtgärds nödvändighet sedan <strong>år</strong> 1881, då <strong>de</strong>n för kortare tid inför<strong>de</strong>s,<br />
blifvit allt allmännare medgifven.<br />
Det klagas jemväl i Frankrike öfver att <strong>de</strong>n industriella <strong>och</strong> merkantila<br />
verksamheten i viss mån är förlamad <strong>och</strong> att penningarne snarare lockas till<br />
utlan<strong>de</strong>t än anbringas uti inhemska företag. Grun<strong>de</strong>n härtill skulle förnämligast<br />
vara att söka å ena sidan i ett för Frankrike mera egend<strong>om</strong>ligt förhållan<strong>de</strong>,<br />
nämligen <strong>de</strong>n höga kapitalbeskattningen, <strong>och</strong> å andra sidan <strong>de</strong>n allmännare företeelsen,<br />
att <strong>de</strong> arbetan<strong>de</strong> klassernas fordringar i<strong>de</strong>ligen stiga <strong>och</strong> allt s<strong>om</strong> oftast<br />
taga uttryck i arbetsinställelser, hvilka för alla intressera<strong>de</strong> verka för<strong>de</strong>rfbringan<strong>de</strong>.<br />
I <strong>de</strong>t förstnämnda afseen<strong>de</strong>t framhålles, att penningebeskattningen i<br />
Frankrike förek<strong>om</strong>mer i väl talrika skiftan<strong>de</strong> former, sås<strong>om</strong> i dryga stämpel<strong>och</strong><br />
inregistreringsafgifter, skatt å ink<strong>om</strong>st <strong>och</strong> öfverföran<strong>de</strong> af vär<strong>de</strong>papper,<br />
arfsafgifter m. m. förut<strong>om</strong> tillk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> lokala ütskyl<strong>de</strong>r. Det skulle <strong>de</strong>rföre<br />
hafva visat sig, att t. ex. gastillverkning, elektriska anläggningar <strong>och</strong> telefonledningar<br />
i Frankrike ställa sig dyrare än i <strong>de</strong> flesta andra län<strong>de</strong>r, samt att ett<br />
sådant företag s<strong>om</strong> sp<strong>år</strong>vägslinier, hvilket i <strong>de</strong> flesta län<strong>de</strong>r stält sig vinstgifvan<strong>de</strong>,<br />
i Frankrike måste föra en mera sträfsam tillvaro. Hvad arbetarnes<br />
stegra<strong>de</strong> fordringar anginge, vore <strong>de</strong>t tillräckligt kändt att <strong>de</strong>ssa vid flerfaldiga<br />
tillfällen sökte göra sig gällan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> att <strong>de</strong>t icke sällan inträffa<strong>de</strong> att så snart<br />
en industri blifvit uppdrifven, arbetarne icke dröj<strong>de</strong> med att yrka på förhöjda<br />
aflöningar <strong>och</strong> minskad arbetstid, sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t visat sig i många fall af konstla<strong>de</strong><br />
anledningar. Dessa <strong>och</strong> andra faktorer uppgifvas hafva medfört att franskt kapital<br />
på senare ti<strong>de</strong>n till icke obetydlig <strong>de</strong>l nedlagts icke allenast i andra europeiska<br />
län<strong>de</strong>r, utan också i transatlantiska stater, sås<strong>om</strong> Argentinska republiken,<br />
Brasilien <strong>och</strong> Chili, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>n inhemska verksamheten icke vunnit erfor<strong>de</strong>rlig<br />
uppmuntran.<br />
Enligt senaste folkräkningen, s<strong>om</strong> förrätta<strong>de</strong>s <strong>år</strong> 1886, skall Frankrike<br />
ega 36,804,228 innevånare af fransk nationalitet. En sammanställning af resultaten<br />
af <strong>de</strong>nna <strong>och</strong> tidigare folkräkningar har visat, att innebyggareantalet i<br />
lan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong>tion<strong>de</strong>n nästan förblifvit stationärt, i <strong>de</strong>t att sedan 1831<br />
<strong>de</strong>n <strong>år</strong>liga tillväxten icke öfverstigit 0'3 %, <strong>och</strong> en närmare granskning af förhållan<strong>de</strong>na<br />
har lagt i dagen att progressiv minskning eger rum af me<strong>de</strong>lantalet<br />
barn för hvarje familj, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att antalet barn födda ut<strong>om</strong> äktenskapet, äfvens<strong>om</strong><br />
antalet personer, s<strong>om</strong> förblifva ogifta, tilltager. Vidare har befunnits,
574<br />
att stadsbefolkningen ökas på bekostnad af landtbefolkningen, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>remot stadigt<br />
förminskas. I sistnämnda afseen<strong>de</strong>t anföres, att <strong>år</strong> 1846 utgjor<strong>de</strong> landtbefolkningen<br />
26,753,741 personer eller 75'58 % af hela folkmäng<strong>de</strong>n, medan<br />
antalet innevånare i stä<strong>de</strong>rna icke utgjor<strong>de</strong> mera än 8,649,743 eller 24 %.<br />
Ar 1886 eller 40 <strong>år</strong> senare ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>remot landtbefolkningen nedgått till<br />
24,452,395 personer, motsvaran<strong>de</strong> blott 64 %, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att stä<strong>de</strong>rnas innevånare<br />
vuxit till 13,766,508 personer eller till 36 % af folkmäng<strong>de</strong>n i <strong>de</strong>t hela.<br />
Den svaga tillväxten i <strong>de</strong>n inhemska befolkningen har naturligtvis i sin<br />
mån framkallat inflyttning af främlingar i ständigt ökad proportion. År 1851,<br />
då för första gången vid folkräkningen skil<strong>de</strong>s emellan inföd<strong>de</strong> <strong>och</strong> utländingar,<br />
uppgingo <strong>de</strong>ssa senare till 380,831 personer, på en totalbefolkning af öfver<br />
35 1 /2 millioner. År 1886 ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>remot främlingarnes antal växt till 1,126,531,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att hela folkmäng<strong>de</strong>n, utländingarne inberäkna<strong>de</strong>, endast utgjor<strong>de</strong><br />
37,930,759. På <strong>de</strong>n mellanliggan<strong>de</strong> ti<strong>de</strong>n ha<strong>de</strong> sålunda antalet främlingar i<br />
Frankrike nästan tredubblats, <strong>och</strong> <strong>från</strong> att <strong>år</strong> 1851 endast utgöra 1'06 % af<br />
befolkningen i lan<strong>de</strong>t ha<strong>de</strong> <strong>de</strong> <strong>år</strong> 1886 nått en proportion af 2"97 %. Största<br />
antalet af <strong>de</strong> inflytta<strong>de</strong> främlingarne k<strong>om</strong>mo naturligtvis <strong>från</strong> grannlän<strong>de</strong>rna<br />
Belgien, Italien, Tyskland, Spanien <strong>och</strong> Schweiz; <strong>de</strong>refter följa engelsmän <strong>och</strong><br />
holländare.<br />
Denna jemförelsevis betydliga tillströmning af utländingar till Frankrike,<br />
s<strong>om</strong> nyligen gifvit anledning till utfärdan<strong>de</strong> af bestämmelse <strong>om</strong> främlingarnes<br />
inskrifning, har också framkallat lagförslag <strong>om</strong> un<strong>de</strong>rlättan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>ras naturalisering,<br />
hvilket förslag efter att hafva godkänts af senaten, <strong>de</strong>n 7 februari d. å.<br />
antagits af <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren i första behandlingen. Enligt nämnda förslag<br />
skall sås<strong>om</strong> fransk un<strong>de</strong>rsåte anses hvarje person s<strong>om</strong> i Frankrike är född af<br />
utländing, hvilken sjelf <strong>de</strong>r är född, äfvens<strong>om</strong> <strong>de</strong>n, hvilken i Frankrike är född<br />
af utländing <strong>och</strong> vid sin myndighetsål<strong>de</strong>r är bosatt i lan<strong>de</strong>t, med mindre han<br />
in<strong>om</strong> ett <strong>år</strong> efter myndighetsål<strong>de</strong>rns inträdan<strong>de</strong> ådagalagdt att han bibehållit<br />
sina föräldrars nationalitet. Förslaget innehåller också betydan<strong>de</strong> förenklingar<br />
beträffan<strong>de</strong> naturalisation un<strong>de</strong>r andra <strong>om</strong>ständigheter af utländske un<strong>de</strong>rsåtar.<br />
Å andra sidan har lagstiftningen i Frankrike sysselsatt sig med förslag<br />
afseen<strong>de</strong> att befordra <strong>de</strong>n inhemska befolkningens tillväxt. Sålunda har i början<br />
af innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> motion väckts <strong>om</strong> förändring i vissa nu gällan<strong>de</strong> bestämmelser<br />
angåen<strong>de</strong> stiftan<strong>de</strong>t af äktenskap för att un<strong>de</strong>rlätta giftermål in<strong>om</strong> <strong>de</strong><br />
mindre bemedla<strong>de</strong> klasserna. Dessförinnan eller i sistlidne <strong>de</strong>cember månad<br />
ha<strong>de</strong> <strong>från</strong> regeringens sida för <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren framlagts lagförslag <strong>om</strong><br />
skydd för vanv<strong>år</strong>da<strong>de</strong> eller moraliskt öfvergifna barn, i hvilket syfte redan åtskilliga<br />
<strong>år</strong> förut motion framstälts <strong>och</strong> jemväl antagits in<strong>om</strong> franska parlamentet,<br />
ehuru på grund af särskilda <strong>om</strong>ständigheter någon lag <strong>de</strong>r<strong>om</strong> icke utk<strong>om</strong>mit.<br />
Naturligtvis har i lan<strong>de</strong>t mycket uträttats <strong>från</strong> k<strong>om</strong>munernas, korporationers<br />
<strong>och</strong> enskilda föreningars sida för v<strong>år</strong><strong>de</strong>n <strong>om</strong> min<strong>de</strong>r<strong>år</strong>iga barn, s<strong>om</strong> sakna föräldrars<br />
tillsyn, men behofvet af allmänna lagstadgan<strong>de</strong>n i ämnet skall icke <strong>de</strong>sto<br />
mindre vara känbart. Det uppgifves nämligen, att antalet barn, s<strong>om</strong> i Frankrike<br />
dö i tidigaste ål<strong>de</strong>rn, men s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> nödig <strong>om</strong>v<strong>år</strong>dnad skulle hafva kunnat<br />
räddas åt samhället, <strong>år</strong>ligen uppg<strong>år</strong> till 120- à 150,000. Sås<strong>om</strong> likale<strong>de</strong>s<br />
afseen<strong>de</strong> befrämjan<strong>de</strong>t af samhällets bästa uti ifrågavaran<strong>de</strong> afseen<strong>de</strong> kan nämnas<br />
ett lagförslag, s<strong>om</strong> i sistlidne oktober månad väcktes in<strong>om</strong> <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren,<br />
angåen<strong>de</strong> oäkta barns rätt till arf efter <strong>de</strong>ras föräldrar.<br />
Ett förhållan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>tta sammanhang förtjenar <strong>om</strong>förmälas, är att pä<br />
senare <strong>år</strong>en utvandring börjat förek<strong>om</strong>ma <strong>från</strong> Frankrike i större <strong>om</strong>fattning<br />
än hvad tidigare varit fallet, ehuru rörelsen fortfaran<strong>de</strong> är obetydlig i jemförelse<br />
med emigrationen <strong>från</strong> andra län<strong>de</strong>r. Af <strong>de</strong> i nämnda afseen<strong>de</strong> offentlig-
575<br />
gjorda upplysningar framg<strong>år</strong>, att antalet utvandrare, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1882 uppgick till<br />
4,480, un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 utgjor<strong>de</strong> 11,170, hvilka utvandrare förnämligast begifvit<br />
sig till norra <strong>och</strong> södra Amerika. Det tillägges emellertid att emigrationen<br />
hufvudsakligen eger rum <strong>från</strong> <strong>de</strong> mindre fruktbara <strong>de</strong>partementen i lan<strong>de</strong>t, samt<br />
att <strong>de</strong>t visat sig att utflytta<strong>de</strong> personer ofta efter en tids <strong>från</strong>varo återvända<br />
till hembyg<strong>de</strong>n, sedan <strong>de</strong> i utlan<strong>de</strong>t skaffat sig förbättra<strong>de</strong> existensme<strong>de</strong>l.<br />
Det tor<strong>de</strong> vara obestridligt att man numera i Frankrike ifrigt sysselsätter<br />
sig med lösan<strong>de</strong>t af en mängd spörsmål, s<strong>om</strong> afse förbättran<strong>de</strong>t af arbetarnos<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> mindre bemedla<strong>de</strong> klassernas ställning. Flera lagförslag i sådant syfte<br />
hafva i längre tid stått på dagordningen in<strong>om</strong> franska kamrarne, ehuru <strong>de</strong> inveckla<strong>de</strong><br />
förhållan<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t varit nödvändigt att taga i betraktan<strong>de</strong> vid frågornas<br />
behandling, naturligtvis fördröjt <strong>de</strong>ras afgöran<strong>de</strong>. Bland <strong>de</strong> motioner af<br />
nämnda slag, s<strong>om</strong> varit föremål för parlamentarisk diskussion, kunna nämnas:<br />
reglementeran<strong>de</strong>t af barns <strong>och</strong> qvinnors arbete i fabriker, <strong>om</strong>bildan<strong>de</strong>t af sällskap<br />
för ömsesidigt un<strong>de</strong>rstöd, ansvar för olycksfall, af hvilka arbetarne drabbas<br />
un<strong>de</strong>r yrkesutöfningen, upphäfvan<strong>de</strong>t af afgift å varor, s<strong>om</strong> uppbäres vid införsel<br />
till <strong>de</strong> skilda k<strong>om</strong>munerna i lan<strong>de</strong>t (»oetroi») m. m. Hvad beträffar lagförslaget<br />
<strong>om</strong> barns <strong>och</strong> qvinnors arbete i industriella anläggningar, blef <strong>de</strong>tta<br />
efter att hafva antagits af <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren, <strong>de</strong>n 8 mars d. å. af regeringen<br />
förelagdt senaten. Om <strong>de</strong>t andra af nämnda förslag eller <strong>om</strong>bildan<strong>de</strong>t af sällskap<br />
för ömsesidigt un<strong>de</strong>rstöd, hvilket förslag redan väcktes <strong>år</strong> 1881, hafva<br />
<strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren <strong>och</strong> senaten ännu icke blifvit eniga, <strong>och</strong> hvad frågan <strong>om</strong><br />
ansvar för arbetarnes yrkesfara beträffar, är motionen <strong>de</strong>r<strong>om</strong>, sedan <strong>de</strong>n godkänts<br />
af <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren, ännu hvilan<strong>de</strong> i senaten. I spörsmålet <strong>om</strong> afskaffan<strong>de</strong>t<br />
af »oetroi» <strong>och</strong> ersättan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>nna beskattning med vissa direkta<br />
afgifter är nyligen förslag väckt in<strong>om</strong> <strong>de</strong>putera<strong>de</strong>kammaren, men har ej ännu blifvit<br />
föremål för beslut. Förut<strong>om</strong> berörda förslag kunna äfven nämnas tvänne andra,<br />
s<strong>om</strong> likale<strong>de</strong>s framstälts i syfte att befordra arbetsklassens väl, men hvilka dock<br />
tor<strong>de</strong> möta vissa vanskligheter för att gen<strong>om</strong>föras, nämligen <strong>de</strong>ls instiftan<strong>de</strong>t af<br />
en fond för orkeslösa arbetare, till hvilken fond medlen skulle tagas af beloppet<br />
af <strong>de</strong> sålda f. d. kronjuvelerna, samt <strong>de</strong>ls införan<strong>de</strong>t af en skatt å a<strong>de</strong>lstitlar<br />
<strong>och</strong> vapensköldar, hvaraf ink<strong>om</strong>sten skulle användas till pensioner åt nödstäl<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> sjuklige jordbruksarbetare.<br />
Det för franska kamrarne framlagda förslaget till finanslag för <strong>år</strong> 1890<br />
upptager å »le budget ordinaire» statsutgifterna till 3,036,588,633 fres, medan<br />
ink<strong>om</strong>sterna samtidigt anslås till 3,036,966,720 fres, sålunda för <strong>de</strong> senare ett<br />
beräknadt öfverskott af 378,087 fres. Det anmärkes emellertid, att vissa utgiftsposter,<br />
s<strong>om</strong> icke uppförts på le budget ordinaire, motsvara temligen ansenliga<br />
belopp, <strong>och</strong> att <strong>de</strong>rföre statsutgifterna i sin helhet i <strong>de</strong>t närmaste skulle<br />
kunna angifvas till 3 milliar<strong>de</strong>r 300 millioner fres. Efter hvad <strong>de</strong>t upplysts<br />
hafva un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tolf <strong>år</strong>en 1876—1887 franska statsverkets ink<strong>om</strong>ster <strong>de</strong>finitivt<br />
uppgått till sammanlagdt 40,796,184,586 fres, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att utgifterna på<br />
samma tid inalles motsvarat 40,671,646,433 fres, alltså ett öfverskott i ink<strong>om</strong>sterna<br />
af 124,538,153 fres. Tagas likväl i betraktan<strong>de</strong> afdrag s<strong>om</strong> måst<br />
göras å <strong>de</strong> öfverskjutan<strong>de</strong> ink<strong>om</strong>sterna un<strong>de</strong>r vissa <strong>år</strong> för att täcka <strong>de</strong>n brist,<br />
s<strong>om</strong> uppstått un<strong>de</strong>r andra, förmälas utgifterna un<strong>de</strong>r förutnämnda tolf <strong>år</strong> hafva<br />
i verkligheten öfverstigit ink<strong>om</strong>sterna med 282,153,627 fres.<br />
Daniel Danielsson.
Marseille <strong>de</strong>n 30 maj 1889.<br />
576<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 18 svenska fartyg <strong>om</strong> 8,737 tons<br />
» andra län<strong>de</strong>r B B 30 » B B 16,703 »<br />
» » » i barlast 3 B » » 2,668 B<br />
Till Sverige afgingo med last 5 » » » 3,195 »<br />
B andra län<strong>de</strong>r » » 32 v » » 18.522 B<br />
B B B i barlast 17 » » » 8,897 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 3 norska B B 776 »<br />
B Sverige B » 10 B B » 5,404 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r B » 377 B » » 182,807 B<br />
» » s i barlast 27 B B B 12,154 »<br />
Till Norge afgingo med last 2 » B » 894 »<br />
» B s i barlast 1 » B B 1,106 »<br />
B Sverige » B 1 B B B 838 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » med last 328 B » » 143,812 B<br />
B » B i barlast 78 » » B 52,788 »<br />
Hela antalet svenska ocb norska fartyg utgjor<strong>de</strong> sålunda:<br />
932 <strong>om</strong> 459,303 tons, hvaraf ank<strong>om</strong>mo<br />
med last. - 438 <strong>om</strong> 214,427 tons<br />
i barlast - 30 » 14,822 »<br />
Tillsammans 468 <strong>om</strong> 229,249 tons<br />
samt afgingo<br />
med last 367 <strong>om</strong> 166,424 tons<br />
i barlast _ 97 » 63,630 B<br />
Tillsammans 464 <strong>om</strong> 230,054 tons<br />
Följan<strong>de</strong> siffror utvisa skeppsfartens total<strong>om</strong>fång un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> fem senast förflutna<br />
<strong>år</strong>en:<br />
Tillsammans Segelfartyg Ångfartyg<br />
Antal Tons Antal Tons Antal Tons<br />
<strong>1888</strong> 932 459,303 196 86,907 736 372,396<br />
1887 770 367,770 291 127,435 479 240,335<br />
1886 766 350,931 325 140,337 441 210,594<br />
1885 541 229,892 289 102,074 252 127,818<br />
1884 441 180,140 346 133,122 95 47,018<br />
hvaraf ses att <strong>de</strong>n i sin helhet un<strong>de</strong>r nämnda period mer än fördubblats samt<br />
jemfördt med <strong>år</strong> 1887 ökats med 162 fartyg <strong>och</strong> 91,533 tons.<br />
Det faller nästan af sig sjelft att <strong>de</strong>nna betydliga ökning tillfaller ångfartygen.<br />
Vi finna nämligen af ofvanståen<strong>de</strong> att antalet ångfartyg sedan <strong>år</strong><br />
1884 stigit allt mer <strong>och</strong> mer, på samma gång s<strong>om</strong> antalet segelfartyg sjunkit.<br />
De förra hafva i antal mer än fördubblats <strong>och</strong> <strong>de</strong> senare minskats med 150<br />
fartyg.
577<br />
Af nämnda 736 ångfartyg ank<strong>om</strong>mo<br />
med last 351 <strong>om</strong> 176,542 tons<br />
i barlast 17 » 9,060 »<br />
Tillsammans 368 <strong>om</strong> 185,602 tons<br />
samt afgingo<br />
med last 312 <strong>om</strong> 143,530 tons<br />
i barlast 56 D 43,264 »<br />
Tillsammans 368 <strong>om</strong> 186,794 tons<br />
Af <strong>de</strong> 196 segelfartygen ank<strong>om</strong>mo<br />
med last 87 <strong>om</strong> 37,885 tons<br />
i barlast 13 » 5,762 »<br />
Tillsammans 100 <strong>om</strong> 43,647 tons<br />
samt afgingo<br />
med last 55 <strong>om</strong> 22,894 tons<br />
i barlast 41 » 20,366 »<br />
Tillsammans 96 <strong>om</strong> 43,260 tons<br />
Röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n betydliga ökningen i antalet ångfartyg skall jag hafva äran<br />
längre fram yttra några ord.<br />
Minskningen i antalet segelfartyg härle<strong>de</strong>r sig icke <strong>från</strong> någon orsak s<strong>om</strong><br />
är <strong>de</strong>tta distrikt egen, utan <strong>från</strong> <strong>de</strong> allmänt gängse förhållan<strong>de</strong>na.<br />
Den svenska skeppsfarten un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> fem senast förflutna <strong>år</strong>en har un<strong>de</strong>rgått<br />
följan<strong>de</strong> vexlingar:<br />
Tillsammans Segelfartyg Ångfartyg<br />
Antal Tons Antal Tons Antal Tons<br />
<strong>1888</strong> 105 68,723 65 25,434 60 33,289<br />
1887 102 65,538 70 28,857 32 26,681<br />
1886 117 54,325 89 33,053 28 21,272<br />
1885 93 39,997 69 21,620 24 18,377<br />
1884 101 41,261 71 22,817 30 18,444<br />
Någon nämnvärd förändring i totalantalet har sålunda icke egt rum, men<br />
har tontalet ökats med 17,462.<br />
Jemföra vi <strong>de</strong>remot segel- <strong>och</strong> ångfartygen, så finna vi <strong>de</strong>t sedan någon<br />
tid vanliga resultatet, nämligen att <strong>de</strong> förra aftagit i antal <strong>och</strong> <strong>de</strong>lvis äfven i<br />
tontal, samt att <strong>de</strong> senare varit i ständigt stigan<strong>de</strong>, i såväl antal s<strong>om</strong> tontal.<br />
De låga siffrorna för 1885 härleda sig <strong>från</strong> <strong>de</strong>n <strong>de</strong>t <strong>år</strong>et här rådan<strong>de</strong><br />
koleraepi<strong>de</strong>mien.<br />
Ökningen i antalet ångfartyg är ganska anmärkningsvärd, emedan svenska<br />
Lloyds båtar besökt distriktets hamnar blott hälften så många gånger s<strong>om</strong> <strong>år</strong>et<br />
förut. Den härigen<strong>om</strong> uppk<strong>om</strong>na luckan fyl<strong>de</strong>s emellertid <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att ett<br />
svenskt ångfartyg gjor<strong>de</strong> ett större antal turer emellan hufvudsakligast spanska<br />
<strong>och</strong> franska Me<strong>de</strong>lhafshamnar på månadsfrakt <strong>och</strong> sålunda besökte hamnarna<br />
Marseille <strong>och</strong> Cette flera gånger un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et. Förut<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna har ingen svensk<br />
ångbåt varit sysselsatt i <strong>de</strong>nna tra<strong>de</strong> s<strong>om</strong> på ett så märkbart sätt intresserat<br />
<strong>de</strong> norska re<strong>de</strong>rierna, hvar<strong>om</strong> närmare här nedan.<br />
Det forene<strong>de</strong> Dampskibsselskabet har intagit <strong>de</strong>n plats s<strong>om</strong> svenska Lloyds<br />
förut inneha<strong>de</strong>.<br />
Ser. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 37
578<br />
Af <strong>de</strong>n svenska skeppsfarten är <strong>1888</strong> faller på<br />
hnfvudstationen 57 fartyg <strong>om</strong> 30,499 tons = 54"3 %<br />
vicekonsulsstationerna 48 » 28,224 » = 45'7 %<br />
Af följan<strong>de</strong> siffror framg<strong>år</strong> <strong>de</strong>n norska<br />
senast förflutna <strong>år</strong>en:<br />
skeppsfartens <strong>om</strong>fång un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> fem<br />
Tillsammans Segelfartyg Ångfartyg<br />
Antal Tons Antal Tons Antal Tons<br />
<strong>1888</strong> 827 400,679 141 61,471 686 339,108<br />
1887 668 312,232 221 98,578 447 213,664<br />
1886 649 296,608 236 107,286 413 189,322<br />
1885 448 189,895 220 80,592 228 109,303<br />
1884 340 138,879 275 110,305 65 28,574<br />
Häraf ses att <strong>de</strong>n norska skeppsfarten i sin helhet gått stadigt framåt, ja<br />
tidtals med stora steg; särskildt gäller <strong>de</strong>tta <strong>år</strong>en 1886 <strong>och</strong> <strong>1888</strong>, <strong>de</strong>t senare<br />
uppvisan<strong>de</strong> en ökning mot <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et af 159 fartyg <strong>och</strong> 88,347 tons,<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>t förra 201 fartyg <strong>och</strong> 106,713 tons. Jemfördt med 1884 utgör skilna<strong>de</strong>n<br />
<strong>1888</strong> tillgodo 487 fartyg <strong>och</strong> 261,700 tons.<br />
Se vi åter på segel- <strong>och</strong> ångfartygen hvar för sig, så finna vi å nyo <strong>de</strong>t<br />
vanliga resultatet, nämligen att <strong>de</strong> förra allt mer <strong>och</strong> mer lemna plats åt <strong>de</strong><br />
senare.<br />
Segelfartygens såväl antal s<strong>om</strong> tontal har med föga afbrott <strong>år</strong>ligen minskats,<br />
för <strong>1888</strong>, jemfördt med 1887, med 80 fartyg <strong>och</strong> 37,107 tons, samt jemfördt<br />
med 1884 med 134 fartyg <strong>och</strong> 48,834 tons.<br />
Af <strong>de</strong>tta framg<strong>år</strong> följaktligen att ökningen i <strong>de</strong>n norska skeppsfarten uteslutan<strong>de</strong><br />
tillfaller ångfartygen.<br />
Denna ökning är sär<strong>de</strong>les anmärkningsvärd, <strong>och</strong> utgör för <strong>1888</strong> jemfördt<br />
med <strong>år</strong>en 1887 <strong>och</strong> 1884 resp. 239 fartyg <strong>och</strong> 125,454 tons samt 621 fartyg<br />
<strong>och</strong> 310,534 tons. Orsaken härtill ligger nästan helt <strong>och</strong> hållet uti <strong>de</strong>n betydliga<br />
utsträckning s<strong>om</strong> skeppsfarten tagit på hamnen Cette, s<strong>om</strong> mer eller<br />
mindre regelbun<strong>de</strong>t besökts af ett stort antal norska ångfartyg, hvilka pä<br />
månadsfrakter varit sysselsatta med hufvudsakligast vintransport <strong>från</strong> mesta<strong>de</strong>ls<br />
spanska hamnar. Ett trettiotal sådana på 300 à 750 reg.-tons hafva <strong>de</strong>rmed<br />
en större <strong>de</strong>l af <strong>år</strong>et varit upptagna. Ar 1887 utgjor<strong>de</strong> antalet 26, 1886 21<br />
ooh 1884 15. Ar <strong>1888</strong> besöktes hamnen Cette sålunda inalles 234 gånger,<br />
hvaraf af 1 fartyg 40 gånger, 1 30, 1 24, 1 23, 1 14, 2 13, 1 12, 4 11.<br />
1 10 o. s. v.<br />
Häraf tor<strong>de</strong> kunna antagas att re<strong>de</strong>rierna här funnit en lönan<strong>de</strong> sysselsättning<br />
för sina mindre <strong>och</strong> me<strong>de</strong>lstora ångfartyg, <strong>och</strong> vore <strong>de</strong>t önskligt <strong>om</strong> <strong>de</strong>tta<br />
förhållan<strong>de</strong> fortfore. Det har emellertid med<strong>de</strong>lats mig att flera re<strong>de</strong>rier vägrat<br />
förnya sina kontrakt på grund af mindre goda resultat, hafvan<strong>de</strong> funnit bättre<br />
vilkor i fart på Nordamerika. En minskning tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>rför vara att förutse<br />
un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>et.<br />
Omskrifna tillökning faller likväl ej uteslutan<strong>de</strong> på vicekonsulsstationerna,<br />
sedan antalet ångfartyg un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et på hufvudstationen utgjor<strong>de</strong> 99 <strong>om</strong> 76,483<br />
tons mot 1887 81 <strong>om</strong> 48,582 tons, till stor <strong>de</strong>l äfven härledan<strong>de</strong> sig <strong>från</strong> <strong>om</strong>nämda<br />
månadsturer.<br />
Af total<strong>om</strong>fånget tillk<strong>om</strong>mer sålunda:<br />
hufvudstationen 208 fartyg <strong>om</strong> 123,533 tons = 25'2 %<br />
vicekonsulsstationerna 619 > 277,046 J> = 74'8 %
579<br />
Å hufvndstationen inköptes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et för norsk räkning ett engelskt barkskepp<br />
& 1,097 tons af re<strong>de</strong>ri i Tönsberg samt sål<strong>de</strong>s tre norska fartyg till franska<br />
re<strong>de</strong>rier, en Christianssunds-bark för ett uppgifvet pris af francs 26,000,<br />
en Stavanger-ångare i kon<strong>de</strong>mneradt tillstånd samt en gammal Arendals-bark.<br />
Följan<strong>de</strong> tabell utvisar antalet <strong>och</strong>. tontalet af svenska <strong>och</strong> norska fartyg<br />
s<strong>om</strong> <strong>år</strong> <strong>1888</strong> besökt vicekonsulsstationerna:<br />
Af ofvanståen<strong>de</strong> ses att förut<strong>om</strong> Cette, s<strong>om</strong> ökats med 98 fartyg <strong>och</strong><br />
44,838 tons, ökning egt rum å stationerna Nice, Toulon <strong>och</strong> Port Vendres,<br />
då <strong>de</strong>remot minskning inträffat å Port <strong>de</strong> Bouc.<br />
A stationerna Äg<strong>de</strong>, Ajaccio, Bastia, Cannes, Hyéres, La Ciotat <strong>och</strong> Menton<br />
förek<strong>om</strong> ingen skeppsfart.<br />
In<strong>om</strong> distriktet förliste un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et ett fartyg, nämligen i början af <strong>år</strong>et<br />
vid Äg<strong>de</strong> Aren dalsbarken »Garibaldi», s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r en häftig storm kasta<strong>de</strong>s på<br />
klipporna <strong>och</strong> sön<strong>de</strong>rslogs, hvarvid sorgligt att säga såväl kaptenen s<strong>om</strong> styrmannen<br />
<strong>och</strong> fem man <strong>om</strong>k<strong>om</strong>mo.<br />
Dessut<strong>om</strong> stranda<strong>de</strong> i närheten af Cette un<strong>de</strong>r oktober månad ångfartyget<br />
»Heimdal» <strong>från</strong> Bergen, lastadt med vin, men k<strong>om</strong> flott efter att hafva kastat<br />
en <strong>de</strong>l af lasten öfver bord.<br />
Enligt uppgifter af <strong>de</strong> resp. befälhafvarne belöpte sig <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
införtjenta fraktbeloppet till francs 4,232,843<br />
1887 » 3,942,695<br />
1886 » 3,822,505<br />
1885 _ » 3,660.680<br />
1884 _. » 3,493,340<br />
Tillökningen har sålunda varit oafbruten sedan 1884, dock ej i förhållan<strong>de</strong><br />
till antalet <strong>och</strong> tontalet af <strong>de</strong> motsvaran<strong>de</strong> fartygen.<br />
Beloppet för <strong>1888</strong> öfverstiger <strong>de</strong>tsamma för 1887 med francs 290,148<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>t för 1884 med francs 739,503.
580<br />
Totalbeloppet for<strong>de</strong>lar sig sålunda att, i runda tal, falla på<br />
segelfartygen <strong>1888</strong> kronor 1,526,000 mot kronor 1,949,000 1887<br />
ängfartygen B » 1,521,000 B B 890,000 B<br />
Tillsammans <strong>1888</strong> kronor 3,047,000 mot kronor 2,839,000 1887<br />
hvaraf framg<strong>år</strong> att minskningen på <strong>de</strong> förra utgör kr. 423,000 <strong>och</strong> ökningen<br />
på <strong>de</strong> senare kr. 631,000.<br />
Utaf <strong>de</strong>ssa totalbelopp falla på<br />
<strong>de</strong> ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> kr. 2,426,000<br />
B afgåen<strong>de</strong> » 621,000<br />
Hvad åter ang<strong>år</strong> för<strong>de</strong>lningen på hufvudstationen <strong>och</strong> vicekonsulsstationerna,<br />
så framst<strong>år</strong> <strong>de</strong>n af följan<strong>de</strong> siffror:<br />
Hufvudstationen: ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> kr. 1,511,100<br />
afgåen<strong>de</strong>.. B 464,000<br />
Tillsammans kr. 1,975,100<br />
Vicekonsulsstationerna: ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> _ kr. 915,000<br />
afgåen<strong>de</strong> » 156,900<br />
Tillsammans kr. 1,071,900<br />
De på distriktet <strong>år</strong> <strong>1888</strong> gängse fraktnoteringar, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mit svenska <strong>och</strong><br />
norska fartyg till <strong>de</strong>l, hafva, enligt uppgifter, varit s<strong>om</strong> följer:<br />
Trälast <strong>från</strong> Sverige: Piteå lägst francs 68, högst 83 pr Ptb.-Std.; Skellefteå<br />
80 à 82; Umeå 65 à 75; Örnsköldsvik 82; Hernösand 82; Sundsvall<br />
65 à 82-50; Hudiksvall 82, ångfartyg 57; Sö<strong>de</strong>rhamn 65; Gefle 67à70;<br />
<strong>från</strong> Kristiania 75;<br />
» Arkangel 85 à 100; Onega 76 à 82; Viborg 70 à 90; Kotka 63 à 70;<br />
» Pensacola 90 à 115.<br />
Jern pr ton <strong>från</strong> Sundsvall, Hernösand <strong>och</strong> Piteå francs 10 à 15.<br />
Socker » » Java 25 à 50, Gua<strong>de</strong>loupe 25 à 45 hghd <strong>och</strong> fat.<br />
Copra B » Menado 62 - 50, Padang 47'60.<br />
Ebenholz » » » 31'25.<br />
Arachi<strong>de</strong>r » B Mozambique 33.<br />
Palmnötter B » Sierra Leona 42.<br />
Palmolja » B Grand Popo 59"5 0.<br />
Logwood B » Laguna 45, Cap-Haitien 57.<br />
Ris B » S:t Jago 35.<br />
Nitrat B » Chili 44.<br />
Ärter B B Marocco 32.<br />
Kol » B Cardiff, ångfartyg 10 à 10-5 0.<br />
Hvete pr charge » Svarta hafvet, d:o varieran<strong>de</strong> emellan frcs 1'60 o. 2'50.<br />
De ofvan <strong>om</strong>nämnda månadsfrakterna, s<strong>om</strong> bevilja<strong>de</strong>s <strong>de</strong> norska ångfartygen<br />
i fart på hufvudsakligen spanska <strong>och</strong> franska Me<strong>de</strong>lhafshamnar, belöpte sig till<br />
francs 4,500 à 8,750. Det sistnämnda beloppet uppgifves hafva antagits för<br />
transport af korinter <strong>från</strong> Grekland till fransk eller italiensk hamn.<br />
Utfrakter <strong>från</strong> Marseille:<br />
Styckegods, hvaruti ing<strong>år</strong> betydliga qvantiteter tegelsten, till La Platå <strong>och</strong><br />
Brasilien frcs 25 à 39; Havanna 21 à 26; Martinique 20; Laguna 25;<br />
Progreso 30; Marocco 30; Newyork 19; Lissabon 12.
581<br />
Ett norskt fartyg å 184 reg.-tons befrakta<strong>de</strong>s till Vestafrika-kusten fram<br />
<strong>och</strong> tillbaka för frcs 20,000.<br />
Oljekakor pr ton till Flensburg frcs 14, Faxö 16 à 17;<br />
B Stettin pr ångfartyg 21.<br />
Efterföljan<strong>de</strong> siffror angifva qvantiteten af <strong>de</strong> med svenska <strong>och</strong> norska<br />
fartyg till hufvudstationen införda artiklar:<br />
Utförda artiklar:<br />
Hvad s<strong>om</strong> särskildt härvid väcker v<strong>år</strong> uppmärksamhet är <strong>de</strong>n ganska betydliga<br />
qvantitet hvete s<strong>om</strong> hitförts med norska ångfartyg, mer än dubbelt så
582<br />
mycket s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1887. Hela <strong>de</strong>nna import har egt rum frän Svarta hafvet,<br />
<strong>och</strong> hafva tretton större norska ångfartyg haft, enligt hvad jag låtit berätta<br />
mig, en ganska lönan<strong>de</strong> sysselsättning i <strong>de</strong>nna tra<strong>de</strong>, <strong>de</strong>ls med <strong>och</strong> <strong>de</strong>ls utan<br />
månadskontrakt.<br />
Vidare ses att i sockerimporten v<strong>år</strong>a fartyg såväl svenska s<strong>om</strong> norska,<br />
<strong>de</strong>ltagit i högre grad än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et.<br />
År 1887 inför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r svensk <strong>och</strong> norsk flagga 8,600 tons petroleum,<br />
men <strong>1888</strong> intet. Denna för hamnarna så farliga artikel nödgas, på grund af<br />
<strong>de</strong> stränga hamnförordningarna, allt mer <strong>och</strong> mer söka närliggan<strong>de</strong> mindre besökta<br />
lossningsplatser, sås<strong>om</strong> Port <strong>de</strong> Bouc <strong>och</strong> Port S:t Louis du Rhöne. I<br />
närheten af hamnen å förstnämnda ort har en stor Marseille-firma låtit uppföra<br />
en entrepöt, <strong>och</strong> vid sistnämnda hamn har tillstånd lemnats att gräfva en bassäng<br />
för att direkte <strong>från</strong> cisternångare mottaga varan. Någon sådan import har<br />
emellertid ännu ej egt rum.<br />
En nyligen utk<strong>om</strong>men förordning för <strong>de</strong>nna sistnämnda hamn föreskrifver<br />
att endast ett fartyg i sän<strong>de</strong>r f<strong>år</strong> lossa petroleum i hamnen, hvilken något väl<br />
stränga förordning redan gifvit anledning till tråkigheter för ett norskt fartyg,<br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r flera dagar fick vänta på plats. Då tyvärr på <strong>de</strong>nna plats saknas<br />
svensk <strong>och</strong> norsk vicekonsul, så kun<strong>de</strong> icke konsulatet så kraftigt s<strong>om</strong> önskligt<br />
varit k<strong>om</strong>ma kaptenen till hjelp.<br />
Utfrakter <strong>från</strong> Marseille erbjödos un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> mindre än föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et, hvilket äfven synes af qvantiteten styckegods, s<strong>om</strong> här utgör hufvudämnet<br />
för exporten.<br />
Enligt uppgift <strong>från</strong> härvaran<strong>de</strong> tullkammare hafva följan<strong>de</strong> artiklar hit införts<br />
direkte <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena <strong>år</strong> <strong>1888</strong>:<br />
Enligt <strong>de</strong>nna uppgift skulle <strong>de</strong>n svenska träimporten hafva varit ej så obetydligt<br />
mindre än 1887, då <strong>de</strong>remot <strong>de</strong>n ryska för huggen vara <strong>och</strong> <strong>de</strong>n amerikanska<br />
för såväl huggen s<strong>om</strong> sågad varit mycket större.
583<br />
Af <strong>de</strong>n svenska importen har ungefär 40 % hitförts un<strong>de</strong>r svensk <strong>och</strong><br />
norsk flagga. Förut<strong>om</strong> trä <strong>och</strong> något jern <strong>om</strong>nämner <strong>de</strong>nna uppgift icke någon<br />
svensk artikel värd att tala <strong>om</strong>, men tor<strong>de</strong> icke häraf följa att svenska varor<br />
helt <strong>och</strong> hållet äro bannlysta <strong>från</strong> markna<strong>de</strong>n här. Orsaken är <strong>de</strong>n att någon<br />
annan direkt import ej eger rum, utan tager mesta<strong>de</strong>ls vägen öfver Hamburg,<br />
engelska hamnar eller Antwerpen.<br />
Detsamma är förhållan<strong>de</strong>t med norska varor, hvaraf upptages endast trä,<br />
fiskolja <strong>och</strong> ett obetydligt parti stockfisk.<br />
Konsulatet var i korrespon<strong>de</strong>ns mot slutet af <strong>år</strong>et med direktionen för<br />
en af v<strong>år</strong>a större ångfartygsverkstä<strong>de</strong>r i Sverige i förhoppning <strong>om</strong> att lyokas<br />
tillförsäkra <strong>de</strong>nsamma en vigtig beställning å ett ångfartyg på 600 reg.-tons<br />
för räkning ett af v<strong>år</strong>a mera betydan<strong>de</strong> ångbåtsbolag härstä<strong>de</strong>s. Flera engelska<br />
verkstä<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ltogo i täflan <strong>och</strong> lycka<strong>de</strong>s också en af <strong>de</strong>ssa på grund af eftergifter<br />
<strong>och</strong> för<strong>de</strong>laktigare vilkor erhålla företrä<strong>de</strong>t.<br />
Det var emellertid glädjan<strong>de</strong> att erfara hvilket godt namn <strong>och</strong> rykte <strong>de</strong>t<br />
svenska skeppsbyggeriet (<strong>de</strong>rmed förstått ångfartyg) här åtnjuter för solidt <strong>och</strong><br />
reelt arbete. Med lägre priser <strong>och</strong> — jag vågar tillägga — en smula mera<br />
företagsamhet skulle konkurrensen ingalunda vara <strong>om</strong>öjlig.<br />
Uppgiften öfver <strong>de</strong> häri<strong>från</strong> direkte till Sverige <strong>och</strong> Norge utförda varor<br />
upptager följan<strong>de</strong> artiklar:<br />
Kol kg. 2,740,000<br />
Oljekakor » 470,000<br />
Oljor: b<strong>om</strong>ulls- kg. 35,802<br />
sesam- » 32,557<br />
arachi<strong>de</strong>- » 12,346<br />
oliv- » 8,598<br />
cocos- » 3,343<br />
lin- B 250<br />
andra slag » 10,972 „ 103,868<br />
Vin <strong>och</strong> likörer 1. 35,471<br />
Ockra kg. 28,461<br />
Man<strong>de</strong>l <strong>och</strong> nötter » 17,955<br />
Kork » 14,369<br />
Gryn <strong>och</strong> mjöl » 12,817<br />
Tvål - » 9,251<br />
Koppar » 7,516<br />
Lera » 6.700<br />
Fettämnen » 6,290<br />
Oliver » 4,449<br />
Russin » 4,375<br />
Potatis.. _ » 3,510<br />
BLscuits » 2,543<br />
Gummi B 2,094<br />
Lakrits - » 1,697<br />
Galläpplen » 1,324<br />
Legymer » 1,050<br />
Färgsorter B 1,015<br />
Hudar B 746<br />
Essencer B 572<br />
Inlagd frukt » 567
584<br />
Medikamenter kg. 505<br />
Sirap B 450<br />
Fikon » 359<br />
Repslagerivaror » 322<br />
Socker J> 310<br />
Kaffe, parfymer, tobak, thé etc » 564<br />
Diverse » 3,171<br />
En <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>ssa artiklar tor<strong>de</strong> hafva utgjort skeppsproviant för häri<strong>från</strong><br />
afgångna svenska <strong>och</strong> norska fartyg.<br />
Bland vicekonsulsstationerna är <strong>de</strong>t blott, sås<strong>om</strong> vi redan sett, på stationen<br />
Cette s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n svenska <strong>och</strong> norska skeppsfarten varit af någon bety<strong>de</strong>nhet.<br />
Till <strong>de</strong>nna hamn inför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r svensk <strong>och</strong> norsk flagga <strong>om</strong>kring 213,000<br />
fat vin à 550 à 600 liter, 9 trälaster, 3 <strong>från</strong> Sverige, 1 <strong>från</strong> Norge <strong>och</strong> 5<br />
<strong>från</strong> Ryssland, några laster mineralier, spanmål, stäfver, bitumen <strong>och</strong> kol; samt<br />
utför<strong>de</strong>s c:a 174,000 t<strong>om</strong>fat, 9 saltlaster, hvaraf 2 till Sverige <strong>och</strong> 1 till Norge.<br />
Det införtjenta totalfraktbeloppet utgjor<strong>de</strong> ingåen<strong>de</strong> francs 1,059,200 <strong>och</strong><br />
utgåen<strong>de</strong> 182,000.<br />
Dessut<strong>om</strong> eg<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> varu<strong>om</strong>sättning rum på vicekonsulsstationerna un<strong>de</strong>r<br />
svensk <strong>och</strong> norsk flagga:<br />
Port Vendres, ingåen<strong>de</strong>, 2 trälaster <strong>från</strong> Sverige,<br />
Nizza, ingåen<strong>de</strong>, 1 trälast <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> 1 <strong>från</strong> Amerika, samt diverse<br />
partier vin <strong>och</strong> olja med fyra norska ångfartyg,<br />
Toulon, ingåen<strong>de</strong>, 1 trälast <strong>från</strong> Sverige samt något vin <strong>och</strong> spanmål.<br />
Från <strong>de</strong>ssa hamnar eg<strong>de</strong> ingen utförsel rum. Port <strong>de</strong> Bouc utför<strong>de</strong> 1 saltlast,<br />
S:t Raphaél 1 ångbåtslast bauxite.<br />
Denna sistnämnda artikel, en sär<strong>de</strong>les nyttig stenart, har upptäckts i stora<br />
qvantiteter i närheten af <strong>de</strong>nna lilla hamn, <strong>och</strong> gifvit anledning till en betydan<strong>de</strong><br />
export; så med<strong>de</strong>lar vicekonsuln <strong>de</strong>r, att f. n. finnas inne or<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ra<br />
å 200,000 tons, mesta<strong>de</strong>ls <strong>från</strong> Antwerpen, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n redan funnit stor användning.<br />
Af bauxiten utdrages med lätthet aluminium.<br />
S:t Raphael har un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong>en gjort stora framsteg, <strong>och</strong> är numera<br />
ej blott en eftersökt vistelseort för främlingar un<strong>de</strong>r såväl vinter s<strong>om</strong> s<strong>om</strong>mar,<br />
utan intager äfven i k<strong>om</strong>mersielt hänseen<strong>de</strong> en framståen<strong>de</strong> plats för trakten.<br />
Den för några <strong>år</strong> tillbaka jemförelsevis ö<strong>de</strong> trakten är nu betäckt med<br />
en mängd mer <strong>och</strong> mindre ståtliga villor.<br />
Den lilla nätta hamnbassängen har nyligen uppmuddrats, så att fartyg på<br />
1,500 tons kunna beqvämt lossa <strong>och</strong> lasta vid kaj. Flera lokala jernvägsföretag<br />
äro <strong>de</strong>ls utförda, <strong>de</strong>ls un<strong>de</strong>r behandling, hvarigen<strong>om</strong> platsen k<strong>om</strong>mer i direkt<br />
förbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong>t inre af <strong>de</strong> <strong>om</strong>kring liggan<strong>de</strong> <strong>de</strong>partementen, för hvilka<br />
<strong>de</strong>n sålunda blifver en vigtig mellanhand för såväl exporten s<strong>om</strong> importen.<br />
Såväl <strong>de</strong>nna s<strong>om</strong> alla stä<strong>de</strong>rna på rivieran hafva un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n gångna säsongen<br />
varit till trängsel fylda med främlingar, men höres <strong>de</strong>t oaktadt mycken klagan<br />
<strong>och</strong> missbelåtenhet bland hotellvärdar <strong>och</strong> villaegare. Orsaken härtill är att<br />
säsongen numera är så mycket kortare än förr. För några <strong>år</strong> tillbaka börja<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>n redan i oktober eller november, då <strong>de</strong>remot nu högst få personer anlända<br />
före ny<strong>år</strong>et, <strong>och</strong> påsken utgör vanligen signalen till uppbrott.<br />
Vicekonsuln i Cannes med<strong>de</strong>lar, att ett ej obetydligt antal bref <strong>år</strong>ligen<br />
k<strong>om</strong>mer på villovägar <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att or<strong>de</strong>t Cannes gen<strong>om</strong> felaktig stafning förvexlas<br />
med Caen, en stad i Nord-Frankrike, hvilket lätt kun<strong>de</strong> undvikas <strong>om</strong><br />
un<strong>de</strong>r sta<strong>de</strong>ns namn utsattes på svenska eller franska »Syd-Frankrike», eller<br />
<strong>de</strong>partementet »Alpes MaritimesP.
585<br />
De vid hufvudstationen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et verkstälda af- <strong>och</strong> påmönstringar för<strong>de</strong>la<br />
sig s<strong>om</strong> följer:<br />
Antalet rymlingar öfversteg betydligt föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets, hvilket ej vill säga<br />
litet, tack vare runnareväsen<strong>de</strong>ts obehindra<strong>de</strong> utveckling.<br />
Inalles rym<strong>de</strong> <strong>från</strong> :<br />
Svenskar Norrmän Utländingar<br />
Svenska fartyg 18 1 1<br />
Norska » ._ 6 26 12<br />
eller tillsammans 64 man<br />
mot <strong>år</strong> 1887 42 »<br />
» » 1886 42 »<br />
» » 1885 12 »<br />
Röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>t tillämna<strong>de</strong> skandinaviska sjömanshemmet här, har ännu intet<br />
beslut kunnat fattas, men ligger k<strong>om</strong>itén för närvaran<strong>de</strong> i un<strong>de</strong>rhandling <strong>om</strong><br />
möjliga öfvertagan<strong>de</strong>t af ett äldre engelskt sådant.<br />
Gen<strong>om</strong> konsulatets försorg hafva följan<strong>de</strong> antal sjömän blifvit inlagda å<br />
härvaran<strong>de</strong> hospital, nämligen 7 svenskar, 9 norrmän <strong>och</strong> 1 finne, hvilka alla<br />
utskrefvos friska.<br />
Bland protestanterna på platsen har fråga väckts <strong>om</strong> behofvet af ett eget<br />
hospital för män, en fråga s<strong>om</strong> förtjenar <strong>de</strong>n varmaste uppmärksamhet. Dels<br />
är platsen å <strong>de</strong>t hospital, hvarest v<strong>år</strong>a sjömän nu v<strong>år</strong>das, otillräcklig <strong>och</strong> <strong>de</strong>ls<br />
erhålla <strong>de</strong> ej alltid <strong>de</strong>n v<strong>år</strong>d s<strong>om</strong> <strong>de</strong> kunna göra anspråk på mot <strong>de</strong>n betalning<br />
af francs 2'5 0 per dag, s<strong>om</strong> för <strong>de</strong>m erlägges. Högst få bland läkarne kunna<br />
på annat språk än franska or<strong>de</strong>ntligt med<strong>de</strong>la sig med <strong>de</strong> sjuke, en allvarsam olägenhet,<br />
s<strong>om</strong> ofta gjort sig känbar.<br />
Ett protestantiskt qvinnohospital existerar redan här <strong>och</strong> medför mycket godt.
586<br />
Af ihopspara<strong>de</strong> hyreame<strong>de</strong>l hafva följan<strong>de</strong> belopp blifvit gen<strong>om</strong> konsulatet<br />
hemsända:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886 1885 1884<br />
Till Sverige 2,017 2,613 6,078 8,214 2,098<br />
» Norge 6,503 7,667 10,746 2,092 2,297<br />
Tillsammans 8,520 10,280 16,824 10,306 4,395<br />
Antalet sjömän tillhöran<strong>de</strong> <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska besättningar, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et besökt <strong>de</strong>nna hamn, utgjor<strong>de</strong>:<br />
Ank<strong>om</strong>na Afgångna<br />
Svenska fartyg 349 388<br />
Norska » 1,402 1,345<br />
eller tillsammans 3,484<br />
mot 1887.. 3,832<br />
» 1886 3,700<br />
» 1885.... 3,184<br />
» 1884 2,764<br />
Till konsulatet ingingo i embetsären<strong>de</strong>n:<br />
620 skrifvelser mot 727 <strong>år</strong> 1887, 627 1886, 629 1885, 470 1884<br />
<strong>och</strong> utgingo<br />
566 skrifvelser mot 703 <strong>år</strong> 1887, 734 1886, 804 1885, 672 1884<br />
hvaraf till:<br />
k. utrikes<strong>de</strong>partementet 25, mot 54 <strong>år</strong> 1887, 22 1886, 16 1885<br />
k. k<strong>om</strong>merskollegium 41, » 60 » » 75 » 84 »<br />
k. <strong>de</strong>partementet for <strong>de</strong>t Indre ... 67, » 89 » > 90 » 88 »<br />
Till sjömän adressera<strong>de</strong> bref ank<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r konsulatets adress 4,560 mot<br />
5,548 <strong>år</strong> 1887, 4,374 1886, 4,489 1885, 4,400 1S84, samt 146 korsbandsförsän<strong>de</strong>lser<br />
mot 160 1887 <strong>och</strong> 180 1886.<br />
I konsulatafgifter erla<strong>de</strong>s af svenska <strong>och</strong> norska fartyg tillsammans:<br />
Vid hufvudstationen 6,38770 frcs<br />
» vicekonsulsstationerna 6,732' 80 »<br />
tillsammans 13,120·50 frcs<br />
hvaraf tillföll konsuln 9,754·10 »<br />
Följan<strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus äro etablera<strong>de</strong> här på platsen:
587<br />
Enligt nyligen utk<strong>om</strong>na statistiska uppgifter är antalet här på platsen<br />
bosatta svenskar <strong>och</strong> norrmän 58.<br />
Konsulatets adress är Kue Breteuil 25, <strong>och</strong> hålles kontoret öppet alla helgfria<br />
dagar <strong>från</strong> kl. 10 till 12 f. m. <strong>och</strong> 3 till 5 e. m.<br />
Cagliari <strong>de</strong>n 14 juni 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Claes G. Peyron.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: <strong>från</strong> utrikes ort med last 2 <strong>om</strong> 702 tons<br />
B » B i barlast 9 » 3,787 »<br />
Afgångna: till Sverige _ med last 11 » 4,443 »<br />
» utrikes ort » 1 » 423 »<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: <strong>från</strong> Norge med last 1 <strong>om</strong> 466 tons<br />
» » i barlast 1 » 304 B<br />
» utrikes ort B 4 » 1,694 »<br />
Afgångna: till B B med last 5 » 1,928 »<br />
Den direkta införseln <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>1888</strong> bestod<br />
af en islast af c:a 500 tons <strong>från</strong> Norge <strong>och</strong> en trälast af c:a 200 stånd, <strong>från</strong><br />
Sverige. Indirekt inför<strong>de</strong>s öfver Italiens fastland c:a 300 tons svenskt jern<br />
samt andra varor, sås<strong>om</strong> tjära, beck <strong>och</strong> fisk, i obetydliga partier.<br />
Utförseln till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena bestod uteslutan<strong>de</strong> af salt, hvars utskeppning,<br />
i likhet med <strong>år</strong> 1887, var mycket mindre än vanligt. Denna minskning<br />
berod<strong>de</strong> <strong>de</strong>ls på en stark konkurrens af salt <strong>från</strong> S:t Ybes, Cette, Ibiza<br />
<strong>och</strong> Torrevieja, hvars pris notera<strong>de</strong>s lägre än Cagliaris <strong>och</strong> s<strong>om</strong> förek<strong>om</strong> i nästan<br />
alla Östersjöhamnarna, <strong>de</strong>ls på <strong>de</strong> höga fraktnoteringarna, hvilka mycket<br />
försvara<strong>de</strong> utförseln.<br />
Saltskör<strong>de</strong>n har utfallit sär<strong>de</strong>les väl, såväl till qvantitet s<strong>om</strong> till qvalitet.<br />
Bergningen uppskatta<strong>de</strong>s till 150,000 tons, hvaraf utför<strong>de</strong>s endast 24,310 tons.<br />
Saltpriset notera<strong>de</strong>s i början af <strong>år</strong>et till 11 lire pr ton, sedan till 14 <strong>och</strong> vid<br />
slutet af <strong>år</strong>et till 10 lire pr metrisk ton.<br />
sig s<strong>om</strong> följer:<br />
Skeppningen till utlan<strong>de</strong>t för<strong>de</strong>la<strong>de</strong><br />
Med italienska fartyg tons 3,215<br />
» ryska B B 8,445<br />
» engelska B » 656<br />
B österrikiska B B 3,309<br />
» svenska » B 6,873<br />
B norska B B 1,812<br />
Tillsammans tons 24,310<br />
mot 24,708 tons <strong>år</strong> 1887 <strong>och</strong> 78,527 <strong>år</strong> 1886.
588<br />
Grufdriften har lemnat en afkastning af 133,700 tons med ett vär<strong>de</strong> af<br />
lire 15,700,000, hvaraf större <strong>de</strong>len utskeppa<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Carloforte med engelska,<br />
belgiska <strong>och</strong> ne<strong>de</strong>rländska ångbåtar till Antwerpen <strong>och</strong> Bor<strong>de</strong>aux. Grufv<strong>om</strong>a<br />
lemna<strong>de</strong> arbete åt 10,300 nian.<br />
Importen af kol <strong>från</strong> England (mest <strong>från</strong> Cardiff <strong>och</strong> Newport) har varit<br />
liflig <strong>och</strong> uppgick till c:a 26,000 tons. Häri <strong>de</strong>ltogo nu nästan uteslutan<strong>de</strong> engelska<br />
båtar, <strong>och</strong> endast ett svenskt fartyg, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att förut åtskilliga bå<strong>de</strong> svenska<br />
<strong>och</strong> norska fartyg användts i <strong>de</strong>nna rörelse.<br />
Hveteinförseln <strong>från</strong> Svarta hafvet har till följd af <strong>de</strong>n höga tull, s<strong>om</strong> nu<br />
drabbar <strong>de</strong>nna vara i Italien, varit mindre än <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en <strong>och</strong> försiggick<br />
hufvudsakligen un<strong>de</strong>r engelsk flagg.<br />
Tonfiskfångsten har varit riklig. Från Carloforte skeppa<strong>de</strong>s till G-enua,<br />
Livorno <strong>och</strong> Alassio c:a 995,000 kg., i vär<strong>de</strong> af c:a lire 1,300,000.<br />
Korall/ångsten aftager <strong>år</strong>ligen <strong>och</strong> uppgick <strong>år</strong> <strong>1888</strong> af fin vara till endast<br />
300 kg., i vär<strong>de</strong> af c:a 35,000 lire.<br />
Landtbruket var mycket tillfredsställan<strong>de</strong>, såväl med hänsyn till egentlig<br />
spanmål s<strong>om</strong> andra produkter.<br />
Vinskör<strong>de</strong>n har likale<strong>de</strong>s varit god; men utförseln har, i följd af att <strong>han<strong>de</strong>l</strong>straktaten<br />
med Frankrike gått till ända med <strong>de</strong>n 1 mars <strong>1888</strong>, betydligt<br />
minskats, hvilket medfört ovanligt låga pris i markna<strong>de</strong>n.<br />
Af samma skäl har utförseln till Frankrike af nötkreatur, hudar <strong>och</strong> kork<br />
mycket aftagit.<br />
Socker <strong>och</strong> kaffe importera<strong>de</strong>s nästan uteslutan<strong>de</strong> <strong>från</strong> Genua.<br />
Böran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n nya hamnen är, sås<strong>om</strong> i min föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelse påpekats,faran<strong>de</strong>.<br />
vågbrytaren <strong>från</strong> östra sidan redan fullbordad; å kajerna arbetas fort<br />
Frakterna för salt till Östersjön tilltogo betydligt mot hösten. Noteringarna,<br />
s<strong>om</strong> vid <strong>år</strong>ets början voro 18 à 20 öre pr kbf., stego vid slutet till<br />
32 à 34 öre.<br />
Andra frakter notera<strong>de</strong>s sålunda:<br />
Kol <strong>från</strong> England 11—12 sh. pr ton<br />
Malm till Antwerpen 12—14 » »<br />
Hvete <strong>från</strong> Svarta hafvet 2—2"50 frcs pr charge.<br />
Kursen på London var 25 à 25'80 pr £, på Paris al pari.<br />
Konsulatet/gifter erla<strong>de</strong>s in<strong>om</strong> hela distriktet<br />
af svenska fartyg med kr. 309'—<br />
» norska » » _ B 122'54<br />
tillsammans kr. 431" 5 4<br />
hvaraf inalles tillföll konsuln eller konsulskassan kr. 421'8 9.<br />
Expedit icmsafgifterna uppgingo inalles till kr. 237 - 60.
589<br />
Varurörelsen med utlan<strong>de</strong>t i Cagliaris provins utvisas af följan<strong>de</strong> tabell<br />
(i lire):<br />
Skeppsfarten å Cagliari un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong>:<br />
Ank<strong>om</strong>na fartyg:<br />
P. Pernis.
Triest <strong>de</strong>n 4 juni 1889.<br />
Införselns vär<strong>de</strong> utgjor<strong>de</strong>:<br />
590<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
II.*<br />
<strong>1888</strong>: sjöle<strong>de</strong>s fl. 194,922,418, mot 1887 fl. 196,858,542<br />
landvägen » 148,931,061 » » » 145,267,666<br />
tillsammans <strong>1888</strong> fl. 343,853,479, mot 1887 fl. 342,126,208<br />
<strong>och</strong> utförseln:<br />
<strong>1888</strong>: sjöle<strong>de</strong>s fl. 156,857,513, mot 1887 fl. 175,474,301<br />
landvägen » 152,527,720 » » » 147,637,684<br />
tillsammans <strong>1888</strong> fl. 309,385,233, mot 1887 fl. 323,111,985<br />
eller tillsammantagna in- <strong>och</strong> utförsel:<br />
1887 fl. 665,238,193 <strong>1888</strong> fl. 653,238,712<br />
alltså minskning för <strong>1888</strong> fl. 11,999,481.<br />
Dock steg införselns vär<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1888</strong> med fl. 1,727,271<br />
hvaremot utförseln samma <strong>år</strong> minska<strong>de</strong>s med » 13,726,752<br />
De med norska fartyg införda vär<strong>de</strong>n uppgingo <strong>1888</strong> till fl. 1,142,184,<br />
mot 1887 fl. 3,669,381, <strong>och</strong> <strong>de</strong> med svensk-norska fartyg utförda vär<strong>de</strong>n till<br />
fl. 389,035, mot fl. 621,298 i 1887.<br />
Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> <strong>från</strong> Sverige-Norge hitförda varor uppgick <strong>1888</strong> till fl. 240,465,<br />
mot i 1887 fl. 339,790.<br />
Uti ofvanståen<strong>de</strong> sjöle<strong>de</strong>s verkstälda in- <strong>och</strong> utförsel <strong>de</strong>ltogo följan<strong>de</strong> nationers<br />
fartyg med nedannämnda vär<strong>de</strong>n:<br />
* Afd. I, se sid. 257.
591<br />
Med hänseen<strong>de</strong> till härk<strong>om</strong>st <strong>och</strong> bestämmelseort för<strong>de</strong>las in- <strong>och</strong> utförseln:<br />
J. C. Lindman.
Alexandria <strong>de</strong>n 17 april 1889.<br />
592<br />
(Årsberättelse för 18S8.)<br />
Till hamnarna in<strong>om</strong> distriktet ank<strong>om</strong>nio förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> 2 svenska fartyg med<br />
last af trä <strong>från</strong> Hudiksvall samt 8 norska, lasta<strong>de</strong> med kol, ris <strong>och</strong> trä.<br />
Bruttofrakten uppgick för <strong>de</strong> förra till £ 3,850, för <strong>de</strong> senare till £ 13,078.<br />
Endast ett af <strong>de</strong>m (norskt) erhöll returfrakt till Bristol med b<strong>om</strong>ull, <strong>de</strong> öfriga<br />
afgingo i barlast.<br />
Suezkanalen passera<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> af följan<strong>de</strong> antal fartyg:<br />
Antal Tons<br />
Britiska 2,648 4,639,433<br />
Franska 194 396,861<br />
Tyska 169 277,859<br />
Holländska 123 208,696<br />
Italienska.... 148 266,802<br />
Österrikiska 55 105,859<br />
Norska 37 47,224<br />
Spanska 26 61,465<br />
Turkiska - 30 22,663<br />
Ryska 16 29,890<br />
Portugisiska 6 4,374<br />
Belgiska 1 1,343<br />
Danska 1 769<br />
Egyptiska 9 4,147<br />
Kinesiska 9 4,592<br />
Japanska 3 4,800<br />
Amerikanska 1 788<br />
Havaiska 1 1,926<br />
Summa 3,477 6,079,491<br />
Landberg.<br />
Innehåll: Alexandria (sid. 592), Cagliari (sid. 587), Havre (sid. 529), Marseille (sid.<br />
576), Triest (sid. 590).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1889. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1889. N:o 11.<br />
Buenos Ayres <strong>de</strong>n 30 april 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,557 tons<br />
» andra län<strong>de</strong>r s> B 65 » B » 25,937 »<br />
» » » i barlast 23 » » »' 5,210 »<br />
Till » afgingo med last 39 » » i> 10,799 B<br />
» » » i barlast 43 » » » 20,574 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong> med last 1 norskt » » 435 »<br />
» Sverige » » 2 » » » 855 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » » 465 » B »241,053 »<br />
» i> » i barlast 42 » r> » 15,248 »<br />
Till Norge afgick » 1 » » » 269»<br />
» andra län<strong>de</strong>r » med last 138 J> » » 56,465 »<br />
» » B i barlast 377 » B »205,960 »<br />
For<strong>de</strong>lt paa <strong>de</strong> tven<strong>de</strong> Riger er Forhol<strong>de</strong>t fölgen<strong>de</strong> i Sammenligning med<br />
<strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar:<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjö/art. 38
594<br />
I Konstdatafgifter blev erlagt, af svenske og norske Fartöier,<br />
Ved Hovedstationen Kr. 13,380-17<br />
» Vicekonsulsstationen f 2,396'54<br />
Ialt Kr. 15,776-71<br />
hvoraf tilfaldt Generalkonsuln » 14,578'44<br />
Af ovenstaaen<strong>de</strong> Opgave fremgaar, at Antallet af ank<strong>om</strong>ne svenske Fartöier<br />
i <strong>de</strong>t forlöbne Aar er aftaget med 26 med samlet Drægtighed 896 Tons.<br />
Blandt <strong>de</strong> opförte Fartöier er ogsaa 6 mindre Dampskibe paa tilsammen 1,482<br />
Tons, sysselsatte i Fragtfart i Flo<strong>de</strong>ns övre Del. Fragtudbyttet af <strong>de</strong>n svenske<br />
Skibsfart paa Distriktet viser en Forögelse af noget över 9 % (nemlig Kr. 88,326).<br />
For <strong>de</strong>n norske Skibsfarts Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> viser <strong>de</strong>t forlöbne Aar en fortsat<br />
Stigning saavel i Antallet af ank<strong>om</strong>ne og afgaae<strong>de</strong> Fartöier s<strong>om</strong> af <strong>de</strong>n<br />
seilen<strong>de</strong> Tonnage, nemlig ialt en Forögelse af 206 Fartöier med 120,824 Tons.<br />
Dampskibe ha ve dog endnu ikke begyndt at befare Distriktet, me<strong>de</strong>ns 1889<br />
ogsaa synes at ville vise Begyn<strong>de</strong>isen til saadan Virks<strong>om</strong>hed. Med Hensyn til<br />
<strong>de</strong>t opseile<strong>de</strong> Fragtudbytte viser Bruttofortjenesten en Forögelse af noget över<br />
l 1 /, Million Kröner. Det er imedlertid at mærke, at <strong>de</strong>n i Virkelighe<strong>de</strong>n er<br />
större, i<strong>de</strong>t fra saadanne Ste<strong>de</strong>r i Distriktet, hvor Oplysninger kun kunne erhverves<br />
ved Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>s Velvillie, Zifrene for Fragten til<strong>de</strong>ls ere ufuldstændige.<br />
De svenske Seilskibe ank<strong>om</strong> s<strong>om</strong> tidligere væsentlig fra engelske Havnemed<br />
Kul eller fra nordamerikanske med Trælast, me<strong>de</strong>ns dog ogsaa flere ank<strong>om</strong><br />
fra forskjellige Ste<strong>de</strong>r med Stykgodsladninger. Fra Sverige ank<strong>om</strong> 3 drægtige<br />
1,557 Tons med Trælast.<br />
Kulfarten fra engelske Havne gav nu s<strong>om</strong> för <strong>de</strong> norske Fartöier en væsentlig<br />
Del af <strong>de</strong>res Fortjeneste, me<strong>de</strong>ns dog ogsaa Trælastfart fra Staterne og<br />
Canada, Stykgodsfart fra Antwerpen og tydske Havne samt Trafik fra brasi-
595<br />
lianske Havne med Yerba Mate (et slags sydamerikansk The) var af Betydning.<br />
2 norske Fartöier dr. 855 TOBS ank<strong>om</strong> fra Sverige med Trælast, 1 dr.<br />
435 Tons fra Norge ligele<strong>de</strong>s med Trælast.<br />
De afgaae<strong>de</strong> Fartöier udklarere<strong>de</strong> væsentlig til Vestindien (Barbados) eller<br />
til nordamerikanske Havne for <strong>de</strong>r at söge Sukker- eller Trælastfragter, nogle<br />
til engelske Havne med salte<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r, Korn eller Uld. 1 norsk Skib dr.<br />
435 Tons afgik i Ballast til Norge. 1 svensk og 1 norsk Skib kon<strong>de</strong>mnere<strong>de</strong>s.<br />
De til Distriktet ank<strong>om</strong>ne svenske og norske Skibe vare i Aarets Löb<br />
udsatte for fölgen<strong>de</strong> Römninger.<br />
Der römie fra svenske Skibe: 18 Svenske, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> tilgo<strong>de</strong> 595 Kröner,<br />
5 Nordmænd, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> tilgo<strong>de</strong> 40 Kröner, og 2 Udlændinge, <strong>de</strong>r Intet hav<strong>de</strong><br />
tilgo<strong>de</strong>, tils. 25 Sömænd med Tilgo<strong>de</strong>haven<strong>de</strong> 635 Kröner.<br />
Fra norske Skibe: 98 Nordmænd, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> tilgo<strong>de</strong> Kr 1,833'27, 19<br />
Svenske, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> tilgo<strong>de</strong> 868 Kr., og 54 Udlændinge, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> tilgo<strong>de</strong> Kr.<br />
1,058"36, tils. 171 Sömænd med Tilgo<strong>de</strong>haven<strong>de</strong> 3,759'62; eller ialt fra svenske<br />
og norske Skibe 196 Sömænd med samlet Tilgo<strong>de</strong>haven<strong>de</strong> Kr. 4,394'62.<br />
Der paamönstre<strong>de</strong>s: Paa svenske Skibe: 23 Svenske, 7 Nordmænd og 15<br />
Udlændinge, tils. 45. Paa norske Skibe: 212 Nordmænd, 68 Svenske og 113<br />
Udlændinge, tils. 393.<br />
Der afmönstre<strong>de</strong>s: Paa svenske Skibe: 33 Svenske, 3 Nordmænd og 5<br />
Udlændinge, tils. 41. Paa norske Skibe: 180 Nordmænd, 43 Svenske og 76<br />
Udlændinge, tils. 299. Eller ialt 778 Paa- og Afmönstringer.<br />
Hyrerne have s<strong>om</strong> Regel været höie:<br />
For l:ste Styrmand betinge<strong>de</strong>s ved Paamönstring hersteds fra 52 til 70<br />
Kr. pr Md; for 2:<strong>de</strong>n Styrmand 48 til 60; for Steward 48 til 63, men ogsaa<br />
helt til 75; for Tömmermand 62 til 65, men ogsaa helt til 75; for Seilmager<br />
63; for Baadsmand 48 til 60; Matroser 54 til 60; Letmatroser 30 til 45;<br />
Dæksgut 25.<br />
Paa Hospital indlag<strong>de</strong>s fra norske Skibe 238 syge Sömænd, for<strong>de</strong>tmeste<br />
Nordmænd, og fra svenske Skibe 24, næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> Svenske. Disse ere,<br />
forsaavidt <strong>de</strong> vare helbre<strong>de</strong><strong>de</strong> ved Aarets Slutning, <strong>de</strong>ls hjulpne til ny Forhyring,<br />
<strong>de</strong>ls hjemforskaffe<strong>de</strong>.<br />
Efter at »Föreningen til Evangeliets Forkyn<strong>de</strong>lse i fremme<strong>de</strong> Havne»<br />
hav<strong>de</strong> besluttet Ansættelse af en Sömandspræst i Buenos Ayrcs og <strong>de</strong>ls <strong>de</strong><br />
ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Skibe, <strong>de</strong>ls <strong>de</strong> bosatte Landsmænd hav<strong>de</strong> stöttet <strong>de</strong>nne Plan med<br />
Bidrag, begyndte <strong>de</strong>n udsee<strong>de</strong> Geistelige, Pastor Geelmuy<strong>de</strong>n, sin Virks<strong>om</strong>hed<br />
med et i La Boca leiet Lokale, hvor Sömæn<strong>de</strong>ne ogsaa have Adgang til Skrivematerialier,<br />
Böger og Tidsskrifter. Det tur<strong>de</strong> vise sig, at <strong>de</strong>t saale<strong>de</strong>s skabte<br />
Foreningsbaand baa<strong>de</strong> vil bidrage til at styrke <strong>de</strong>t nordiske Elements Nationalitetsfölelse,<br />
Disciplinen paa Skibene og modvirke Römning.<br />
Ved Oprettelsen i Aarets Slutning af Vicekonsulat i Bahia Blanca blev<br />
til <strong>de</strong> Söfaren<strong>de</strong>s Tilfredshed et fölt Savn afhjulpet.<br />
Af opspare<strong>de</strong> Hyrebelöb er <strong>de</strong>r i Aarets Löb indbetalt til og hjemseDdt<br />
gjennem Generalkonsulatet: for 31 svenske Sömænd Kr. 5,211'65 og for 67<br />
norske Sömænd Kr. 8,646-05 (3,529 Pesos Papir à Kr. 245).<br />
Af Skrivelser afsendtes fra Generalkonsulatet: til U<strong>de</strong>nrigs<strong>de</strong>partementet<br />
20, K<strong>om</strong>merskollegium 47, Indre<strong>de</strong>partementet 67, Vicekonsulen 44, Andre<br />
Län<strong>de</strong>s Konsuler 24, lokale Myndighe<strong>de</strong>r 54, private Personer 282 samt af<br />
forakjellige Telegrammer 21, tils. 559. Der ank<strong>om</strong>: fra U<strong>de</strong>nrigs<strong>de</strong>partementet<br />
20, fra K<strong>om</strong>merskollegium 21, Indre<strong>de</strong>partementet 63, Vicekonsulen 27,<br />
Andre Län<strong>de</strong>s Konsuler 32, lokale Myndighe<strong>de</strong>r 434, private Personer 20,<br />
tils. 617.
596<br />
Til Söfolk samt til i Lan<strong>de</strong>t bosid<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Svenske og Norske ank<strong>om</strong> i<br />
Aarets Löb un<strong>de</strong>r Generalkonsulatets Adresse c:a 25,000 Breve, hvoraf henimod<br />
2,500 utilstrækkelig frankere<strong>de</strong>, hvad <strong>de</strong>r foraarsage<strong>de</strong> Ophold og Vanskelighe<strong>de</strong>r<br />
fra Postvæsenets Si<strong>de</strong>. Der synes at herske Uklarhed <strong>om</strong>, at <strong>de</strong>n<br />
fastsatte Porto fra Norge er 35 Öre, fra Sverige 40 Öre, liges<strong>om</strong> at Breve<br />
bör paategnes »Via Bor<strong>de</strong>aux», »Via Havre» eller »Via Lissabon» for at undgaa,<br />
at et tidligere afsendt Brev kan ank<strong>om</strong>me indtil 10 à 12 Dage senere<br />
end et senere afsendt.<br />
Der udstedtes 43 Certifleater, foru<strong>de</strong>n 1,202 Attester, behövelige for Fartöiers<br />
Ind- og Udklarering. I Generalkonsulatets Protokoller optages 31 Söforklaringer,<br />
172 Söprotester og Forhör, 92 Besigtigelsesforretninger, hvorhos<br />
<strong>de</strong>r afstemple<strong>de</strong>s 30 Journaler, foretoges 79 Legalisationer, udfærdige<strong>de</strong>s 6<br />
andre Bekræftelser samt et större Antal Afskrifter.<br />
Fragtmarke<strong>de</strong>t. Fragterne have i <strong>de</strong>t forlöbne Aar gjennemgaaen<strong>de</strong> været<br />
lave. Mod Slutningen af Aaret viste <strong>de</strong>r sig dog en stigen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>nts, ihvorvel<br />
dog forholdsvis faa Ladninger frembö<strong>de</strong>s. Den vedhol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Törke S<strong>om</strong>meren<br />
igjennem ö<strong>de</strong>lag<strong>de</strong> c:a 50 % af Kornhösten. Uagtet <strong>de</strong>nne i Aarets<br />
Begyn<strong>de</strong>lse tegne<strong>de</strong> til at blive god, blev dog Resultatet bety<strong>de</strong>lig un<strong>de</strong>r et<br />
Mid<strong>de</strong>lsaars. Dette hav<strong>de</strong> til Fölge, at <strong>de</strong>t Korn, <strong>de</strong>r udskibe<strong>de</strong>s fra La Platå,<br />
hovedsagelig indtoges af Dampskibe. De regulære Liniers Dampere tog un<strong>de</strong>rti<strong>de</strong>n<br />
Korn saagodts<strong>om</strong> fragtfrit for at faa Ballast til at afstive <strong>de</strong>t lettere<br />
Fragtgods, saas<strong>om</strong> Uld og torre Hu<strong>de</strong>r.<br />
I <strong>de</strong>n förste Halv<strong>de</strong>l af Aaaret holdt Kornfragterne sig for Seilskibe <strong>om</strong>trent<br />
16 Frcs pr Ton fra Buenos Ayres og 20 Frcs fra Flo<strong>de</strong>n ei oven<strong>om</strong><br />
Rosario. De sidste 6 Maane<strong>de</strong>r af Aaret have neppe hävt en Kornfragt at<br />
by<strong>de</strong> Seilskibe. Salte<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r variere<strong>de</strong> i <strong>de</strong>n förste Halv<strong>de</strong>l af Aaret fra<br />
20 til 28 sh. pr Ton fra Buenos Ayres og nedre Havne og fra Flo<strong>de</strong>rne forholdsvis<br />
mere. Ogsaa <strong>de</strong>nne Vare indtoges u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> af Dampere i <strong>de</strong>t sidste<br />
Halvaar, hvad <strong>de</strong>r ogsaa var Tilfæl<strong>de</strong>t med törre<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r til Europa,<br />
hvorimod törre<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater afgik i Seilskibe, i hvilket Tilfæl<strong>de</strong><br />
Fragten altid stipulere<strong>de</strong>s i rund Sum med 3 à 4 amerikanske Dollars<br />
pr Begisterton. Fragterne for Ben have steget en Del i Aarets sidste Maana<strong>de</strong>r<br />
fra c:a 16 til 22 sh. pr Ton fra do nedre Havne og forholdsvis fra<br />
Flo<strong>de</strong>rne. Talg blev ogsaa hovedsagelig skibet i Dampere. Fragten for Seilskibe<br />
variere<strong>de</strong> fra 18 til 28 sh. pr Ton i Forhold til Lastested o. s. v. For<br />
Quebracho fra Lasteste<strong>de</strong>r höit oppe i Paranä-flo<strong>de</strong>n afslutte<strong>de</strong>s kun faa Befragtninger<br />
i <strong>1888</strong>, da forrige Åars mange Haverier <strong>de</strong>r have afskrækket Skibene<br />
fra at gaa saa höit op. Den störste Del af <strong>de</strong>nne Vare transportere<strong>de</strong>s<br />
i <strong>de</strong>t forlöbne Aar med Lægtere fra Empedrado og Reconquista ned til Rosario<br />
for <strong>de</strong>r at indiastes i Skibe for Europa. Fragterne fra Rosario have varieret<br />
fra 20 til 25 Francs pr Ton. Fra Empedrado ere nogle mindre Skibe befragte<strong>de</strong><br />
til 45 à 47 Va É'rcs i <strong>de</strong> sidste Par Maane<strong>de</strong>r af Aaret. I <strong>de</strong>ttes<br />
sidste Halv<strong>de</strong>l har Buenos Ayres været Skueplads for en livlig Befragtning for<br />
Lumber fra Nordamerika tilbage til La Platå; Fragterne for <strong>de</strong>nne Vare steg<br />
mod Aarets Slutning til 21 amerikanske Dollars pr 1,000 superficielle Fod<br />
med livlig Efterspörgsel til <strong>de</strong>nne Pris og frie Udgifter i La Boca. Ligele<strong>de</strong>s<br />
bleve mange Kulfragter fra Europa tilbage hid afslutte<strong>de</strong>.<br />
Dampskibsraterne til Europa holdt sig til <strong>de</strong>n 15 November s<strong>om</strong> fölger:<br />
Uld fra Buenos Ayres til Europa fra 15 til 20 Frcs pr M. C; salte<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r<br />
fra Buenos Ayres til Europa fra 20 til 30 sh. pr Ton; törre<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r fra<br />
Buenos Ayres til Europa fra 50 til 60 sh. pr Ton; Korn fra 15 til 25 Frcs<br />
pr Ton.
597<br />
Fra <strong>de</strong>n 15:<strong>de</strong> November slutte<strong>de</strong> alle Dampskibsagenter hersteds sig sammen<br />
og bestemte fölgen<strong>de</strong> Rater, <strong>de</strong>r af Samtlige vedtoges og si<strong>de</strong>n ere overholdte<br />
indtil Aarets Udgang, hvorefter <strong>de</strong> sank:<br />
Uld fra Buenos Ayres til Europa Frcs 80 à 40 pr M. C.<br />
Törre<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r » » » » 74 à 100 » Ton<br />
Salte<strong>de</strong> s> » » s> » 37 à 50 » »<br />
Talg » » » » 30 à 40 » »<br />
Korn » B » » 18 à 25 D B<br />
Raterne variere efter Losseste<strong>de</strong>t i Europa.<br />
forholdsvis höiere Rater.<br />
Oppe fra Flo<strong>de</strong>rne betinges<br />
Certepartier. Tidligere klarere<strong>de</strong>s saavel ind s<strong>om</strong> ud af Lastemodtagerne<br />
eller disses Agent. Da Klager imidlertid hörtes herover, nægte<strong>de</strong> Rhe<strong>de</strong>rierne<br />
at un<strong>de</strong>rkaste sig tvungen Udklarering ved <strong>de</strong>m. Man fin<strong>de</strong>r imidlertid i Certepartier<br />
for Buenos Ayres oftere Klausulen: BThe ship to be consigned for<br />
Cust<strong>om</strong> House business inwards only at Port of discharge, paying the usual<br />
charges, to Charterers' Agent» eller: BThe ship to be adressed to the receiver<br />
of the cargo at the port of the discharge, paying the usual fees for doing<br />
ship s business inwards only.» Afla<strong>de</strong>rne tro ved att forskaffe Modtagerne <strong>de</strong>tte<br />
Honorar, <strong>de</strong>r sædvanlig er Doll. 20 à 30, at vise disse en Opmærks<strong>om</strong>hed.<br />
De bry<strong>de</strong> sig imidlertid li<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r<strong>om</strong>, hvorfor Skibsförere maaske hellere bur<strong>de</strong><br />
undgaa <strong>de</strong>nne Klausul og forbehol<strong>de</strong> sig Ret til selv at tage Mægler. De<br />
have ellers selv at opsöge Kjöbman<strong>de</strong>n, ere ukjendte med Ste<strong>de</strong>ts Sprog og<br />
lokale Forhol<strong>de</strong>, faa <strong>de</strong>rfor <strong>de</strong>n Opfatning, at <strong>de</strong> forsömmes, afspises med Undskyldninger,<br />
og blive liggen<strong>de</strong> indtil flere Uger, in<strong>de</strong>n <strong>de</strong> k<strong>om</strong>me ind til Losseplads<br />
og begyn<strong>de</strong> sine Operationer.<br />
I Certepartier <strong>om</strong> Lösning i La Boca bör Skibsförerne undgaa at bin<strong>de</strong><br />
sig til Lösning »ved Jernbanestationen», hvad <strong>de</strong>r stund<strong>om</strong> udtrykkelig fordres,<br />
me<strong>de</strong>ns saadant ofte er förbun<strong>de</strong>n med större Vanskelighe<strong>de</strong>r. Af samme Natur<br />
er en Klausul: »Ship to be if so directed (eller: if so or<strong>de</strong>red) alongsi<strong>de</strong> any<br />
wharf where she may safely <strong>de</strong>liver afloat.B At indgaa herpaa har i enkelte<br />
Tilfæl<strong>de</strong> vist sig uheldigt, fordi Modtageren let benytter sig <strong>de</strong>raf til at bruge<br />
Skibet s<strong>om</strong> Magasin og kun la<strong>de</strong> Liggedagene dreie fra <strong>de</strong>n Dag, man en<strong>de</strong>lig<br />
lä<strong>de</strong>r Skibet k<strong>om</strong>me ind til <strong>de</strong>n betegne<strong>de</strong> Kai. Liggedagene bur<strong>de</strong> i Certepartiet<br />
angives at skulle dreie »fra Ank<strong>om</strong>st paa Rhe<strong>de</strong>n efter given Notits»<br />
eller »fra Ank<strong>om</strong>st til La Boca.»<br />
I Certepartier fra Glasgow fin<strong>de</strong>s oftest <strong>de</strong>n trykte Klausul: BWeight and<br />
contents unknown», me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n mangler i Certepartier fra Cardiff. For at<br />
undgaa Tvist <strong>om</strong> Ansvar, hvis Ladningen ved Udveiningen befin<strong>de</strong>s mindre end<br />
forudsat i <strong>de</strong>n övrige Text, fordrer <strong>de</strong>n lokale Coutume, at Kapteinen udhæver<br />
eller sætter sine Initialer ved <strong>de</strong>n nævnte Klausul.<br />
Ved Certepartier <strong>om</strong> Trælast fra <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater bör Skibsförere være<br />
forsigtige med at antage Klausulen: »The bilis of lading to be signed as presented<br />
without prejudice to this charter . . . Charterers' responsibility to cease,<br />
when the vessel is loa<strong>de</strong>d and bilis of lading are signed», saa at <strong>de</strong>, <strong>om</strong> muligt,<br />
ei u<strong>de</strong>n Forbehold tegne Konossement, hvor <strong>de</strong> ere fast overbeviste <strong>om</strong><br />
at have mere eller mindre Last end <strong>de</strong>ttes Anförsel, <strong>de</strong>rved udsætte sig for<br />
Ubehagelighe<strong>de</strong>r fra Modtagerens Si<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r stund<strong>om</strong> nægter Opgjör an<strong>de</strong>t end<br />
efter <strong>de</strong>tte, og dog have tabt sin Regres mod Afla<strong>de</strong>ren.<br />
Skibsfart. Det forlöbne Aar viser en livlig Skibsfartsbevægelse. Der<br />
ank<strong>om</strong> till Buenos Ayres' Havn af Dampere fra Udlan<strong>de</strong>t 657 med 1,090,987<br />
Tons og 129,378 Passagerer, saale<strong>de</strong>s for<strong>de</strong>lte: Argentinske 7, Tydske 80,
598<br />
Belgiske 24, Spanske 18, Franske 126, Holländske 2, Engelske 300, Italienske<br />
98, Urugu&yske 1, Svensk 1. I 1887 ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r 583 med 924,524<br />
Tons og 106,797 Passagerer. Der afgik i <strong>1888</strong> 408 Dampere med 818,094<br />
Tons og 24,426 Passagerer, nemlig Tydske 66, Belgiske 22, Spanske 8, Franske<br />
98, Engelske 140, Italienske 74.<br />
Af Seilskibe ank<strong>om</strong> fra üdlan<strong>de</strong>t 818 med 472,515 Tons, nemlig Engelske<br />
150, Italienske 129, Norske 315, Spanske 19, Tydske 67, österrigske<br />
50, Svenske 26, Danske 11, Russiskc 12, Amerikanske 45, Holländske 5,<br />
Franske 4, Brasilianske 5, Argentinske 5, Portugisiske 1, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r i 1887<br />
var 1,057 Skibe med 579,181 Tons. Der afgik i <strong>1888</strong> 1,036 Skibe med<br />
676,255 Tons, saale<strong>de</strong>s for<strong>de</strong>lte: Norge 341, Österrigske 46, Engelske 169,<br />
Italienske 128, Tydske 65, Svenske 24, Amerikanske 36, Franske 6, Russiske<br />
12, Uruguayske 6, Holländske 4, Spanske 22, Brasilianske 3, Danske 16,<br />
Argentinske 3, Portugisiske 1 mod i 1887 708 Skibe med 392,785 Tons.<br />
Skibsfarten paa <strong>de</strong>n hele Republiks Havne skul<strong>de</strong> efter samme Opgave<br />
<strong>om</strong>fatte 13,700 ank<strong>om</strong>ne Skibe med 5,500,000 Tons mod 12,301 Skibe med<br />
5,471,601 Tons i 1887 og 10,000 afseile<strong>de</strong> Skibe med 4,200,000 Tons mod<br />
9,524 Skibe med 3,723,969 Tons i 1887. De ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Skibe have s<strong>om</strong><br />
Regel væsentlig bragt Kul, Træ og Stykgods, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> afseilen<strong>de</strong> have medtaget<br />
Hu<strong>de</strong>r, Ben, Aske, törret Kjöd, Mais eller bave maattet nöie sig med<br />
Ballast for Barbados eller Ordrehavn i Staterne.<br />
Havne. Arbei<strong>de</strong>rne paa <strong>de</strong>n nye Havn i Byen La Platå (Ensenada) have<br />
skre<strong>de</strong>t raskt frem, saa at <strong>de</strong>n kan antages at kunne aabnes i Juli 1889. Dens<br />
to Mundingsmoloer, <strong>de</strong>r gaa ud i Flo<strong>de</strong>n, indtil <strong>de</strong>r antræffes 21 Föds .Dyb<strong>de</strong><br />
ved Ebbetid, ere saagodts<strong>om</strong> færdige. Mud<strong>de</strong>rmaskiner ere i Gäng med at<br />
frembringe nævnte Dyb<strong>de</strong> i hele Löbet, indtil <strong>de</strong>t store Bassin, hvis Bygning<br />
ivrigt paaskyn<strong>de</strong>s og hvis Vægge næsten staa ful<strong>de</strong>ndte. Af <strong>de</strong> Broer, <strong>de</strong>r<br />
skulle före över Kanalerne, ere tre fäste Broer og en Svingbro færdige. Langs<br />
Kanalerne skal Jernbane passere. Denne er allere<strong>de</strong> planeret. Arbei<strong>de</strong>t vil<br />
blive af <strong>de</strong>n störste Betydning for La Platå (hvis Toldsted nu <strong>om</strong>fatter saavel<br />
Byen selv s<strong>om</strong> Ensenada og Punta Lära).<br />
Buenos Ayres' Havn (Puerto Ma<strong>de</strong>ro), <strong>de</strong>r skal danne et System Bassiner,<br />
strækken<strong>de</strong> sig föran Byen, med Indlöb fra Boca og med Udlöb noget nor<strong>de</strong>nfor<br />
Buenos Ayres, gaar ogsaa sin Ful<strong>de</strong>n<strong>de</strong>lse imö<strong>de</strong>. Disse Arbei<strong>de</strong>r, ved<br />
hvilke ogsaa svenske Ingeniörer have Sysselsættelse, ville have en dobbel Betydning:<br />
Der indvin<strong>de</strong>s Terrsen til or<strong>de</strong>ntlige Kaier og <strong>de</strong>r gives <strong>de</strong> store oversöiske<br />
Dampere en bekvem Losseplads. Da <strong>de</strong>t förste Bassin aabne<strong>de</strong>s i Marts<br />
1889, mærke<strong>de</strong>s Trangen <strong>de</strong>rtil strax, liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>t senere altid har været fuldt.<br />
De mange og besværlige Omladninger ville saale<strong>de</strong>s maaske snart tilhöre<br />
Forti<strong>de</strong>n.<br />
Större Havnearbei<strong>de</strong>r ville ogsaa i en nær Fremtid föres tilen<strong>de</strong> i Rosario.<br />
Det tur<strong>de</strong> endvi<strong>de</strong>re bemærkes, at Oprensning og Mudring i Riachuelo<br />
og Udvi<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong>nne Flod ved Boca stadig fortsættes og at man anstrænger<br />
sig for at kunne aabne frit Löb op til Barraeos-Broen. I San Nicolas er <strong>de</strong>r<br />
opfört en Molo, liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>r vil blive foretaget Forbygninger af Træ i Förbin<strong>de</strong>lse<br />
med <strong>de</strong>nne. Lignen<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>r skulle udföres i Havnen Concepeion <strong>de</strong><br />
Uruguay. Det argentinske Ingeniörvæsen er ifærd med at udarbei<strong>de</strong> et hydrografisk<br />
Kart, <strong>de</strong>r kan tjene til Basis for Kanalisation af Flo<strong>de</strong>rne Paranå<br />
og Uruguay og <strong>de</strong>n for vore Skibe vanskelige Passage ved Martim Garcia.<br />
Fyre. Aimenhe<strong>de</strong>n har længe hävt Föleisen af Fyrenes daarlige Tilstand.<br />
En K<strong>om</strong>mission har været nedsat i Aarets Löb for at raa<strong>de</strong> Bod <strong>de</strong>rpaa. Der<br />
antages nu, at <strong>de</strong>r vil blive bygget Fyrtaarne paa Punta Moyotis (nær Mar
599<br />
•<strong>de</strong>l Platå), Punta Medanos og paa Cabo San Antonio, med fast Lys, anbragt<br />
i en Höi<strong>de</strong> af 55 Meter över Höivan<strong>de</strong>.<br />
Forretningsrörelsen har i <strong>1888</strong> i<strong>de</strong>thele afgivet et livligt Bille<strong>de</strong>. Sammenligner<br />
man Republikkens U<strong>de</strong>nrigsban<strong>de</strong>l i <strong>de</strong>tte Aar med 1887, fin<strong>de</strong>a fölgen<strong>de</strong><br />
Værdier:<br />
Import Export<br />
1887 <strong>1888</strong> 1887 <strong>1888</strong><br />
Toldpligtige Varer<br />
Toldfrie »<br />
Doll. 104,859,822<br />
» 12,463,210<br />
104,514,303<br />
23,093,557<br />
84,206,172 99,556,377<br />
-Gnid og Sölr — » 9,748,596 44,802,887 9,877,185 8,723,088<br />
Doll. 127,071,628 172,410,747 94,083.357 108,279,465<br />
Totalværdien af Ind- og Udförselen i <strong>de</strong>t sidst forlöbne Aar udviser saale<strong>de</strong>s<br />
en Forögelse af 59'/, Million Pesos sammenlignet med 1887. S<strong>om</strong> <strong>de</strong>t<br />
vil secs, fandt Forögelsen sin væsentligste Faktor i <strong>de</strong>n store Import af æ<strong>de</strong>lt<br />
Metal. Toldindtra<strong>de</strong>rne repræsentere <strong>de</strong>rfor ikke mere end Doll. 43,134,385 i<br />
<strong>1888</strong> mod Doll. 44,113,357 i 1887.<br />
Værdierne af <strong>de</strong> vigtigste Ind- og Udförselsartikler stille<strong>de</strong> sig i <strong>de</strong>t forlöbne<br />
Aar s<strong>om</strong> fölger:<br />
Import:<br />
Leven<strong>de</strong> Dyr Doll. 234,431<br />
Fö<strong>de</strong>varer » 14,491,419<br />
Drikkevarer » 12,335,966<br />
Tobak B 1,586,939<br />
Tilvirkninger af <strong>de</strong>n textile Industri » 21,170,014<br />
Færdigsye<strong>de</strong> Klæ<strong>de</strong>r og Confectionsartikler » 7,573,214<br />
€hemikalier s> 4,272,084<br />
Træ og Trævarer » 8,378,288<br />
Papir og Tilvirkninger <strong>de</strong>raf » 3,382,152<br />
Læ<strong>de</strong>r og Læ<strong>de</strong>rvarer B 1,905,450<br />
Jern og Tilvirkninger <strong>de</strong>raf » 17,552,857<br />
Materialier til offentlige Arbei<strong>de</strong>r » 15,460,585<br />
Metaller og Tilvirkninger <strong>de</strong>raf » 47,534,489<br />
Sten, Glasvarer og Poreellæn » 5,907,942<br />
Kul, Cokes, Lys og Lysolier » 4,271,369<br />
Forskjellige Varer » 6,353,548<br />
Export:<br />
Doll. 172,410,747<br />
Produkter af Kvægavl og Fædrift Doll. 71,056,991<br />
» » Agerbrug » 16,228,548<br />
» » Industri » 8,019,430<br />
» » Skovbrug.... » 760,546<br />
B » Mineralriget - » 1,519,407<br />
» B Jagt - » 461,011<br />
Forskjellige Produkter B 10,233,532<br />
Doll. 108,279,465<br />
Sammenligner man Mæng<strong>de</strong>n af indfbrte Varer med <strong>de</strong>n i 1887, opdager<br />
man, at Forögelsen i Importen i <strong>1888</strong>, liges<strong>om</strong> i Fremgangen fra 1886 til
600<br />
1887, fal<strong>de</strong>r paa Fö<strong>de</strong>varer, Drikkevarer, Garn, Töier, færdige Linnedvarer,<br />
Træ, Jern og Bræn<strong>de</strong>materialier. Liges<strong>om</strong> i 1887, da Republikkens statistiske<br />
Bureau gjor<strong>de</strong> opmærks<strong>om</strong> herpaa, svare <strong>de</strong> fire förste Poster til et större<br />
Forbrug, <strong>de</strong>r lettelig forklares ved <strong>de</strong>n hurtige Forögelse i Befolkningen, ine<strong>de</strong>ns<br />
<strong>de</strong> tre sidste ubestri<strong>de</strong>lig betegne et Fremskridt i Lan<strong>de</strong>ts Industrivirks<strong>om</strong>hed.<br />
Byggearbei<strong>de</strong>rne forfleres og fremkal<strong>de</strong> Behov for Træ og Jern, s<strong>om</strong><br />
Lan<strong>de</strong>t mangler, Anlæg af Jernbaner gjör Kul og Jern nödvendig, Artikler,<br />
s<strong>om</strong> Lan<strong>de</strong>ts Mineindustri endnu ikke leverer og s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rfor maa indföres.<br />
Forögelsen af Import fra <strong>de</strong>t ene Aar til <strong>de</strong>t an<strong>de</strong>t forklares herigjennem lettelig.<br />
S<strong>om</strong> <strong>de</strong>t vil sees, er ogsaa Exporten steget bety<strong>de</strong>lig, selv <strong>om</strong> <strong>de</strong>r er et<br />
betragteligt Overskud af Import, selv bortseet fra, at Störste<strong>de</strong>len <strong>de</strong>raf bestaar<br />
af æ<strong>de</strong>lt Metal. Argentinas Export kan endnu ikke dække <strong>de</strong>ts Import.<br />
Den större Del af <strong>de</strong>nne sidste maa <strong>de</strong>rfor betales med Kapitaler, <strong>de</strong>r reises<br />
i Europa for at udnyttes i Lan<strong>de</strong>ts Industrier, hvortil endnu k<strong>om</strong>mer Udbyttet<br />
af <strong>de</strong> offentlige Laan i Udlan<strong>de</strong>t, reiste <strong>de</strong>r for at bestri<strong>de</strong> Omkostningerne<br />
ved offentlige Arbei<strong>de</strong>r. Forögelsen i Exporten i <strong>1888</strong> fra <strong>de</strong>n i 1887 for<strong>de</strong>ler<br />
sig liges<strong>om</strong> mellem Aarene 1887 og 1886 væsentlig paa Produkter af<br />
Fædrift og Agerbrug.<br />
Kaster man et Blik paa <strong>de</strong> enkelte Artikler, <strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> have nogen Betydning<br />
for vore Län<strong>de</strong>s Industri, stiller Indförselen <strong>de</strong>raf i <strong>de</strong> to sidate Aar<br />
sig saale<strong>de</strong>s:<br />
Kvantum: Officiel Værdi i Doll.-.<br />
1887 <strong>1888</strong> 1887 <strong>1888</strong><br />
Klip- og Stokfisk Kg. 915,450 1,036,223 154,709 176,973<br />
Gröntsager, törre<strong>de</strong> og konservere<strong>de</strong> » 1,484,609 1,943,778 202,594 324,020<br />
Hermetiske Fiskevarer » 1,509,581 1,616,331 580,145 682,768<br />
Ost » 1,697,961 1,578,805 1,073,629 998,169<br />
Bræn<strong>de</strong>vin og Likörer Lit. 345,483 1,036,106 115,850 188,359<br />
D:o Dnsin Flasker 30,306 19,173 138,720 84,272<br />
Öl Lit. 52,812 524,792 8,978 89,214<br />
D:o Dosin Flasker 280,997 248,681 654,723 579,426<br />
Tjære Kg. 313,476 230,238 20,376 12,314<br />
Lim » 159,766 223,560 33,113 33,395<br />
Ssebe, alm » 43,935 59,018 11,846 17,699<br />
» parf<strong>om</strong>eret « 129,138 84,730 66,737 37,292<br />
Krndt og Explosivstoffe » 114,538 144,587 59,565 73,784<br />
Skriveblrek » 81,301 139,777 12,195 13,977<br />
Furu M. C. 14,579,326 11,904,388 6,155,658 5,025,886<br />
Baa<strong>de</strong> Stk. 5 5 5,450 10,450<br />
Möbler » — — 952,268 1,080,292<br />
Skrivpapir Kg. 597,841 622,358 183,831 192,186<br />
Pakpapir » 93,470 36,459 46,735 18,229<br />
Staal » 483,088 2,710,053 64,023 326,554<br />
Söm » 2,462.203 1,924,070 188,265 167,005<br />
Jernrör » 2,193,799 3,313,156 243,789 296,477<br />
One, K<strong>om</strong>fürer » 211,900 311,826 25,126 31,183<br />
Ploge Stk. 17,585 26,932 173,206 253,738<br />
Harve Kg. 84,850 124,530 20,901 36,127<br />
T<strong>om</strong>me Flasker Dns. 556,143 365,899 166,840 109,771<br />
Stearinlys Kg. 708,401 589,508 212,520 176,252<br />
Den her indförte Klip- og Stokfisk (25 >» Told) opföres i <strong>de</strong>n <strong>de</strong>taillere<strong>de</strong><br />
Statistik s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>men fra Tydskland, Belgien, Bolivia, Spanien, Frankrig,<br />
Italien, Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne, Storbritanien og Uruguay samt for en ubety<strong>de</strong>lig<br />
Del fra andre Lan<strong>de</strong>. Öl (Doll. 015 pr Fl.) indföres især fra Tydskland,<br />
Storbritanien, Belgien og Frankrig. Konservere<strong>de</strong> Fiskevarer (25 % Told)<br />
fra Frankrig, ItalieD, Spanien, Belgien, <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater og Storbritanien.
601<br />
Furu (10 % Told for uforarbei<strong>de</strong>t og 25 % for hövlet) især fra <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong><br />
Stater, Canada, Storbritanien, Uruguay, Sverige og Norge samt Italien. Skriveog<br />
Trykpapir (10 % Told) fra StorbritanieD, Tydskland, Belgien, Italien og<br />
Frankrig. Spiger af alle Slags (25 % Told) væsentlig fra Belgien, Tydskland,<br />
Storbritanien og <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater. Ploge og Àgerbrugsredskaber ank<strong>om</strong><br />
væsentlig fra <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater, Storbritanien og Tydskland. Tjære<br />
(25 % Told) fra Tydskland, Storbritanien, Belgien, Uruguay og Italien. Blæk<br />
(25 % Told) indförtes fra Storbritanien, Frankrig, Tydskland og <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong><br />
Stater. Ovne og K<strong>om</strong>fürer (25 % Told) væsentlig fra Belgien, <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong><br />
Stater, Storbritanien, Frankrig og Tydskland. Fyrstikker af Træ (fosforos <strong>de</strong><br />
palo, 45 % Told) væsentlig fra Tydskland, Belgien og Uruguay. Træmasse<br />
og chemiske Produkter (25 % Told) hente<strong>de</strong>s hovedsagelig fra Storbritanien,<br />
Frankrig og Tydskland, <strong>om</strong>end i ringe Mæng<strong>de</strong>. Artistiske Malerier betale<br />
25 % Told. Der indföres saadanne fra Frankrig, Italien og Tydskland; <strong>de</strong>r<br />
er nogen Afsætning, <strong>om</strong>end <strong>de</strong>t store Publikum ialmin<strong>de</strong>lighed endnu ikke synes<br />
at nære effektiv Interesse <strong>de</strong>rfor.<br />
Det argentinske statistiske Burcau opförer kun y<strong>de</strong>rst faa Varer s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
fra Sverige eller Norge og i ringe Mæng<strong>de</strong>. Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> ere<br />
imidlertid selv opmserks<strong>om</strong>nie paa, at Opgaverne her ere misvisen<strong>de</strong>. Chefen<br />
D:r Latzina anförer selv i <strong>de</strong>t sidst udk<strong>om</strong>ne Værk (for 1887): »Det hæn<strong>de</strong>r,<br />
at ved vore Toldbo<strong>de</strong>r kun angives, hvorfra Varerne ere k<strong>om</strong>ne tilsös,<br />
hvilket betegner, at man ikke kjen<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n Transport tillands, s<strong>om</strong> disse Varer<br />
have un<strong>de</strong>rgaaet i Europa, forin<strong>de</strong>n <strong>de</strong> ere ank<strong>om</strong>ne til Indskibningsbavnen.<br />
De schweiziske Varer f. Ex., <strong>de</strong>r indskibes i Marseille, Bor<strong>de</strong>aux eller Havre<br />
opföres ved vore Toldbo<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> franske Varer, fordi <strong>de</strong> k<strong>om</strong>me fra fransk<br />
Havn. Saale<strong>de</strong>s forklares <strong>de</strong>t, at Schweiz, <strong>de</strong>r un<strong>de</strong>rhol<strong>de</strong>r en ret bety<strong>de</strong>lig<br />
Han<strong>de</strong>l med os, ikke figurerer i vor Statistik med en eneste Peso og at Frankrig<br />
og Italien optræ<strong>de</strong>r ved Si<strong>de</strong>n af Schweiz med en större Han<strong>de</strong>l end <strong>de</strong><br />
i Virkelighe<strong>de</strong>n have med os. Sverige og Norge staa alene med en Værdi af<br />
Doll. 30,499 i vor Statistik, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r i Virkelighe<strong>de</strong>n er bleven indfort<br />
Varer for en total Værdi af Doll. 264,906 (saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t fremgaar af<br />
Data, velvillig levere<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n svenske Exportförenings Agent). — Furu, <strong>de</strong>r<br />
figurerer s<strong>om</strong> indfort fra Tydskland, Frankrig, Storbritanien og Uruguay er<br />
altsammen Furu fra Sverige. De Skibe, <strong>de</strong>r have bragt <strong>de</strong>nne Trælast, ville<br />
have anlöbet Havne i disse Lan<strong>de</strong> for at k<strong>om</strong>plettere sine Ladninger eller af<br />
andre Grun<strong>de</strong>, og vore Toldbo<strong>de</strong>r have anfört <strong>de</strong>m s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> fra sidste<br />
europeiske Havn. Det er saale<strong>de</strong>s <strong>de</strong> administrative Ufuldk<strong>om</strong>menhe<strong>de</strong>r bringe<br />
Statistikkens Paali<strong>de</strong>lighed i Vanrygte. Til alt <strong>de</strong>tte maa föies <strong>de</strong>n ringe<br />
Dannelse hos vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Betjente, <strong>de</strong>r have i Opgave at gjennemgaa <strong>de</strong> originale<br />
Dokumenter. De geografiske Kundskaber fremfor alt la<strong>de</strong> meget tilbage<br />
at önske. Det er endnu ikke 8 Dage si<strong>de</strong>n, at <strong>de</strong>t koste<strong>de</strong> mig Arbei<strong>de</strong> at<br />
overbevise en af disse Funktionærer <strong>om</strong>, at Swansea ikke er i Frankrig, men<br />
i England. Det er endnu ikke saa galt, naar jeg kan k<strong>om</strong>me til at opdage<br />
disse Feil, fordi <strong>de</strong> da rettes, men naar jeg ikke opdager <strong>de</strong>m? Dette hæn<strong>de</strong>r<br />
oftere, en <strong>de</strong>t vil<strong>de</strong> være mig behageligt, fordi saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> jeg netop har sagt<br />
Gjennemgaaelsen af <strong>de</strong> originale Dokumenter foregaar paa Toldbo<strong>de</strong>rne og <strong>de</strong>t<br />
un<strong>de</strong>r mig liggen<strong>de</strong> Departement virker kun med Data, <strong>de</strong>r allere<strong>de</strong> til<strong>de</strong>ls ere<br />
sammenarbei<strong>de</strong><strong>de</strong>.»<br />
Til saavel Sverige s<strong>om</strong> Norge vi<strong>de</strong>s i <strong>de</strong>t forlöbne Aar at være udfört<br />
mindre Partier salte<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r över Antwerpen eller Hamburg med Damper og<br />
til Sverige noget Uld.<br />
Fra Norge er ank<strong>om</strong>met Klip- og Stokfisk över italienske, spanske og
602<br />
tydske Havne, Trælast, mindre Partier Öl, uagtet tydsfc öl ved sin större<br />
Billighed og <strong>de</strong>t lokale »Bieckerts Öl» vanskeliggjörc <strong>de</strong>ts Afsætning, endvi<strong>de</strong>re<br />
Fyrstikker samt hermetiske Varer af forskjellige Sorter.<br />
Fra Sverige ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r en<strong>de</strong>l Trælast, Jern til Hestesko (Kg. 10,261),<br />
Söm til T):o (Kg. 15,000), Knivsmedarbei<strong>de</strong>, Meieriredskaber, Smedoværktöi<br />
(Kg. 14), chemisk Træmasse (Kg. 166,950), mekanisk Træmasse (Kg. 175,700)<br />
samt Frö til en samlet Værdi af Doll. 81,248.<br />
Klipfisk. Hvad Klipfisk angaar, er Importen <strong>de</strong>raf steget. Omsætningen<br />
har været jævn, Priserne have varieret fra 16 til 18 Pesos Papir pr Kasse<br />
med god Efterspörgsel. Den norske Fisk er vel anseet; Afla<strong>de</strong>rne tur<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor<br />
vise Forsigtighed for ikke at forspil<strong>de</strong> <strong>de</strong>tte Ry, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>t er förek<strong>om</strong>met,<br />
at <strong>de</strong>n i Kasser pakke<strong>de</strong> Fisk har været nedlagt fugtig. De Firmaer, <strong>de</strong>r beskjæftige<br />
sig med Salg af Fiskevarer, ere i Baenos Ayres: Lü<strong>de</strong>rs & C:o, Möller<br />
& C:o, R<strong>och</strong>a Hermanos, Severino Labor<strong>de</strong>, Gandolfi & Möss, A. Gaggino,<br />
Profumo Hermanos, Bolleri Hermanos, Paats & C:o; i Bosario: Frugoni Parpaglioni<br />
& C:o, Rouillon Marini & C:o, I. Arrocena & C:o, Le<strong>de</strong>sma Hermanos,<br />
I. Sabathie & fils.<br />
Trælast. Forbruget af Trælast er, s<strong>om</strong> ovenfor sees, noget aftaget. I<br />
Bygninger bruges gjerne Jernbjælker og Jernkonstruktion. Ce<strong>de</strong>r og in<strong>de</strong>nlandske<br />
haar<strong>de</strong>re Træsorter, saas<strong>om</strong> Nandubay, Lapacho, Urun<strong>de</strong>y, Curupay,<br />
Incienso, Espina <strong>de</strong> Corona, Sangre <strong>de</strong> drago, Säran<strong>de</strong>, Curunday, ere k<strong>om</strong>ne<br />
i Brug til forskjellige Öiemed. Et Firma, <strong>de</strong>r beskjæftiger sig med Import<br />
heraf fra Paraguay & Chaco er Altgelt & C:o, liges<strong>om</strong> Huset D^mico for<br />
saadan Last driver et större Sagbrug her i Forsta<strong>de</strong>n Barracas. Der er imidlertid<br />
saa forskjelligartet Benyttelse for Iettere Træ, at Efterspörgsel efter nordisk<br />
Last un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n stedse stigen<strong>de</strong> Byggevirks<strong>om</strong>hed vistnok u<strong>de</strong>n al Tvivl<br />
kan paaregnes, <strong>om</strong>end ikke til overvættes gunstige Priser. Den amerikanske<br />
Trælast er s<strong>om</strong> för en trykken<strong>de</strong> Konkurrent. Af svensk Træ indförtes ei<br />
Ubety<strong>de</strong>ligt. De Firmaer, <strong>de</strong>r modtog Ladninger, vare væsentlig Mallmann &<br />
C:o (c:a 800 Std.), S. Herrud (c:a 700 Std.), E. A. Ad<strong>de</strong> (c:a 109,684 M. C).<br />
Fra Norge indförtes e:a 2,000 Std. gjennem DHrr Furst & Marguéry samt<br />
Mantells & Pfeiffer. Af andre Firmaer, <strong>de</strong>r ogsaa kjöbe nordisk Træ, men<br />
gjennem Mellemmænd, kan nævnes A. Spinetto Hijos, José Badarraco & Hijos<br />
og Zemborain Martinez & Hijos. Den indförte Last bestod saavel af hövlet<br />
s<strong>om</strong> uhövlet. Sorterne vare Bord (listones) 1" Tykkelse og 3, 4, 5 eller 6"<br />
Bredd; Battens (tirantillos, scantlings) 2X3, 3X3, 3X4, 3X5, 3 X 6 og<br />
3X9; Bjælker (vigas) k<strong>om</strong> ikke hid fra Nor<strong>de</strong>n, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> önske<strong>de</strong> Dimensioner<br />
kun erhol<strong>de</strong>s fra Staterne. Det værdiful<strong>de</strong>re amerikanske Træ (whitepine) opföres<br />
frem<strong>de</strong>les paa Marke<strong>de</strong>t i Kvaliteter med Nummere fra 2 til 7. Ved<br />
nordisk Last bliver <strong>de</strong>r imidlertid ikke Tale her<strong>om</strong>; <strong>de</strong>r lægges kun Vægt<br />
paa, at <strong>de</strong>t er frisk Ved, at <strong>de</strong>r er li<strong>de</strong>n Vankant, og fremfov alt, at <strong>de</strong>n er<br />
kvistefri.<br />
Træmasse. Af <strong>de</strong>nne Vare ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r til Z<strong>år</strong>ate 2 svenske Ladninger<br />
og 1 norsk (c:a 2,000 Tons ialt) og til Buenos Ayres et mindre Parti (c:a 50<br />
Tons). V<strong>år</strong>en fandt i Zärate Anven<strong>de</strong>lse ved Lan<strong>de</strong>ts eneste, Hr. Estrados nu<br />
et Aktieselskab tilhören<strong>de</strong> Papirfabrik, <strong>de</strong>r dog væsentlig tilvirker Avispapir<br />
og vanlig tager billigere Raastof, saas<strong>om</strong> forskjellige Planter, Maishalm, Græsaffald<br />
etc. Der fin<strong>de</strong>s i Buenos Ayres en mindre Fabrik for Tilvirkning af<br />
Pap, for hvilken V<strong>år</strong>en formentlig ikke kan paaregne Afsætning. Træmasse<br />
vær<strong>de</strong>res herste<strong>de</strong>s, men fal<strong>de</strong>r dyr.<br />
Hesteskosöm. Hvad Söm angaar, have <strong>de</strong> nordiske at kjempe med <strong>de</strong>n<br />
amerikanske Konkurrence. De amerikanske Hesteskosöm ere billigere, have et
603<br />
tiltalen<strong>de</strong> Pakning, ere arbei<strong>de</strong><strong>de</strong> i blaat Metal, <strong>de</strong>r fal<strong>de</strong>r i Kjöberens Smag,<br />
ine<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> nordiske ere af hvidt pudset Metal, se fordringsful<strong>de</strong>re ad og fal<strong>de</strong><br />
dyre. Marke<strong>de</strong>ts Forbrug af Söm er betragteligt.<br />
Kaster man <strong>de</strong>refter et Blik paa Lan<strong>de</strong>ts Udförsel i sin Almin<strong>de</strong>lighed,<br />
stiller <strong>de</strong>nne sig saale<strong>de</strong>s i <strong>de</strong> to Aar 1887 og <strong>1888</strong>.<br />
1887 <strong>1888</strong><br />
Leven<strong>de</strong> Æsler Stk. 6,200 9,632<br />
» Muler » 6,445 6,893<br />
» Heste .... » 3,419 6,067<br />
J> Faar » 29,413 22,616<br />
» Oxer og Kjör B 70,707 94,723<br />
Horn Kg. 1,426,934 1,683.768<br />
Talg » 1,977,281 2,019,012<br />
Gje<strong>de</strong>skind » 766,900 770,366<br />
Smaa D:o » 388,650 533,401<br />
Faareskind, uvadske<strong>de</strong> » 30,447,716 28,040,066<br />
Oxehu<strong>de</strong>r, törre<strong>de</strong> Stk. 2,508,500 2,609,342<br />
» salte<strong>de</strong> B 699^837 793,256<br />
Hestehu<strong>de</strong>r, törre<strong>de</strong> B 115,618 49,750<br />
B salte<strong>de</strong> _ B 209,252 208,655<br />
Klöver Kg. 1,180,729 1,613,769<br />
Uld, uvasket B 109,164,383 131,743,339<br />
Lin B 81,208,176 40,222,888<br />
Mais B 361,844,305 160,020,499<br />
Hve<strong>de</strong> » 237,865,925 178,910,000<br />
Kjöd, konserveret J> 970,177 121,850<br />
» frossent B 12,038,889 18,247,988<br />
Kjö<strong>de</strong>xtrakt B 37,944 64,040<br />
Tunger, salte<strong>de</strong> og konservere<strong>de</strong> » 139,333 377,795<br />
Tasajo (törret Kjöd) B 21,865,310 25,851,695<br />
Oxekroppe, frosne B 41,581<br />
Forskjelligt frossent Kjöd B 128,664 359,456<br />
Ben og Benaske B 23,546,972 35,247,782<br />
Blod, törret » 30,000 493,038<br />
Man ser heraf, at Afkastningen af Agerbrugets vigtigste Produkter i<br />
<strong>1888</strong> ikke har vscret saa stor s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t forrige Åars, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r <strong>de</strong>rimod spores<br />
en bety<strong>de</strong>lig Fremgang i Udförselen af Kjöd, saavel frossent, konserveret<br />
B<strong>om</strong> törret, samt af Hu<strong>de</strong>r. Opmærks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n hiddrages <strong>de</strong>rfor mere og mere<br />
paa <strong>de</strong>nne Rigd<strong>om</strong>skil<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r ved <strong>de</strong>nne Virks<strong>om</strong>hed, opmuntret ved Præmier,<br />
skaffes större og större Aflöb.<br />
Samtidigt med at Sandsen for nogen Meieriskötsel vaagner og Redskaber<br />
tilveiebringes til saadan, fortsættes <strong>de</strong>r af större Jor<strong>de</strong>iere med Indkjöb af<br />
Exemplarer af Racekvæg fra Europa for hensigtsmæssig Krydsning. Mönsterfarme<br />
s<strong>om</strong> f. Ex. <strong>de</strong>n Mr. Kemmis tilhören<strong>de</strong> Farm sLa Rosa», ovenfor Rosario,<br />
kunne opvise prægtige Dyr, hvad <strong>de</strong>r efterhaan<strong>de</strong>n k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>t <strong>om</strong>liggen<strong>de</strong><br />
Lands Bestand tilgo<strong>de</strong>. Der bringes til disse Indkjöb store Offere.<br />
De bety<strong>de</strong>lige Kapitaler, <strong>de</strong>r ved <strong>de</strong>n livligere Han<strong>de</strong>l ere blevne disponible<br />
eller ere blevne hidkaldte, have ogsaa fun<strong>de</strong>t sin Anven<strong>de</strong>lse paa andre<br />
Feldter. Saavel forskjellige Slags Fabrikdrift s<strong>om</strong> ogsaa Sukkertilvirkning,<br />
Bjergværksdrift og Vinavl udvikles og gjör Fremskridt.
604<br />
De ovenfor opregne<strong>de</strong> Udförselsartikler have fun<strong>de</strong>t sin Afsætning væsentlig<br />
paa Englands, Frankrigs, Italiens og Belgiens Marke<strong>de</strong>r, med hvem Lan<strong>de</strong>t<br />
fortrinsvis har direkte Han<strong>de</strong>lsförbin<strong>de</strong>lser. Det er sandsynligt, at ogsaa Nor<strong>de</strong>ns<br />
Konsumenter ville blive <strong>de</strong>lagtige <strong>de</strong>ri i större Grad end hidtil, naar <strong>de</strong>n<br />
allere<strong>de</strong> beslutte<strong>de</strong> Fart paa La Plata-Flo<strong>de</strong>ns Havne un<strong>de</strong>r dansk Flag (med<br />
Tingvallaliniens Skibe) bliver til Virkclighed.<br />
Kolonisation. Efter at <strong>de</strong>r ved Lov af 1876 var aabnet Adgang til Afstaaelse<br />
af Statsjord, forsögte Regjeringen först selv at optræ<strong>de</strong> s<strong>om</strong> Kolonisator,<br />
hvilket imidlertid ved forskjellige Omstændighe<strong>de</strong>r mislykke<strong>de</strong>s. Man har<br />
senere slaaet ind paa en ny Vei ved at afstaa Jord til private Selskaber paa<br />
gunstige Betingelser, mod at Kauteler stilles og visse Fordringer opfyl<strong>de</strong>s. Af<br />
saadanne Selskaber kan nævnes: La Colonizadora <strong>de</strong> Cérdoba, senere forenet<br />
med Bankvirks<strong>om</strong>hed, med en Kapital af 5 Mill. Pesos; La Colonizadora Argentina<br />
med Kapital af 8 Mill. Pesos, <strong>de</strong>r vil anlægge Kolonier i Provindsen Santiago<br />
<strong>de</strong>l Estero längs Jernbanen, <strong>de</strong>r förer til Tucuman; La C<strong>om</strong>paäia <strong>de</strong><br />
Chaeo Central, <strong>de</strong>r arbei<strong>de</strong>r for Befolkning og Opdyrkning i nævnte li<strong>de</strong>t kjendte<br />
Egn; La Colonizadora <strong>de</strong> Neuquen, <strong>de</strong>r vil opdyrke An<strong>de</strong>sbjergenes Skraaninger,<br />
Gebeter, <strong>de</strong>r skulle være ret loven<strong>de</strong>. Disse Foretagen<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r ere grun<strong>de</strong><strong>de</strong><br />
paa Aktier, söge at hiddrage Emigranter ved pekuniær og materiel Hjælp i<br />
<strong>de</strong>n förste Tid, og ville, <strong>om</strong> <strong>de</strong> le<strong>de</strong>s rigtig, vistnok efterhaan<strong>de</strong>n mægtig bidrage<br />
til Lan<strong>de</strong>ts Opk<strong>om</strong>st.<br />
Immigration. Me<strong>de</strong>ns Nordamerikas Forene<strong>de</strong> Stater synes at ville hæmme<br />
y<strong>de</strong>rligere Indvandring, besjæles <strong>de</strong>n argentinske Republik af en leven<strong>de</strong> Interesse<br />
for at fremme saadan. Antallet af Immigranter stiger ogsaa aarlig, takket være<br />
Regjeringens Anstrengelser. Kun repraesentere <strong>de</strong> endnu ikke saa mange Nationalitetselementer,<br />
s<strong>om</strong> Regjeringen kun<strong>de</strong> önske, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>t hovedsagelig er Italienere<br />
i Mæng<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong>me for at foröge <strong>de</strong>n allere<strong>de</strong> för uforholdsmæssig<br />
store italienske Koloni. Man har <strong>de</strong>rfor oprettet saakaldte »Oficinas <strong>de</strong> Informacion»<br />
i forskjellige fremme<strong>de</strong> Byer, <strong>de</strong>r skulle udbre<strong>de</strong> Kjendskab til og fremme<br />
Indvandringen hertil. Me<strong>de</strong>ns disse Bureauer stund<strong>om</strong> i vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong><br />
efterhaan<strong>de</strong>n have vækt en vis Uvillie, mo<strong>de</strong> <strong>de</strong> selv i <strong>de</strong>tte Land ikke et ubetinget<br />
Forsvar, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r henvises til, at Misgreb og overdreven Propaganda af<br />
en officiel Institution, <strong>de</strong>r imidlertid er ganske uafhængig af vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
argentinske Legation eller Konsulat, letteligen kan bringe <strong>de</strong>n argentinske Stat<br />
i Miskredit i Europas Öine. Disse Betænkelighe<strong>de</strong>r synes dog ikke retfærdiggjorte.<br />
Der eiisterer nu Oficinas <strong>de</strong> Informacion i Paris, Toulouse, Lyon,<br />
Cannes, Wien, Berlin, London, Dublin, Brüssel, Basel, Kjöbenhavn, Barcelona,<br />
Lissabon, Pontevedra, New-York, Madrid, Santa Cruz <strong>de</strong> Teneriffa, Quebec,<br />
Nizza og Cork. Disse synes at udfol<strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lig Virks<strong>om</strong>hed, ialtfald opgives<br />
<strong>de</strong>r offlcielt, at <strong>de</strong> tre bety<strong>de</strong>ligste (London, Basel og Paris) har udfört resp.<br />
33,000, 26,000 og 16,000 Forretninger. De virke <strong>de</strong>ls gjennem Udgivelse af<br />
Aviser, Böger og Flyveskrifter, <strong>de</strong>ls gjennem mundtelige Foredrag. Specielt<br />
synes Bureauet i Brüssel at have været aktivt, hvorfor talrige Kontingenter<br />
fra Fabrik- og Grubedistrikter ank<strong>om</strong>me <strong>de</strong>rfra, Elementer, <strong>de</strong>r utilfredse og<br />
urolige, maaske ikke ere et föleligt Tab. Oficinalernes Forretningskreds er<br />
reguleret ved Dekret af 25 November 1886.<br />
Kongressen votere<strong>de</strong> i 1887 en Lov, <strong>de</strong>r bemyndige<strong>de</strong> Regjeringen til at<br />
anven<strong>de</strong> indtil 1 Mill. Papirpesos (e:a 2'/j Mill. Kröner) til saakaldte Forskudsbilletter<br />
(Pasages subsidiarios). Forskud<strong>de</strong>ne udbetales af Banco Nacional<br />
mod Forpligtelser til Tilbagebetaling tegne<strong>de</strong> af Immigranterne og paategnet<br />
Kaution af »Departemento <strong>de</strong> Immigracion» hersteds. Först var <strong>de</strong>nne Lov kun<br />
tænkt at skulle hjælpe Arbeidsherrer og Kolonibesid<strong>de</strong>re til at erhol<strong>de</strong> sine
605<br />
nödvendige Arbei<strong>de</strong>re fra Europa, hvorved <strong>de</strong> tegne<strong>de</strong> Forpligtelserne solidarisk<br />
med Arbei<strong>de</strong>rne. Senere bemyndige<strong>de</strong> man imidlertid ogsaa enkelte af Cheferne<br />
for <strong>de</strong> nævnte Oficinas til at udste<strong>de</strong> saadanne Forskudsbilletter til Emigranter,<br />
hvorved <strong>de</strong>r gjor<strong>de</strong>s Undtagelse for Italiens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Ved disse<br />
Foranstaltninger er vistnok <strong>de</strong>n af Loven fastsatte Sum bety<strong>de</strong>lig overskre<strong>de</strong>n.<br />
Ikke nok hermed er Chefen for Immigrations-Departementet, Hr Samuel Navarro,<br />
sendt i speciel Mission til Europa for att virke for Indvandringen, <strong>de</strong>r i <strong>1888</strong><br />
allere<strong>de</strong> hav<strong>de</strong> naaet henimod 120,000 <strong>om</strong> Aaret, i<strong>de</strong>t man gav ham Bemyndigelse<br />
til at udste<strong>de</strong> indtil 50,000 Forskudsbilletter d. v. s. til at anven<strong>de</strong><br />
c:a 2 Mill. Papirpesos. Det forly<strong>de</strong>r, at <strong>de</strong>r <strong>de</strong>rigjennem er udviklet en energisk<br />
Propaganda, og at Antallet af Indvandrere ved <strong>de</strong> indgaae<strong>de</strong> Kontrakter<br />
i 1889 maaske vil stige til 200 à 250 Tusin<strong>de</strong>.<br />
Paa samme Tid har man forberedt sig til at modtage <strong>de</strong>m og lette <strong>de</strong>res<br />
Ophold i <strong>de</strong> förste Dage, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong> allere<strong>de</strong> existeren<strong>de</strong> Emigranthoteller<br />
i Buenos Ayres er afsluttet Kontrakt <strong>om</strong> Bygning af saadanne i Rosario,<br />
Cordoba, Paranä, S:ta Fé og Tucuman med en Udgift af mellem 80,000<br />
og 100,000 Pesos for hvert, og i Belle Ville (Cördoba), Goya (Corrientes),<br />
Merce<strong>de</strong>s (Buenos Ayres), Villæ Merce<strong>de</strong>s (San Luis), Bahia Blanca (Buenos<br />
Ayres), Rio Cuarto (Cördoba) og Concepcion <strong>de</strong>l Uruguay (Entré Rios) med en<br />
Bekostning af c:a 50,000 Pesos for hvert.<br />
De ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Immigranter sen<strong>de</strong>s op i Lan<strong>de</strong>t og for<strong>de</strong>les i <strong>de</strong> forskjellige<br />
Smaabyer og Kolonier. Saadanne grun<strong>de</strong>s frem<strong>de</strong>les, saavel af Private<br />
alene s<strong>om</strong> ved Regjeringens Medvirkning. U<strong>de</strong>nrigsministeriet begjære<strong>de</strong> i senere<br />
Tid Statsjord for <strong>de</strong>rpaa at anbringe Emigranter og tilsto<strong>de</strong>s 83,000<br />
Hektarer, hvorhos <strong>de</strong>r kjöbtes ved Concordia i Entrerios en större Eiend<strong>om</strong>,<br />
Yerua, paa 17 Kvadratleguas (à 35,000 Pesos Guld [c:a 130,000 Kr.] pr<br />
Legua), liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>r i Provindsen C6rdoba kjöbtes Land for 500,000 Pesos<br />
Papir. Dette Land skal udstykkes i Smaalod<strong>de</strong>r og sælges til Kolonister.<br />
Fuldstændig nöiagtige Data över Immigrationen haves ikke, i<strong>de</strong>t en hel<br />
Del Immigranter i Montevi<strong>de</strong>o förla<strong>de</strong> sine Skibe og ank<strong>om</strong>me med <strong>de</strong> lokale<br />
Danipbaa<strong>de</strong>, saale<strong>de</strong>s u<strong>de</strong>nfor Emigrantbureauets Kontrol.<br />
De Provindser, <strong>de</strong>r i Aarets Löb have modtaget flest Immigranter ere<br />
S:ta Fé, Buenos Ayres, Sta<strong>de</strong>n Buenos Ayres, Cordoba, Entrerios og Mendoza.<br />
Derimod synes nsesten ingen at k<strong>om</strong>me til <strong>de</strong> saakaldte Territories Nacionales.<br />
Af <strong>de</strong> i <strong>1888</strong> Ank<strong>om</strong>ne var <strong>de</strong>r dobbelt saa mange ugifte s<strong>om</strong> gifte, tre<br />
Gange saa mange Mænd s<strong>om</strong> Kvin<strong>de</strong>r. De ugifte k<strong>om</strong>me först, hente <strong>de</strong>refter<br />
sin Hustru, saa sine Familier. Hovedmassen var Katholikker. Kun<br />
Tredieparten förstod at læse eller skrive. Det italienske Element var <strong>de</strong>t talrigste<br />
eller 60 %, uagtet <strong>de</strong>t s<strong>om</strong> Regel ikke ny<strong>de</strong>r godt af Forskudsbilletterne;<br />
<strong>de</strong>rnæst <strong>de</strong>t spanske med 19 %^ <strong>de</strong>t franske med 13 %', <strong>de</strong>t belgiske<br />
med 2 %. Resten bestod af forskjellige Nationaliteter. Af Svenske og Nordmænd<br />
ank<strong>om</strong> y<strong>de</strong>rst faa. væsentlig en<strong>de</strong>l teknisk uddanne<strong>de</strong> Mænd, <strong>de</strong>r her<br />
erholdt Beskjæftigelse.<br />
I <strong>de</strong>nne Förbin<strong>de</strong>lse tur<strong>de</strong> <strong>de</strong>t være værd at paapege, at <strong>de</strong>n Emigrant,<br />
<strong>de</strong>r her haaber en Fremtid, maa enten forstaa simpelt Jordbrug, være udlært<br />
i et Haandværk eller være Ingeniör, Arkitekt eller Arbei<strong>de</strong>r. Han maa <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n<br />
kjen<strong>de</strong> Spansk samt have Midler for <strong>de</strong> förste Dages Ophold. For Kontorfolk<br />
og Han<strong>de</strong>lsmænd ere Udsigterne kun daarlige, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> Indfödte allere<strong>de</strong><br />
konkurrere <strong>om</strong> disse Stillinger. Læger, Apothekere, Advokater maa un<strong>de</strong>rkaste<br />
sig ny Examen. Mænd med blöt <strong>de</strong>n forelöbige Universitetsdannelse ere udsatte<br />
for Nöd, i<strong>de</strong>t disse Emigranter gjerne tilby<strong>de</strong> at »gjöre hvads<strong>om</strong>helstJ,
606<br />
me<strong>de</strong>ns Arbeidsgiveren vanlig foretrækker <strong>de</strong>n vante simple Arbei<strong>de</strong>r for <strong>de</strong>n<br />
nyk<strong>om</strong>ne, uvante Arbeidssöger, <strong>de</strong>r er fremmed for Alt og har Pordringer.<br />
Den, <strong>de</strong>r ikke har Existensmidler selv for nogle Maane<strong>de</strong>r, indtil han kan<br />
blive lokalkjendt, bör <strong>de</strong>rfor betænke sig paa at förla<strong>de</strong> Hjemlan<strong>de</strong>t for at<br />
löbe usikre Chanoer.<br />
Census. Ianledning Argentinas Deltagelse i Pariserudstillingen 1889 blev<br />
<strong>de</strong>r besluttet optaget en Landbrugscensus. Der danne<strong>de</strong>s i <strong>de</strong>tte Öiemed en<br />
Centralk<strong>om</strong>ité med Lokalk<strong>om</strong>itéer i hver Provinds og Territorium. Efterhvert<br />
s<strong>om</strong> Data indk<strong>om</strong>me, bearbei<strong>de</strong>s <strong>de</strong> af et Bureau un<strong>de</strong>r Le<strong>de</strong>lse af <strong>de</strong>n fornævnte<br />
fortjente D:r Francisco Latzina. Arbei<strong>de</strong>t er endnu ikke faerdigt. Men<br />
<strong>de</strong>t resulterer allere<strong>de</strong> nu <strong>de</strong>raf, at <strong>de</strong> Zifre, <strong>de</strong>r i 1881 opgaves över Mæng<strong>de</strong>n<br />
af Hornkvæg, Heste og Faar i <strong>de</strong> forskjellige Provindser maa være altfor<br />
smaa. Dette er allere<strong>de</strong> konstateret i Corrientes. I <strong>de</strong>nne Provinds fln<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>r 1,950,000 Stk. Hornkvæg, 287,000 Heste og 671,000 Faar, eller <strong>om</strong>trent<br />
<strong>de</strong>t dobbelte af hvad <strong>de</strong>r antoges.<br />
Banker. Bankvirks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n i <strong>de</strong>n argentinske Republik er maaske <strong>de</strong>n<br />
störste i Sydamerika. Hertil bidrager <strong>de</strong>t virks<strong>om</strong>me private Initiativ, <strong>de</strong>n<br />
talrige Indvandring, <strong>de</strong> indströmmen<strong>de</strong> fremme<strong>de</strong> Kapitaler. Stor Indfly<strong>de</strong>lse<br />
<strong>de</strong>rpaa vil en i <strong>1888</strong> udk<strong>om</strong>men Lov have. För <strong>de</strong>nne Lov grun<strong>de</strong><strong>de</strong> Provindserne<br />
sed<strong>de</strong>ludste<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Banker paa egen Haand, med lokal legal Cirkulation<br />
efter Bemyndigelse af Regjeringen. Bankernes Metalfond og hele Virks<strong>om</strong>hed<br />
var imidlertid af li<strong>de</strong>n Betydning, Regjeringens Kontrol <strong>de</strong>rtil al<strong>de</strong>les ikke<br />
effektiv. Ved <strong>de</strong>n nye Lov kunne imidlertid Bankerne stige i Betydning ved<br />
<strong>de</strong>n större Adgang til Kredit i Udlan<strong>de</strong>t. De forpligtes ved <strong>de</strong>n til at saette<br />
næsten hele sin Kapital i offentlige argentinske Fonds til 4 1 /, % Rente og<br />
1 % Amortisation. Efter <strong>de</strong>nne Lov skyndte næsten alle Provindser sig med<br />
at tilveiebringe Kapitaler for at kunne stifte sed<strong>de</strong>ludste<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Banker efter<br />
nyt System. Kapitalerne tilveiebragtes <strong>de</strong>ls ved Aktietegning mellem Publikum,<br />
<strong>de</strong>ls ved Optagelse af Laan u<strong>de</strong>nlands, <strong>de</strong>ls ved Laan af Provindsregjeringerne.<br />
Var Kapitalen dannet, hav<strong>de</strong> <strong>de</strong> at henven<strong>de</strong> sig til Banco Nacional, <strong>de</strong>ponere<br />
en vis An<strong>de</strong>l af sit Fond i Guld for <strong>de</strong>rpaa at berettiges til Udste<strong>de</strong>lse af et<br />
forholdsmæssigt Antal Sedler me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n övrige Kapital er sat i offentlige Fonds.<br />
De ældre sed<strong>de</strong>ludste<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Banker inordne<strong>de</strong> sig ogsaa un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n nye Lov. Den<br />
vigtigste af <strong>de</strong>m var Banco Nacional, hvis Sed<strong>de</strong>lemission paa c:a 41 Mill. Pesos<br />
garantere<strong>de</strong>s af Staten ved Depositum af offentlige Værdipapirer. Ved <strong>de</strong> Foranstaltninger,<br />
<strong>de</strong>r ere trufne, vil Penge<strong>om</strong>sætningen lettes i bety<strong>de</strong>lig Grad,<br />
i<strong>de</strong>t Betalingsmidlerne forfleres, men samtidig vil ogsaa <strong>de</strong>n cirkuleren<strong>de</strong> Papirmæng<strong>de</strong>,<br />
<strong>de</strong>r er stor i et Land, hvor man y<strong>de</strong>rst sjel<strong>de</strong>n ser Sölvmynt og<br />
næsten aldrig Guld, stige bety<strong>de</strong>ligt, man beregner med c:a 120 Mill. Pesos.<br />
Hovedsta<strong>de</strong>ns Forretningsliv hjælpes ved en effektiv Række af Pengeinstituter.<br />
Her skal blöt nævnes Banco Nacional med Kapital c:a 45 Mill. Pesos;<br />
Banco <strong>de</strong> Londres y Rio <strong>de</strong> la Platå c:a l 1 /, Mill. Pesos; Banco <strong>de</strong> Italia y<br />
Rio <strong>de</strong> la Platå c:a l 1 /, Mill. Pesos; Banco Ingles y Rio <strong>de</strong> la Platå c:a l 1 /,<br />
Mill. Pesos; Banco <strong>de</strong>l C<strong>om</strong>ercio 2 Mill. Pesos; Banco Espanol y Rio <strong>de</strong> la<br />
Platå 3 Mill. Pesos; Banco Frances 2 Mill. Pesos; Banco Aleman Transatlantico 1<br />
Mill. Pesos; Banoo Mercantil <strong>de</strong> la Platå 3 Mill. Pesos; Nuevo Banco Italiano<br />
<strong>de</strong>l Rio <strong>de</strong> la Platå 2 Mill. Pesos; Banco <strong>de</strong> Credito Real 5 Mill. Pesos;<br />
Banco Hipotecario <strong>de</strong> la Capital 20 Mill. Pesos — forn<strong>de</strong>n en Række andre<br />
större Instituter, saas<strong>om</strong> Banco Cara-Cassa y CM. To Banker, <strong>de</strong>r i Europa<br />
i senere Tid have vakt Opmærks<strong>om</strong>hed, ere Banco Hipotecario Nacional<br />
(Kapital 2 Mill. Pesos), <strong>de</strong>r giver Laan paa fast Eiend<strong>om</strong> og udste<strong>de</strong>r rentebæren<strong>de</strong><br />
Obligationer, hvoraf stadig nye Serier udk<strong>om</strong>me; <strong>de</strong>r antages nu at
607<br />
cirkulere for c:a 100 Mil]. Pesos. Den an<strong>de</strong>n, Banco Hipotecario <strong>de</strong> la Provincia<br />
<strong>de</strong> Buenos Ayrea (Kapital 4 Mill. Pesos), har samme Virks<strong>om</strong>hed og<br />
antages at have udstedt Obligationer for över 150 Mill. Pesos. Disse Bankers<br />
Obligationer, <strong>de</strong>r kal<strong>de</strong>s »Cedulas hipotecarias», ere stadig Gjenstand for Efterspörgsel<br />
paa Grund af sin billige Pris, höie Rente og Jor<strong>de</strong>ns stigen<strong>de</strong> Værdi,<br />
men danne dog allere<strong>de</strong> nu en ret betragtelig Mæng<strong>de</strong> Papir.<br />
Aktieselskaber. Den allere<strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lige Mæng<strong>de</strong> Selskaber af alle Slags<br />
ere i Aarets Löb bleven foröget med en Masse andre, med höi n<strong>om</strong>inel Kapital<br />
og med <strong>de</strong> forskjelligste Öiemed, <strong>de</strong>ls til Anlæg af Sporveie, Jernbaner,<br />
Havne, Fyre, Fabrikker, Plantager, Magasiner. Det vil<strong>de</strong> være vanskeligt at<br />
nævne <strong>de</strong>t Öiemed, <strong>de</strong>r ikke strax medforer Dannelsen af et Aktieselskab med<br />
1 à 2 Mill:s n<strong>om</strong>inel Kapital. Denne Ström af Aktier foröger end y<strong>de</strong>rligere<br />
Fondsmarke<strong>de</strong>ts Beholdning.<br />
Börsen. Paa <strong>de</strong>nne, maaske en af <strong>de</strong> livligste i Ver<strong>de</strong>n, vare <strong>de</strong> forskjellige<br />
Værdipapirer Gjenstand for betragtelig Omsætning. I Juni <strong>1888</strong> indtraf<br />
<strong>de</strong>r ved et pludseligt Fald i <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> Banco Constructors Aktier<br />
fra 235 % til 160 % et Kraeh. Dettes <strong>om</strong>fatten<strong>de</strong> Ö<strong>de</strong>læggelser hindre<strong>de</strong>s<br />
kun ved en gjennem Laan og Moratorier hidfört Afvikling. Agioen holdt sig<br />
i Aarets Löb höi. Me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n i 1886 holdt sig ved 13870 og i 1887 ved<br />
184'88, var <strong>de</strong>n i <strong>1888</strong> 147.94 og naae<strong>de</strong> sit Höi<strong>de</strong>punkt i Juli (157 - 60).<br />
Da <strong>de</strong>n stigen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>nts vedvarer og Spekulationen i æ<strong>de</strong>lt Metal har naaet<br />
en kolossal Maalestok, har Regjeringen i 1889 forbudt Noteringer og Operationer<br />
<strong>de</strong>ri paa Börsen, u<strong>de</strong>n at <strong>de</strong>t dog endnu kan bedömmes, <strong>om</strong> Forholdsregelen<br />
vil hjælpe. Der paatænkes, efter Initiativ fra Börsk<strong>om</strong>itéen, oprettet<br />
et Clearing-House, <strong>de</strong>r vil lette alle Likvidationer, i Lighed med saadanne i<br />
Europa existeren<strong>de</strong>.<br />
Han<strong>de</strong>lsmusæum. Ved Dekret af 29 December 1887 er <strong>de</strong>r anordnet<br />
Oprettelse i Buenos Ayres af en Mönstersamling eller permanent Udstilling af<br />
argentinske Produkter, <strong>de</strong>r skal givo saavidt fuldstændig Oversigt s<strong>om</strong> muligt<br />
över Republikkens naturlige Rigd<strong>om</strong>ine samt Oplysninger angaaen<strong>de</strong> Arbeidslön<br />
i <strong>de</strong> forskjellige Provindser, Traosportmidler og Omkostninger etc. for at<br />
give <strong>de</strong> Interessere<strong>de</strong> en Idé <strong>om</strong> For<strong>de</strong>len ved at bestille nationale Produkter<br />
fra <strong>de</strong>tte eller hint Sted. Der skal <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n <strong>de</strong>ri fin<strong>de</strong>a en Af<strong>de</strong>ling for geologiske<br />
og klimatiske Un<strong>de</strong>rsögelser, for at bringe paa <strong>de</strong>t Rene hvad hver Provinds<br />
kun<strong>de</strong> frembringe. Dette saakaldte Museo <strong>de</strong> Productos Argentinos, <strong>de</strong>r<br />
aabne<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 15 Marts 1889 skal utsen<strong>de</strong> Prövesamlinger til <strong>de</strong> fornævnte<br />
Officinas. Det skal ogsaa besörge interessante Produkter chemisk un<strong>de</strong>rsögte<br />
og analysere<strong>de</strong>. Det ska! staa i Byttevirks<strong>om</strong>hed med andre lignen<strong>de</strong> Samlinger<br />
gjennem Officinas eller, hvor saadanne ikke fin<strong>de</strong>s, gjennem <strong>de</strong> argentinske<br />
Konsulater. Det administreres af et Raad, for hvilket Hr Enrique Sundblad<br />
er Præsi<strong>de</strong>nt. Det er installeret i en egen Bygning i Calle Perd (N:o<br />
272) men skal snart erhol<strong>de</strong> et nyt paladsmæssigt Lokale bygget paa Plaza<br />
San Martin. Planen for <strong>de</strong>ts Organisation, hvorefter <strong>de</strong>t skul<strong>de</strong> <strong>de</strong>les i 5<br />
Grupper (1. mineralske Produkter, 2. vegetabilske Produkter, 3. animalske<br />
Produkter, 4. lignen<strong>de</strong> u<strong>de</strong>nlandske Produkter og 5. Indpakninger og Kar af<br />
argentinsk og u<strong>de</strong>nlandsk Tilvirkning) er bifaldt ved Dekret af 31 Januar<br />
<strong>1888</strong> og <strong>de</strong>ts indre Reglement ved Dekret af 29 Februar <strong>1888</strong>. Dette Musaeum<br />
har begyndt at indsamle Prover og ved TJdsen<strong>de</strong>lse af Cirkulærer til<br />
saavel Myndighe<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> Private at söge at vække Interesse for <strong>de</strong>ts rigest<br />
mulige Udstyr. Det giver allere<strong>de</strong> et ret godt Indtryk af <strong>de</strong> forskjellige Industrier<br />
og Rigd<strong>om</strong>skil<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> Provindserne besid<strong>de</strong>, og især er <strong>de</strong>r Samlinger<br />
af Mineralier og Træsorter fra <strong>de</strong>t Indre, <strong>de</strong>r ere af Iuteresse. Dets Sekre-
608<br />
tær, Hr E. <strong>de</strong> Cabral, giver velvilligen enhver Oplysning. Man træ<strong>de</strong>r gjerne<br />
i Byttevirka<strong>om</strong>hed med andre Samlinger. Man mo<strong>de</strong>r her raa Uld i sine forskjellige<br />
Kvaliteter, ordne<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r Glasklokker, rige Ertser fra Rioja, Hu<strong>de</strong>r<br />
og Skind fra Cordoba, Træ fra Entrerios og Misiones, hvoriblandt ogsaa en<br />
Sort Furu, noget violetagtig og fin i Ve<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>rfor skikket til Snedkerarbei<strong>de</strong>r,<br />
finfi Jordarter, til Farver, fra Catamarca etc. Da <strong>de</strong>t indgaar i Planen ogsaa<br />
at Lave Prover fra andre Lan<strong>de</strong>, fin<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r en Af<strong>de</strong>ling for saadanne, <strong>om</strong>end<br />
li<strong>de</strong>n. Heri fandt jeg forskjellige Kornpröver fra Sverige (fra Allmänna Svenska<br />
Utsä<strong>de</strong>sföreningen), <strong>de</strong>r rostes, og bvoraf en Del var övergivet til Pröve<br />
til Landbrugsinstitutet Las Catalinas, endvi<strong>de</strong>re Oliekager, Jern, Punsch, samt<br />
fra Norge en Prövedunk Anschovis. Gräver ville modtages med Taknemmelighed.<br />
Musæet har istandbragt en Katalog samt udgiver en Revue, en saakaldt<br />
»Boletin mensual», hvoraf 11 Nummere ere udk<strong>om</strong>ne. Disse Tryksager, <strong>de</strong>r<br />
tur<strong>de</strong> have Interesse, fölge nærværen<strong>de</strong> Beretning.<br />
Af Love <strong>de</strong>r i Aarets Löb ere udk<strong>om</strong>ne, kan mærkes Loven <strong>om</strong> Indförelse<br />
af tvungent borgerligt Ægteskab. Denne jævner med et mange Vanskelighe<strong>de</strong>r,<br />
<strong>de</strong>r opstod i ældre Tid ved Udlændinges Giftermaal. Det tur<strong>de</strong><br />
fremhseves, at <strong>de</strong>r ved Akten fordres Fremvisning af Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>s Döbeattest<br />
samt endvi<strong>de</strong>re en Attestation <strong>om</strong> Frihed for Ægteskabshindringer ikke<br />
alene i Öieblikket men ogsaa ved Afreisen fra Fædrelan<strong>de</strong>t. Fordringen er<br />
af Vigtighed for Emigranter, <strong>de</strong>r tur<strong>de</strong> være opmærks<strong>om</strong>me <strong>de</strong>rpaa.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n har i Aarets Löb i<strong>de</strong>thele været god.<br />
Den offentlige Ro har været skaanet for Forstyrrelser. Bevæge<strong>de</strong> Ti<strong>de</strong>rs<br />
Tradition synes brudt, <strong>om</strong>end ikke helt udslettet. Den stigen<strong>de</strong> Velstand, <strong>de</strong>t<br />
indströmmen<strong>de</strong> fremme<strong>de</strong> Element synes imidlertid at afsvække Interessen for<br />
indre Uro og politisk Guerrilla i et Folk, <strong>de</strong>r nu synes bestemt til kraftig<br />
Udvikling, til store Baner.<br />
Im. Bolstad.
Melbourne <strong>de</strong>n 12 april 1889.<br />
609<br />
(Årsberättelse för 188B.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet Tar följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 12 svenska fartyg <strong>om</strong> 8,136 tons<br />
» andra län<strong>de</strong>r » p 4 » » » 3,281 »<br />
Till » afgingo » 3 » » » 2,098 »<br />
» » » i barlast 10 » i> » 7,028 v<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 24 norska » » 19,383 »<br />
» Sverige 5> :» 9 B P B 8,708 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » » 16 » » » 11,702 »<br />
s> » s i barlast 1 i> B B 798 »<br />
Till » afgingo med last 15 » s> T> 10,605 »<br />
» 5> » i barlast 25 » » » 19,712 »<br />
Almin<strong>de</strong>lig öcon<strong>om</strong>isk Oversigt.<br />
Uagtet <strong>de</strong> glimren<strong>de</strong> Forhaabninger, hvortil Forhol<strong>de</strong>ne ved Udgangen af<br />
Aaret 1887 syntes at berettige, til<strong>de</strong>ls ere blevne skuffe<strong>de</strong>, maa <strong>de</strong>t forlöbne<br />
Aar alligevel betegnes s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t Hele taget sær<strong>de</strong>les tilfredsstillea<strong>de</strong>. Det var<br />
i financiel Henseen<strong>de</strong> et mærkeligt Aar, betegnet ved jevn Fremgang i <strong>de</strong> fleste<br />
Forretningsbrancher, men i andre ved et glimren<strong>de</strong> Held til en Tid, efterfulgt<br />
af pludselig Standsning og til<strong>de</strong>ls Samnienfal<strong>de</strong>n, u<strong>de</strong>n at dog nogen generel<br />
Crisis <strong>de</strong>raf resultere<strong>de</strong>. I Aarets förste Halv<strong>de</strong>l bl<strong>om</strong>stre<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>lens samtlige<br />
Grene, Omsætningen paa Pengcmarke<strong>de</strong>t naae<strong>de</strong> en hidtil ukjendt Höi<strong>de</strong>,<br />
Adgangen til Laan var let og efter herværen<strong>de</strong> Forhold billig, saavel Exporten<br />
s<strong>om</strong> især Importen vare usædvanlig store, Jordbrugets Producter sto<strong>de</strong> i höi<br />
Pris, og Værdien af fast Eiend<strong>om</strong> i Stæ<strong>de</strong>rne samt af Mineaetier stege med<br />
en saa volds<strong>om</strong> Fart, at <strong>de</strong>t le<strong>de</strong><strong>de</strong> til al<strong>de</strong>les vil<strong>de</strong> Speculationer. »The Silver<br />
Bo<strong>om</strong>», eller Storspeculationen i Sölvmineactier, <strong>om</strong>nævnt i Consulatets forrige<br />
Aarsberetning, dö<strong>de</strong> imidlertid ganske ud i April—Juni, og Actiernes Pris dalo<strong>de</strong><br />
ned til normale Grændser; men efter <strong>de</strong>tte Tidspunkt syntes Publicum<br />
med foröget Iver at ven<strong>de</strong> sig til Dannelsen af nye Aotieselskaber. Der indregistrere<strong>de</strong>s<br />
i Melbourne i Aarets Löb ikke mindre end 270 saadanne med<br />
en samlet Actiecapital af £ 50,000,000. Herved er dog at mærke, at ved<br />
Aetieselskabemes Dannelse er i Almin<strong>de</strong>lighed kun en Brök<strong>de</strong>l af <strong>de</strong>n tegne<strong>de</strong><br />
Capital bleven indbetalt, og ofte er <strong>de</strong>r stillet i Udsigt, at heller ikke senere<br />
nogen vi<strong>de</strong>re Del af samme skal indkal<strong>de</strong>s, saale<strong>de</strong>s at nævnte S. 50,000,000<br />
nærmest bör betegnes s<strong>om</strong> en n<strong>om</strong>inel Værdi, af hvilken neppe mere end en<br />
Fjer<strong>de</strong><strong>de</strong>l kan formo<strong>de</strong>s at være indbetalt — Resten representerer alene en Forpligtelse<br />
for Fremti<strong>de</strong>n. Det tör vel befrygtes, at en god Del af <strong>de</strong> nydanne<strong>de</strong><br />
Selskaber kun ville friste en kort Tilværelse, og at ialfald Udsigten til et rimeligt<br />
Udbytte for mange Actieeiere er böist problematisk. Mindre heldigt<br />
synes <strong>de</strong>t ogsaa at være, at forholdsvis faa af <strong>de</strong> nye Selskaber have industriel<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 39
610<br />
Virks<strong>om</strong>hed eller Vare<strong>om</strong>sætning til Pormaal, i <strong>de</strong>t en Flerhed af <strong>de</strong>m ere<br />
Bankinstituter eller Bygningssyndicater.<br />
Coloniens Vare<strong>han<strong>de</strong>l</strong> fik i <strong>1888</strong> ingen an<strong>de</strong>n væsentlig Udvi<strong>de</strong>lse end <strong>de</strong>n,<br />
s<strong>om</strong> betinges af <strong>de</strong>t stærkt opdrevne in<strong>de</strong>nlandske Behov. Byggeforeningernes<br />
Virks<strong>om</strong>hed foranledige<strong>de</strong> stærkt foröget Efterspörgsel efter alleslags Bygningsmateriale,<br />
navnlig Trælast, Cement og Mursten, i hvilke Varer <strong>de</strong>r gjor<strong>de</strong>s en stor<br />
Omsætning til höie Priser. Den större Del af Melbourne Citys Hovedga<strong>de</strong>r<br />
ere i Löbet af nogle faa Aar blevne <strong>om</strong>bygge<strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t en Mæng<strong>de</strong> simple, men<br />
soli<strong>de</strong> og ingenlun<strong>de</strong> gamle en-, to- og treetages Huse ere blevne nedrevne for<br />
at give Pläds for elegante Forretningspaladser paa 6 til 9 eller 10 Etager efter<br />
Mönster fra Europas og Americas Storstæ<strong>de</strong>r. Ogsaa paa <strong>de</strong>tte Gebet har Rigd<strong>om</strong>men,<br />
s<strong>om</strong> vanligt, le<strong>de</strong>t til Overdaad og Luxus. Storspeculationen i T<strong>om</strong>ter<br />
og Huse var henimod Midten af Aaret dreven saa vidt, at alle förnuftige<br />
Folk indsaa, Toppunctet snart maatte være naaet, og mange begyndte at frygte<br />
en nærforestaaen<strong>de</strong> Crisis. Priserne vedbleve dog at stige, <strong>om</strong> end noget Iangs<strong>om</strong>mere,<br />
indtil i Slutningen af November, da et Omslag pludselig —• og, s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>t har været paastaaet, med unödig Hast — fremkaldtes ved <strong>de</strong> Forholdsregler,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> le<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Bankinstituter da toge, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> efter fælles-<br />
Overensk<strong>om</strong>st samtlige ophörte at y<strong>de</strong> vi<strong>de</strong>re Stötte til Speeulationer i T<strong>om</strong>ter<br />
og Byggeforetagen<strong>de</strong>r og til samme Tid forhöie<strong>de</strong> Renten med 1 %. Vistnok<br />
forvoldte <strong>de</strong>nne pludselige Standsning flere individuelle Tab, og nogle enkelte,<br />
altfor dristige Speculanter gik fallit, liges<strong>om</strong> nogle faa Actieselskaber, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong><br />
vovet sig for vidt og nu maatte realisere à tout prix, ruinere<strong>de</strong>s. Men Fallitter<br />
i vi<strong>de</strong>re Udstrsekning fremkaldtes dog ikke, uagtet samtidig andre Forhold,<br />
s<strong>om</strong> ne<strong>de</strong>nfor nærmere skulle <strong>om</strong>tales, indvirke<strong>de</strong> uheldigt paa Coloniens<br />
Han<strong>de</strong>l, og i <strong>de</strong>t store taget reducerer Virkningen sig niaaske til, at Byeiend<strong>om</strong>me<br />
for en Tid have ophört at stige i Pris, samt at en uforholdsmæssig<br />
stor Sum er unddraget Han<strong>de</strong>len og nedlagt i Speeulationer, <strong>de</strong>r först <strong>om</strong> flere<br />
Aar ville kunne ventes at give noget Udbytte. Dette sidste er vistnok mindre<br />
heldigt, men naar hensoes til at Melbournes Folkmæng<strong>de</strong> fra Udgangen af 1880<br />
til Udgangen af <strong>1888</strong> har voxet fra 277,200 til 430,970, altsaa med ikke<br />
laDgt fra 20,000 aarlig, tur<strong>de</strong> <strong>de</strong>t maaske ikke være for dristigt at antage, at<br />
<strong>de</strong> fleste Speculanter, s<strong>om</strong> have nedlagt Penge i T<strong>om</strong>ter u<strong>de</strong>nfor Melbournes<br />
nuværen<strong>de</strong> Grændser, og s<strong>om</strong> have Raad til at vente, in<strong>de</strong>n ret mange Aar<br />
ville kunne erhol<strong>de</strong> en rimelig Rente af sine Capitaler. Indrömmes maa <strong>de</strong>t<br />
vel, at <strong>de</strong>n ful<strong>de</strong> Virkning af adskillige Tab ikke vil vise sig för i Löbet af<br />
in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar og til<strong>de</strong>ls endog långt senere, men da <strong>de</strong> legitime Forretninger<br />
i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar have været af bety<strong>de</strong>ligt Omfång, og i <strong>de</strong>t Hele<br />
givet sær<strong>de</strong>les tilfredsstillen<strong>de</strong> Resultater, tor <strong>de</strong>t vel haabes, at heller ikke<br />
1889 vil bringe större financielle Ulykker, ihvorvel Stillingen for enkelte, især<br />
Bygningsspeculanter, synes noget precair. Man tror i <strong>de</strong>nne Förbin<strong>de</strong>lse at<br />
bur<strong>de</strong> nævne, at man ikke er uvi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> <strong>om</strong>, at <strong>de</strong>r i senere Ti<strong>de</strong>r herfra er<br />
indsendt Rapporter, i hvilke Stillingen sees i et långt mörkere Lys; men man<br />
vover at tro, at Forfatterne af disse have un<strong>de</strong>rvur<strong>de</strong>ret saavel <strong>de</strong>tte Lands<br />
store naturlige Rigd<strong>om</strong>skil<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> Störreisen af <strong>de</strong>n in<strong>de</strong>n Lan<strong>de</strong>t opspare<strong>de</strong><br />
Capital, og <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n overseet, hvad <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> er af væsentlig Betydning,<br />
<strong>de</strong>nne Capitals heldige For<strong>de</strong>ling. S<strong>om</strong> noget sær<strong>de</strong>les betænkeligt<br />
har været paapeget <strong>de</strong>n uforholdsmæssige Tiltagen af Coloniens Import sammenlignet<br />
med Exporten, hvilken ogsaa synes skikket til at vække Uro. Importen<br />
udgjor<strong>de</strong> nemlig:
611<br />
medcna Exporten udviser en forholdsvis langs<strong>om</strong> Stigning, nemlig:<br />
Det maa dog antages, at exceptionelle Forhold i <strong>de</strong> sidste Par Aar have<br />
bidraget bety<strong>de</strong>lig til at bringe Importens Totalsum saa höit op, me<strong>de</strong>ns Exporten<br />
tor förmo<strong>de</strong>s at ville stige mindst i samme Proportion s<strong>om</strong> tidligere.<br />
Paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> synes <strong>de</strong>r dog at være Tegn til, at <strong>de</strong> exlreme Forhold i<br />
vört Forretningsliv foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong> financielle Fölger, hvilke man, s<strong>om</strong> anfört, anser<br />
relativt ufarlige, kan have medfört en an<strong>de</strong>n og værre Virkning, nemlig en<br />
Un<strong>de</strong>rgravelse af <strong>de</strong>n go<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>lsmoral, s<strong>om</strong> hersteds hidtil har hersket, og<br />
har ialfald Antallet af <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> i senere Ti<strong>de</strong>r have staaet anklage<strong>de</strong> for mindre<br />
hæ<strong>de</strong>rlig Fremgangsmaa<strong>de</strong> ved Han<strong>de</strong>lstransactioner, været usædvanlig stort;<br />
men forhaabentlig vil Forhol<strong>de</strong>t ogsaa i <strong>de</strong>n Henseen<strong>de</strong> snart forbedres, naar<br />
roligere Tilstan<strong>de</strong> ätter indtræ<strong>de</strong>. Blandt Forhold s<strong>om</strong> i Slutningen af Aaret<br />
öve<strong>de</strong> en hemmen<strong>de</strong> Indfly<strong>de</strong>lse paa Forretningslivet maa særlig nævnes en stor<br />
Strike blandt Kulminearbei<strong>de</strong>rne i New South Wales, hvilken vare<strong>de</strong> i <strong>om</strong>trent<br />
tre Maane<strong>de</strong>r og s<strong>om</strong>, da Victoria hidtil har faaet sin Kulforsyning saagodts<strong>om</strong><br />
u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> fra <strong>de</strong>nne Nabocoloni, i höi Grad var til Ska<strong>de</strong> for <strong>de</strong> fleste herværen<strong>de</strong><br />
industrielie Anlæg. Ved mange af disse maatte Driften bety<strong>de</strong>lig indskrsenkes,<br />
ved enkelte endog helt standses, og Prisen, saavel paa Stenkul s<strong>om</strong><br />
an<strong>de</strong>t Brændsel og Gas, steg bety<strong>de</strong>lig. Imidlertid viste <strong>de</strong>t sig, at <strong>de</strong>n totale<br />
Bræn<strong>de</strong>mangel, s<strong>om</strong> man en Tidlang befrygte<strong>de</strong>, ikke indtraadte, og tör Striken<br />
have hävt en god Virkning, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n har hendraget <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Opmærks<strong>om</strong>hed<br />
paa Colonien Victorias egne Kulleier, hvilke, skjöndt hidtil kun li<strong>de</strong>t<br />
paaagte<strong>de</strong>, maaske i en nær Fremtid ville vise sig at være af stor Betydning.<br />
Talrige i Aarets Löb foretagne Boringer have lagt for Dagen, at Stenkul af<br />
god Kvalitet og i Lag paa indtil c:a 4 Föds Tykkelse fin<strong>de</strong>s paa flere Ste<strong>de</strong>r,<br />
især i Coloniens östlige Del, men for <strong>de</strong>t meste liggendo saa dybt, at Drift for<br />
nærværen<strong>de</strong> ikke vil<strong>de</strong> være lönnen<strong>de</strong>. Ved Moe i Gippsland har dog i nogle<br />
Aar en mindre Kulmine været regelmæssigen bearbei<strong>de</strong>t, en lignen<strong>de</strong> paatænkes<br />
aabnet i Nærhe<strong>de</strong>n af Jernbanestationen Mirboo, og i <strong>de</strong>n aller sidste Tid skal<br />
man ved Morwell i <strong>de</strong>n samme Trakt af Lan<strong>de</strong>t være stödt paa Kulleier, s<strong>om</strong><br />
i Mægtighed og Kvalitet siges at kunne maale sig med <strong>de</strong>m, <strong>de</strong>r fin<strong>de</strong>s <strong>om</strong>kring<br />
Newcastle i New South Wales, men er <strong>de</strong>t hidtil uvist, hvilken Grad af<br />
Tillid'man tör skjænke Beretningen <strong>om</strong> <strong>de</strong>tte nye Fund.
612<br />
En uheldig Indfly<strong>de</strong>lse af an<strong>de</strong>n Art var Han<strong>de</strong>len udsat for <strong>de</strong>rved at<br />
man fra Juni Maaned til henimod Slutningcn af Aaret var uvia <strong>om</strong>, hvorvidt<br />
Regjeringens Poralag til <strong>om</strong>fatten<strong>de</strong> Forandringer i ToldtariflFen vil<strong>de</strong> blive taget<br />
tilfölge, hvilket foraarsage<strong>de</strong>, at man indtil vi<strong>de</strong>re indskrænke<strong>de</strong> Omsætningen<br />
af flere Varesorter til <strong>de</strong>t mindst mulige. Vedhol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Regnmangel foraarsage<strong>de</strong><br />
Landmæn<strong>de</strong>ne i flere Districter store Tab, s<strong>om</strong> dog opveie<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ls ved<br />
nalmin<strong>de</strong>lig rig Afkastning af Faareavlen, <strong>de</strong>ls ved gjennemgaaen<strong>de</strong> höie Priser<br />
paa Landboproducter.<br />
Colonien Victorias Finantser. Regnskab for Budgetaaret 30 Juni 1887<br />
til 30 Juni <strong>1888</strong> fremlag<strong>de</strong>s af Finantsministeren <strong>de</strong>n 25 Juli og udviste en<br />
Indtægt, inclusive Overskud<strong>de</strong>t fra <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar, af £ 8,236,065 og<br />
en Udgift af £ 7,398,650, fölgelig en Slutballance til næste Åars Credit paa<br />
£ 837,415, s<strong>om</strong> er <strong>de</strong>n höieste man hidtil nogensin<strong>de</strong> har hävt. Statsgjæl<strong>de</strong>n<br />
udgjor<strong>de</strong> pr 30 Juni <strong>1888</strong> £ 34,746,736. For in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar ansloges<br />
Indtægten inclusive <strong>de</strong>n ovennævnte Ballance fra foregaaen<strong>de</strong> Aar til £ 9,073,468<br />
og Udgiften til £ 8,984,982. Hvad Budgetförslaget in<strong>de</strong>holdt af væsentlig nyt<br />
var især bety<strong>de</strong>lige Forandringer, mest Nedsættelser i ToldtariflFen, Forögelse<br />
fra £ 310,000 til 450,000 af Bidrag til Landc<strong>om</strong>muner, Anven<strong>de</strong>lse af £<br />
250,000 <strong>de</strong>ls til Præmier for Jordbruget og <strong>de</strong>ls til Fremme af Folkets tekniske<br />
Uddannelse, Nedsættelse af Jernbanernes Fragtregulativ, beregnet at ville<br />
foraarsage en Formindskelse i Indtægt af £ 50,000, bety<strong>de</strong>lige Statstilskud til<br />
Vandledningsarbei<strong>de</strong>r og en<strong>de</strong>lig, hvad <strong>de</strong>r maaske var <strong>de</strong>t populæreste af samtlige<br />
Forslag, Nedsættelse af Brevportoen in<strong>de</strong>n Colonien fra 2 d. til 1 d. for<br />
enkelt Brev. Paa Grund af <strong>de</strong>n Modtagelse, s<strong>om</strong> Budgetförslaget fik i Parliamentet,<br />
blev <strong>de</strong>t dog i sin Helhed taget tilbage for at forelægges <strong>de</strong>t næste<br />
Parliament efter nye Valg, <strong>de</strong>r i disse Dage ere foretagne.<br />
Pengemarke<strong>de</strong>t. I Aarets förste Halv<strong>de</strong>l var Tilgangen paa Penge usædvanlig<br />
rig, saale<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>r var tilste<strong>de</strong> långt mere end hvad Bankerne i sine<br />
reguliere Forretninger kun<strong>de</strong> anven<strong>de</strong>. Dette le<strong>de</strong><strong>de</strong> <strong>de</strong>m til at söge Anbringelse<br />
i andre Retninger, hvilket anses i höi Grad at have bidraget til at<br />
fremkal<strong>de</strong> og nære Overspeculationen i Lan<strong>de</strong>iend<strong>om</strong>me og Actier. Til Pengemarke<strong>de</strong>ts<br />
Lethed bidrog vel ogsaa bety<strong>de</strong>lig <strong>de</strong>n i Consulatets forrige Aarsberetning<br />
<strong>om</strong>talte heldige Placering paa Londonmarke<strong>de</strong>t i Januar Maaned <strong>1888</strong><br />
af £ 1,500,000, udgjören<strong>de</strong> en Del af Colonien Victorias senest beslutte<strong>de</strong><br />
Statslaan paa 8 Millioner. I August og September blev Pengemarke<strong>de</strong>t noget<br />
mere stringent, men <strong>de</strong>t var först henimod Slutningen af October at Bankerne<br />
forhöie<strong>de</strong> Renten og toge <strong>de</strong> oven<strong>om</strong>handle<strong>de</strong> rigoröse Forholdsregler for at<br />
Btandse Overspeculationen i Byeiend<strong>om</strong>me. Naar herved hverken forvoldtes mange<br />
eller store Fallitter og Bankerne selv ingen bety<strong>de</strong>ligere Tab led, tör <strong>de</strong>tte vel<br />
betragtes s<strong>om</strong> Bevis saavel paa Folkets i <strong>de</strong>t Hele taget soli<strong>de</strong> öcon<strong>om</strong>iske Stilling<br />
s<strong>om</strong> paa, at Bankerne ved fornö<strong>de</strong>n Forsigtighed hav<strong>de</strong> vidst at begrændse<br />
sine Udlaan.<br />
Bankrenten udgjor<strong>de</strong>:
613<br />
»Building Societies» indrömme<strong>de</strong> s<strong>om</strong> vanligt 1, l'/i til 2 % höiere Rente<br />
for Deposita, i senere Tid gave <strong>de</strong> enkeltvis endog lige til 8 % for Indskud<br />
paa helt Aar.<br />
Re<strong>de</strong>gjörelsen for Melbourne Savings Bank ty<strong>de</strong>r paa V els tand blandt Folket.<br />
Der indsattes nemlig i sidste Regnskabsaar, en<strong>de</strong>n<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 30 Juni <strong>1888</strong>,<br />
£ 1,777,567 og udtoges £ 1,441,583. Til Indsky<strong>de</strong>res Credit henstod ved<br />
Regnskabsaarets Udgang £ 1,757,200, og var Indsky<strong>de</strong>rnes Antal da c:a 102,000<br />
mod kun 16,500 for 9 Aar si<strong>de</strong>n. Renten var s<strong>om</strong> i tidligero Aar 4 % af<br />
mindste Maanedsballance. En ny Anordning, hvis Hensigtsmæssighed <strong>de</strong>t glimren<strong>de</strong><br />
Resultat har lagt for Dagen, er at Sparebanken höi<strong>de</strong>s aaben for Indskud<br />
(men ei for Udtagning) hver Löverdagaften fra 7—9. Exempelvis anföres<br />
at paa Löverdagsaftnerne i Juni Maaned gjor<strong>de</strong>s e:a 15,500 Indskud,<br />
hvoraf 253 af nye Indsky<strong>de</strong>re. I Postsparekasserne, hvis Antal var 280, in<strong>de</strong>stod<br />
ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse c:a £ 1,400,000. Der indsattes i Aarets Löb £<br />
957,456 og udtoges £ 864,806. Renten var 4 %.<br />
Gul<strong>de</strong>xporten i <strong>1888</strong> var ikke över mid<strong>de</strong>ls, <strong>de</strong>ls fordi <strong>de</strong>t ved Minerne<br />
udvundne Kvantum var mindre end i <strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar og <strong>de</strong>ls fordi<br />
Uldmarke<strong>de</strong>ts forbedre<strong>de</strong> Stilling reducere<strong>de</strong> Nödvendighe<strong>de</strong>n af at dække paa<br />
London ved Skibning af Guld.<br />
Vdstillingen. Til Min<strong>de</strong> <strong>om</strong> Hundre<strong>de</strong>aarsdagen efter <strong>de</strong> förste engelske<br />
Colonisters Landstigning i Australien, afholdtes i Melbourne en Ver<strong>de</strong>nsudstilling,<br />
<strong>de</strong>r aabne<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 1 August <strong>1888</strong> og afslutte<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 31 Januar 1889.<br />
Det vil<strong>de</strong> visselig været heldigt, <strong>om</strong> Exportörerne i De forene<strong>de</strong> Riger i större<br />
Udstrækning hav<strong>de</strong> benyttet <strong>de</strong>nne udmærke<strong>de</strong> Anledning til at gjöre sine Varer<br />
kjendte paa <strong>de</strong>t australiske Marked. Kun faa af <strong>de</strong>m meldte sig s<strong>om</strong> Udstillere,<br />
og af disse var <strong>de</strong>r igjen flere, s<strong>om</strong> ingen Udstillingsgjenstan<strong>de</strong> sendte.<br />
Alligevel var <strong>de</strong>n svensk-norske Af<strong>de</strong>ling saavel i kvantitativ s<strong>om</strong> kvalitativ<br />
Henseen<strong>de</strong> formentlig <strong>de</strong>n bedste i »The Minor Courts», d. v. s. <strong>de</strong>n Seetion,<br />
hvortil samtlige Udstillere fra ei officielt representere<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> vare henviste,<br />
ihvorvel <strong>de</strong>n nok for <strong>de</strong>n Del af Publicum, s<strong>om</strong> ej forstaar at tage i Betragtning<br />
<strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lige Forskjel i Vilkaar for Udstillere fra Lan<strong>de</strong> <strong>de</strong>r ere officielt<br />
representere<strong>de</strong>, og fra <strong>de</strong>m <strong>de</strong>r — s<strong>om</strong> De forene<strong>de</strong> Riger ved <strong>de</strong>nne<br />
Anledning — ikke ere <strong>de</strong>t, maatte tage sig y<strong>de</strong>rst tarveligt ud i Sammenligning<br />
med f. Ex. <strong>de</strong>n tydske eller franske, og tör vor Deltagelse i <strong>de</strong>n nu afslutte<strong>de</strong><br />
Udstilling have været af ei li<strong>de</strong>n Betydning. De udstille<strong>de</strong> Gjenstan<strong>de</strong>s<br />
go<strong>de</strong> Egenskaber anerkjendtes fuldt ud af <strong>de</strong> forskjellige Juryer, s<strong>om</strong> belönne<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>m med et stort Antal Præmier, i<strong>de</strong>t af 37 udstille<strong>de</strong> Nummere erholdt<br />
18 förste Præmie (Hesteskosöm, Öxer, Punch, Öl og forskjellige Sorter<br />
hermetisk ncdlagte Fö<strong>de</strong>varer), 11 erholdt an<strong>de</strong>n og 3 tredie d:o, altsaa tilsammen<br />
32 Præmier, hvoraf 20 tilerkjendtes norske og 12 svenske Udstillere.<br />
I disse Tal indbefattes af Kunstværker kun <strong>de</strong> af F. Böe udstille<strong>de</strong> Malerier,<br />
i<strong>de</strong>t vore andre nordiske Kunstnere hav<strong>de</strong> valgt at udstille i <strong>de</strong>n tydske Af<strong>de</strong>ling.<br />
Deres Værker, af hvilke flere præmiebelönne<strong>de</strong>s, ere <strong>de</strong>rfor i Udstillingscatalogen<br />
anförte s<strong>om</strong> tydske, og selv ansees <strong>de</strong> af Publicum s<strong>om</strong> tilhören<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>n tydske Nation. Udstillingen gav et bety<strong>de</strong>ligt Un<strong>de</strong>rskud, <strong>de</strong>r, naar<br />
<strong>de</strong>t en<strong>de</strong>lig Regnskab fremlægges, formo<strong>de</strong>s at ville andrage til c:a £ 200,000,<br />
men an<strong>de</strong>t var neppe at vente efter <strong>de</strong>t i Forhold til <strong>de</strong> australiske Coloniers<br />
tyn<strong>de</strong> Befolkning vel storarte<strong>de</strong> Anlæg.<br />
Skibsfarten og Fragtmarke<strong>de</strong>t. Skibsfarten paa Victoria er i jævnt og<br />
atærkt Tiltagen<strong>de</strong>. De officielle statistiske Opgaver, s<strong>om</strong> foreligge, strække sig<br />
ei længere end til Udgangen af 1887 og udvise, at Coloniens Havne i nævnte<br />
Aar besögtes af 2,435 Fartöier drægtige 1,920,180 Tons. Af disse vare:
614<br />
Af <strong>de</strong>n i 1887 indklarere<strong>de</strong> Tonnage k<strong>om</strong> liges<strong>om</strong> i <strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar <strong>om</strong>trent <strong>de</strong> to Tredie<strong>de</strong>le paa <strong>de</strong>n intercoloniale Fragtfart.<br />
For <strong>1888</strong> foreligger endnu ei officielle Opgaver, men er <strong>de</strong>t ialfald sikkert<br />
at Skibsfarten paa Victoria i <strong>de</strong>tte Aar har været bety<strong>de</strong>ligt större end<br />
i noget foregaaen<strong>de</strong>.<br />
Der ank<strong>om</strong> i <strong>1888</strong>:<br />
Ialt ank<strong>om</strong> altsaa fra fremme<strong>de</strong> Ver<strong>de</strong>ns<strong>de</strong>le 170 Dampskibe og 393 Seilskibe<br />
drægtige tilsammen 842,804 Tons, mod 153 Dampskibe og 312 Seilskibe<br />
drægtige 669,495 Tons i 1887, altsaa en Forögelse af 98 Skibe og 177,835<br />
Tons.<br />
Heraf ank<strong>om</strong> en usædvanlig stor Mæng<strong>de</strong> i Aarets sidste tre Maane<strong>de</strong>r<br />
Angivelig opgik Drægtighe<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> Skibe, s<strong>om</strong> i Midten af December henlaa<br />
i Melbourne, til c:a 120,000 Tons, mod 50,000 Tons ved samme Tidspunct <strong>de</strong>t<br />
foregaaen<strong>de</strong> Aar. Uagtet <strong>de</strong>r stadig med Kraft har været arbei<strong>de</strong>t paa Havnens<br />
Forbedring og Udvi<strong>de</strong>lse, viste <strong>de</strong>n sig dog un<strong>de</strong>r disse exceptionelle Forhold<br />
utilstrækkelig for Behovet, og kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>t ikke undgaaes at flere Fartöier<br />
i Aarets sidste Del fik et uforholdsmæssigt långt Ophold. Dette gik dog mest
615<br />
uà över <strong>de</strong> störste Skibe, hvilke forme<strong>de</strong>lst sit Dybgaaen<strong>de</strong> vare henviste til<br />
at losse og la<strong>de</strong> i <strong>de</strong>n ydre Havn, Hobson Bay. De mindre Fartöier, hvortil<br />
<strong>de</strong> svenske og norske i Almin<strong>de</strong>lighed hörte, vare forholdsvis bedre stille<strong>de</strong>,<br />
i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> kun<strong>de</strong> losse ved Melbourne Wharf, hvor <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> oftest fandtes tilstrækkelig<br />
Kaiplads, og Havnevæsenets Bestræbelser for at udnytte <strong>de</strong>nne bedst<br />
mulig, foranledige<strong>de</strong> ofte fra <strong>de</strong>ts Si<strong>de</strong> et Tryk paa Kjöbman<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>r bidrog<br />
til at skaffe vore Fartöier, naar <strong>de</strong> först vare k<strong>om</strong>ne paa sin Losseplads, hurtigere<br />
Expedition.<br />
Opseilingen gjennem Flo<strong>de</strong>n til Melbourne Wharf kan nu til enhver Tid<br />
passeres af Fartöier paa 18' Dybgaaen<strong>de</strong>. Un<strong>de</strong>r sær<strong>de</strong>les gunstige Forhold<br />
•k<strong>om</strong> i Aarets Löb tven<strong>de</strong> Fartöier op u<strong>de</strong>n Uheld med et Dybgaaen<strong>de</strong> af 19'<br />
9", men flere Grundstödninger af Fartöier, s<strong>om</strong> kun stak ubety<strong>de</strong>ligt över 18',<br />
have vist, at man ei kan gjöre Regning paa at k<strong>om</strong>me op med större Dybgaaen<strong>de</strong>,<br />
noget s<strong>om</strong> ved Befragtning paa <strong>de</strong>nne Havn bör vel iagttages, da Lægterage<br />
hersteds pleier at være enormt dyr og iaar har holdt sig i c:a 14 sh.<br />
pr Standard for <strong>de</strong>n korte Distanee fra Hobson Bay til Melbourne Wharf, og<br />
endog til <strong>de</strong>nne höie Sats have Lasgtere ofte ikke været at erhol<strong>de</strong>.<br />
Muddringer i Flo<strong>de</strong>n paagaa med stor Kraft for at uddybe <strong>de</strong>n til 20',<br />
og tænkes y<strong>de</strong>rligere anskaffet flere Mud<strong>de</strong>rapparater af förste Classe <strong>de</strong>ls for<br />
<strong>de</strong>tte Oiemed, <strong>de</strong>ls for Muddring i Hobson Bay, men tor ialfald i nærmeste<br />
Aar ikke paaregnes at Fartöier af större Dybgaaen<strong>de</strong> end hidtil skulle kunne<br />
fly<strong>de</strong> op til Melbourne Wharf. Anlæg af store Dokker i West Melbourne<br />
Swamp er besluttet og til<strong>de</strong>ls paabegyndt, men disse Arbei<strong>de</strong>r kunne ei ventes<br />
at blive fuldförte för <strong>om</strong> flere Aar.<br />
Der er for nærværen<strong>de</strong> en stærk Opinion for en y<strong>de</strong>rligere Reduction af<br />
Lodspengene end i <strong>de</strong>n forrige Aarsberetning nævnte, og ansees <strong>de</strong>t sandsynligt,<br />
at en saadan in<strong>de</strong>n kort kan imö<strong>de</strong>sees.<br />
Det har ofte vist sig, at Fragterne i <strong>de</strong> australiske Farvan<strong>de</strong> betinges af<br />
andre Faetorer end <strong>de</strong>, <strong>de</strong>r bestemnie Ver<strong>de</strong>nsfragtmarke<strong>de</strong>ts Stilling. Saale<strong>de</strong>s<br />
öve<strong>de</strong> ogsaa <strong>de</strong>n store Stigning i Fragterne, s<strong>om</strong> begyndte i Europa mod<br />
Slutningen af 1887, ikke nogen syn<strong>de</strong>rlig stor Indfly<strong>de</strong>lse i disse fjerne Farvan<strong>de</strong>,<br />
maaske til<strong>de</strong>ls af <strong>de</strong>n Grund, at <strong>de</strong> australiske Fragter ikke tidligere<br />
vare trykke<strong>de</strong> ned til et saadant Lavmaal s<strong>om</strong> <strong>de</strong> övrige, og grun<strong>de</strong>t paa uheldige<br />
Forhold i Aarets sidste Del, tör vört Fragtmarked i <strong>de</strong>t Hele ikke have<br />
været for<strong>de</strong>lagtigere i <strong>1888</strong> end i <strong>de</strong>t foregaaendo Aar. En staarkt opadgaaen<strong>de</strong><br />
Ten<strong>de</strong>nts gjor<strong>de</strong> sig i Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> med Hensyn til<br />
<strong>de</strong> for De forene<strong>de</strong> Bigcrs Fartöier y<strong>de</strong>rst vigtige Kulfragter fra New South<br />
Wales til Havue paa Nordamerikas Vestkyst, hvilke, efter i 1886 at have været<br />
ne<strong>de</strong> i 8 sh. 6 d., i Januar Maaned <strong>1888</strong> vare stegne til 22 sh. 6 d. og<br />
i Marts naae<strong>de</strong> 27 sh. og undtagelsesvis uogle d. höiere, paa hvilken Höi<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
holdt sig indtil i September, da en stor i tre Maane<strong>de</strong>r varen<strong>de</strong> Strike blandt<br />
Kulminearbei<strong>de</strong>rne i New South Wales <strong>om</strong>trent standse<strong>de</strong> al Kultransport. Beklages<br />
maa, at i <strong>de</strong>n ret länge Perio<strong>de</strong>, hvori <strong>de</strong> höie Kulfragter herske<strong>de</strong>,<br />
forholdsvis faa svenske og norske Skibe fik dragé For<strong>de</strong>l <strong>de</strong>raf, <strong>de</strong>ls fordi <strong>de</strong><br />
vare slutte<strong>de</strong> hjemmefra til lavere Satser, <strong>de</strong>ls fordi <strong>de</strong> til fuld Fragt slutte<strong>de</strong><br />
for en stor Del ei ank<strong>om</strong> til Newcastle för efter Strikens Udbrud og da maatte<br />
söge sine Certepartier hæve<strong>de</strong> for at forseile i Ballast. De faa s<strong>om</strong> seile<strong>de</strong><br />
med Kul til <strong>de</strong> höie Fragter og retournere<strong>de</strong> med Trælast fra Puget Sound<br />
opnaae<strong>de</strong> et glimren<strong>de</strong> Resultat. Un<strong>de</strong>r Striken ophobe<strong>de</strong>s i Neweastle Havn<br />
et saa stort Antal Skibe, at <strong>de</strong>tte nödvendigvis maatte virke ö<strong>de</strong>læggen<strong>de</strong> paa<br />
Kulfragterne, og Virkningen af Striken strakte sig långt vi<strong>de</strong>re, i<strong>de</strong>t et stort<br />
Antal Skibe, <strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r normale Forhold skul<strong>de</strong> været optagne med Kultrans-
616<br />
port, nu sögte an<strong>de</strong>n Sysselsættelse og <strong>de</strong>rved y<strong>de</strong>rligere trykke<strong>de</strong> <strong>de</strong>t til Överflöd<br />
fyldte Marked, hvilket blev saa meget mere mærkbart, s<strong>om</strong> Hve<strong>de</strong>höeten<br />
slog feil.<br />
Trælasttransporten fra Havne paa Nordamerikas Vestkyst var i Aaretsförste<br />
Halv<strong>de</strong>l mindre end sædvanlig, men i Aarets an<strong>de</strong>n Halv<strong>de</strong>l större end<br />
i noget tidligere helt Aar. Fragterne i <strong>de</strong>nne Fartsled holdt sig sær<strong>de</strong>les go<strong>de</strong>,<br />
i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> fra 50 à 52 sh. 6 d. i Januar <strong>1888</strong> ere jevnt stegne til 57 sh. 6 d.<br />
Transporten af Trælast fra Norge og Sverige foregik i 75 Fartöier paa<br />
tilsammen 74,200 Tons, hvoraf 31 norske drægtig 26,794, 11 svenske drægtig<br />
7,436 Tons og 21 tydske samt 12 Fartöier tilhören<strong>de</strong> fremme<strong>de</strong> Nationer.<br />
Fragterne variere<strong>de</strong> bety<strong>de</strong>ligt og sto<strong>de</strong> for <strong>de</strong> i Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret ank<strong>om</strong>ne<br />
i £ 4. 0. 0 pr Std fra norske Havne og forholdsvis fra Östersöen. Senere<br />
ere <strong>de</strong> vedblevne at stige og skal <strong>de</strong>r angivelig nu være Fartöier un<strong>de</strong>rveis<br />
med Fragt af £ 7. 0. 0 fra Norge. Coneurransen med tydske og engelske<br />
Skibe i <strong>de</strong>nne Fartsled vil utvivls<strong>om</strong>t blive skarpere og vanskeligeré at udhol<strong>de</strong><br />
<strong>om</strong> vore Re<strong>de</strong>rier ei snart skaffe sig större og for Öieme<strong>de</strong>t passen<strong>de</strong> Skibe.<br />
Da væsentlig samme Fragtsatser erhol<strong>de</strong>s, hvad enten Fartöierne ere store eller<br />
smaa, er <strong>de</strong>t i <strong>de</strong>nne Fart bedre jo större Fartöierne ere, forudsat at <strong>de</strong> kunne<br />
fly<strong>de</strong> op til Melbourne Wharf, hvilket, s<strong>om</strong> anfört, for Ti<strong>de</strong>n er nraligt med<br />
18 Föds Dybgaaen<strong>de</strong> eller lidt <strong>de</strong>rover og <strong>om</strong> nogle Aar med 20 Föds. I<br />
<strong>de</strong>nne Förbin<strong>de</strong>lse tror man at bur<strong>de</strong> henhol<strong>de</strong> sig til hvad man i forrige Aarsberetning<br />
udtalte <strong>om</strong> Udsigterne til lönnen<strong>de</strong> Fart for regulære Jernseilskibslinier<br />
mellem De forene<strong>de</strong> Riger og Australien.<br />
En Foranstaltning, hvis Hensigtsmæssighed snart skul<strong>de</strong> vise sig, vil<strong>de</strong><br />
være, at alle vore hertil ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Fartöier, s<strong>om</strong> ere bestemte til Fart enten<br />
paa Puget Sound eller til Kystfart med australisk Trælast, för Afreisen<br />
hjemmefra forsyne<strong>de</strong>s med en Dampwineh til Brug ved Lastning og Lösning.<br />
En saadan vil angivelig kun<strong>de</strong> erhol<strong>de</strong>s for ubety<strong>de</strong>ligt över £ 100 — eller<br />
for henimod £ 200, <strong>om</strong> <strong>de</strong>n toges noget kraftigere, saa <strong>de</strong>n tillige kun<strong>de</strong> benyttes<br />
til Ankerhivning etc. — og vil<strong>de</strong> efter al Sandsynlighed være optjent<br />
för et Aar var gaaet. At fin<strong>de</strong> Sömænd, s<strong>om</strong>, mod et ganske ubety<strong>de</strong>ligt Hyretillæg,<br />
kun<strong>de</strong> paatage sig at passé Maskinen vil neppe være vanskeligt, og <strong>om</strong><br />
man efter endte Reiser skul<strong>de</strong> önske at afhæn<strong>de</strong> <strong>de</strong>n her, vil i Almin<strong>de</strong>lighed<br />
en god Pris for samme kunne paaregnes.<br />
Uldfragterne til Boston, s<strong>om</strong> i tidligere Aar næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> have gaaet<br />
paa svensk eller norsk Kjol, optoges i <strong>1888</strong> til<strong>de</strong>ls af Fremme<strong>de</strong> og vare Raterne<br />
snarere fal<strong>de</strong>n<strong>de</strong> end stigen<strong>de</strong>.<br />
Samtlige svenske og norske Skibe, s<strong>om</strong> i <strong>1888</strong> ank<strong>om</strong> til Districtet, in<strong>de</strong>hav<strong>de</strong><br />
Trælafit med Undtagelse af et drægtig 516 Tons, <strong>de</strong>r bragte en Ladning<br />
Stykgods til Vieeconsulsstationen Hobart.<br />
Med Stykgods fra Hamburg ank<strong>om</strong> tven<strong>de</strong> norske Skibe paa 1,036 og<br />
1,165 Tons til Fragter £ 2,100 og £ 2,200, og fra New-York med lignen<strong>de</strong><br />
Last et norsk Skib paa 1,296 Tons til Fragt £ 2,500.<br />
Med Sukker ank<strong>om</strong> i <strong>1888</strong> kun et norsk Skibe fra Mauritius.<br />
Med Eve<strong>de</strong> afgik et norsk Staalskib paa 1,216 Tons til Falmouth f. O.<br />
med Fragt 27 Sh. og et an<strong>de</strong>t paa 491 Tons til Fragt 28 Sh. til Queenstown<br />
f. O. Fragterne begyndte med 30 Sh., men <strong>de</strong>elinere<strong>de</strong> til 25 Sh. og var <strong>de</strong>r<br />
kun faa af <strong>de</strong>m i Marke<strong>de</strong>t, da <strong>de</strong>t snart viste sig, at Hösten <strong>1888</strong>—89 vil<strong>de</strong><br />
blive mislig. Hvad <strong>de</strong>r exportere<strong>de</strong>s gik <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n mest i Smaapartier med <strong>de</strong><br />
Tegulære Seil- og Dampskibslinier.<br />
Forholdsvis mange svenske og norske Skibe sögte herfra til Sukkerhavne<br />
i Ostindien, <strong>de</strong>ls directe, <strong>de</strong>ls via New South Wales, og synes <strong>de</strong> <strong>de</strong>rfra opnaa-
617<br />
e<strong>de</strong> Hjemfragter i Almin<strong>de</strong>lighed at have været ret tilfredsstillen<strong>de</strong>. For Fartöier<br />
med <strong>de</strong>nne Bestemmelse vil <strong>de</strong>t inaaske i flere Tilfæl<strong>de</strong> lönne sig at hersteds<br />
kjöbe Ballast af Newcastle-Kul, s<strong>om</strong> erhol<strong>de</strong>s hurtigt og forholdsvis billigt,<br />
iaar til 18 Sh. eller 18 Sh. 6 D. pr Ton f. o. b., ine<strong>de</strong>ns Ballast koste<strong>de</strong><br />
5 Sh. 3 D. og leverere<strong>de</strong>s langs<strong>om</strong>t.<br />
Enkelte Fartöier befragte<strong>de</strong>s hersteds at läste Coprah paa Sydhavsöerne<br />
for Europa, og synes <strong>de</strong> opnaae<strong>de</strong> Fragter at have været ret go<strong>de</strong>. I <strong>de</strong>nne<br />
Fart <strong>de</strong>ltoge 4 norske og 2 svenske Skibe.<br />
Af Guanofragter var <strong>de</strong>r kun faa i Marke<strong>de</strong>t.<br />
Man tilla<strong>de</strong>r sig ätter at gjöre opmærks<strong>om</strong> paa Feilagtighe<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>n Opfatning,<br />
s<strong>om</strong> synes at raa<strong>de</strong> hos vore Re<strong>de</strong>rier, at Fragten for Fartöier, s<strong>om</strong><br />
seile i <strong>de</strong> australiske Farvan<strong>de</strong>, altid eller næsten altid kunne sluttes lige godt<br />
i London s<strong>om</strong> her. Dette er saa laugtfra Tilfæl<strong>de</strong>t, at <strong>de</strong>t meget mere er<br />
hele Klasser af Fragter, <strong>de</strong>r aldrig eller y<strong>de</strong>rst sjel<strong>de</strong>n k<strong>om</strong>me i Londonmarke<strong>de</strong>t.<br />
Dette gjæl<strong>de</strong>r fornemmelig <strong>de</strong> mange ofte sær<strong>de</strong>les go<strong>de</strong> intercoloniale<br />
Fragter, for hvilke rigtignok i Almin<strong>de</strong>lighed kun söges ganske smaa Fartöier,<br />
men enkeltvis dog ogsaa Fartöier af 500 til 700 Tons Drægtighed; <strong>de</strong>rnæst<br />
gjæl<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t ogsaa Fragterne i <strong>de</strong>n i senere Aar paabegyndte Export af »hardwood»<br />
fra Western Australia og Kauri Pine fra New Zealand til Europa (mest<br />
til Glasgow) samt en stor Del af Uldfragterne, en<strong>de</strong>l Guanofragter og enkelte<br />
Trælastfragter fra Puget Sound til Australien. Da Telegrafering, selv <strong>om</strong> en god<br />
Co<strong>de</strong> anven<strong>de</strong>s, un<strong>de</strong>r nærværen<strong>de</strong> Tarifforhol<strong>de</strong> stedse vil blive meget kostbar,<br />
tur<strong>de</strong> <strong>de</strong>t antagelig fortjene Overveielse, <strong>om</strong> ikke Fragtslutningen i disse fjerne<br />
Farvan<strong>de</strong> i större Udstrækning kun<strong>de</strong> överla<strong>de</strong>s til Fartöiernes Förere. Men<br />
et nödvendigt Vilkaar herfor synes at være at disse for saadant Arbei<strong>de</strong> gives<br />
et særskildt Tillæg eller mere directe interesseres i Seiladsens Nettoudbyttc.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> nu brugelige Lönningsvilkaar for Skippere, önske disse naturligen<br />
heldst at være fri for al Befatning med Fraktslutning.<br />
Et norsk Fartöi paa 724 Tons bragte Kauri Bord og Planker fra Kaiparu<br />
District, New Zealand, et an<strong>de</strong>t paa 350 Tons hidförte en Ladning Tömmer<br />
fra Clarenee River og et svensk paa 370 Tons gjor<strong>de</strong> en Reise fra Melbourne<br />
til Hamelin Bay, Western Australia, med Hö etc. og tilbage med Tömmer<br />
for Kaibygning. Da <strong>de</strong>r i disse Fartsle<strong>de</strong>r antagelig frem<strong>de</strong>les vil gives<br />
megen Anledning til for<strong>de</strong>lagtig Sysselsættelse for Fartöier fra De forene<strong>de</strong><br />
Riger, og fornödne Oplysninger <strong>om</strong> Havnone saavidt vi<strong>de</strong>s ei fin<strong>de</strong>s i <strong>de</strong> almin<strong>de</strong>lige<br />
Haandböger, med<strong>de</strong>les her ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> af vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Skibsförere<br />
med<strong>de</strong>lte Opgaver.<br />
I Kaiparu District ligger mange Sagmöller rundt <strong>om</strong> Bugten af samme<br />
Navn, <strong>de</strong>r har Indlöb över en Bar, s<strong>om</strong>, naar Veiret ei er altfor haardt, med<br />
Lethed kan passeres af Skibe paa indtil 20 Föds Dybgaaen<strong>de</strong>. Ved flere af<br />
Sagmöllerne kan angivelig lästes til 16 Fod, ved andre kun til 12 à 13 Fod.<br />
Bun<strong>de</strong>n bestaar næsten överalt af blöd Mud<strong>de</strong>r. Der er ingen Lodspligt og<br />
Lods behöves ei naar Bugserdamper benyttes. Lodspengene ere for Indgaaen<strong>de</strong><br />
6 D. pr Ton af <strong>de</strong> förste 100 Tons og 4 D. af <strong>de</strong> fölgen<strong>de</strong> samt lige meget<br />
for Udgaaen<strong>de</strong>. Slæbning betales efter Overensk<strong>om</strong>st, dog gives sjel<strong>de</strong>n över<br />
£ 60 for Indgaaen<strong>de</strong> og helt ud tilsös igjen selv for <strong>de</strong> störste Skibe, og ei<br />
lettelig un<strong>de</strong>r £ 30 for <strong>de</strong> smaa. Fragterne for Melbourne have i Almin<strong>de</strong>lighed<br />
været 3 Sh. 6 D. for 100 sup. feet for saget eller hövlet Last, og<br />
4 Sh. 6 D. for logs og flitches, 6 d. mindre for Sydney. Tages sidstnævnte<br />
Sort, maa man selv være forsynet med <strong>de</strong> nödvendige Takkel og Toug samt<br />
Winch. Ved at have Dampwinch <strong>om</strong>bord kan man spare indtil £ 50 paa en<br />
enkelt Reise. Smör, Kjöd og Flesk ere billige, övrige Proviantsorter dyrere
618<br />
end i Melbourne. Por Vand erlægges ingen Afgift, men man maa skaffe sig<br />
<strong>de</strong>t selv, og er <strong>de</strong>t til<strong>de</strong>ls vanskeligt at fin<strong>de</strong>.<br />
Clarence River i New South Wales. Der er for Ti<strong>de</strong>n e:a 15 Fod Vand<br />
paa Baren, men længere oppe i Flo<strong>de</strong>n, hvor <strong>de</strong>r dog nu muddres, er <strong>de</strong>r grun<strong>de</strong>re<br />
Ste<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> i Almin<strong>de</strong>lighed ei kan passeres med större Dybgaaen<strong>de</strong> end<br />
höist 12' 6". Exporten bestaar mest i svære Pæler, <strong>de</strong>r hol<strong>de</strong> e:a 1' 1" i<br />
<strong>de</strong>n smale En<strong>de</strong> og indtil 2' i <strong>de</strong>n tykke med en Læng<strong>de</strong> af 50 til 60'. For<br />
disse betales til Melbourne en Fragt af 1 Sh. '/« -D. pr Fod, og forholdsvis<br />
til andre Ste<strong>de</strong>r, hvilket giver et godt Resultat, især for Fartöier <strong>de</strong>r ere forsyne<strong>de</strong><br />
med Dampwinch; saadanne kunne nemlig, da Lasten leveres saa hurtig<br />
s<strong>om</strong> Fartöiet kan modtage, expe<strong>de</strong>res med flere Ugers kortere Ophold end<br />
andre, <strong>de</strong>r kun ere henviste til at bruge Takkel og Toug.<br />
Hamelin Bay i Western Australia er endnu forholdsvis ny s<strong>om</strong> Exportpläds,<br />
men antages snart at ville faa större Betydning, da <strong>de</strong>r i Nærhe<strong>de</strong>n<br />
fin<strong>de</strong>s store Skove saavel af Jarrah og Karri, tven<strong>de</strong> Eucalyptusarter, <strong>de</strong>r udniærke<br />
sig baa<strong>de</strong> ved sine colossale Dimensioner og ved sin ualmin<strong>de</strong>lige Varighed,<br />
hvorfor <strong>de</strong> begyndte at fin<strong>de</strong> udbredt Anven<strong>de</strong>lse især til Kaibygninger,<br />
s<strong>om</strong> ogsaa af San<strong>de</strong>ltræ, <strong>de</strong>r fin<strong>de</strong>r Afsætning til China. Indseilingen til Havnen,<br />
<strong>de</strong>r ligger paa 26° Syd, frembydcr ingen sær<strong>de</strong>les Vanskelighed, dog maa<br />
man, da <strong>de</strong>r endnu ei fin<strong>de</strong>s Bugserdampbaad, have förelig Vind for at k<strong>om</strong>me<br />
ind i <strong>de</strong>n indre Havn. I <strong>de</strong>nne, hvor man laster ved Kai, kan til enhver Tid<br />
lästes til 15' Dybgaaen<strong>de</strong>, og ere Fartöier, s<strong>om</strong> stikke dybere, mindre hensigtsmæssige<br />
till <strong>de</strong>nne Fart, da saadanne maa c<strong>om</strong>plettere Lastningen i <strong>de</strong>n ydre<br />
Havn. Ovennævnte Fartöi paa 370 Tons hav<strong>de</strong> i Hamelin Bay ialt kun lidt<br />
över £ 20 i Udgifter, og da Fragten udgjor<strong>de</strong> £ 100 for Didreisen og £ 380<br />
for Returreisen, me<strong>de</strong>ns kun 67 Dage forlöb fra Skibets Udklarering i Melbourne<br />
til <strong>de</strong>t ätter indklarere<strong>de</strong>s her, formenes Resultatet at have været tilfredsstillen<strong>de</strong><br />
og <strong>de</strong>t uagtet Hidfragten ikke kan kal<strong>de</strong>s höi og Indtagen<strong>de</strong>t<br />
ogsaa kun var mid<strong>de</strong>lmaadigt. Ogsaa for <strong>de</strong>nne Fart bur<strong>de</strong> Fartöierne være<br />
forsyne<strong>de</strong> med Dampwinch samt have store Luger og Porte.<br />
Foru<strong>de</strong>n paa <strong>de</strong> her nævnte Ste<strong>de</strong>r gives megen an<strong>de</strong>n Anledning til intercolonial<br />
Fart med Trælast, Stenkul, Stykgods etc. At Feldtet ikke er li<strong>de</strong>t<br />
fremgaar af at to Tredie<strong>de</strong>le af al Melbournes Skibsfart er af <strong>de</strong>nne Slags.<br />
Concurrancen er fri og bur<strong>de</strong> ikke være vanskelig for vore Smaafartöier, men<br />
disso maatte da hidsen<strong>de</strong>s vel udruste<strong>de</strong> og höi<strong>de</strong>s i stadig Fart herne<strong>de</strong>.<br />
Agerbrug og Fædrift.<br />
ligt,<br />
S<strong>om</strong> Fölge af Regnmangel blev Udfal<strong>de</strong>t af Hösten <strong>1888</strong>—89 y<strong>de</strong>rst mis-<br />
og var Udbyttet pr Acre, ialfald af Hve<strong>de</strong>, mindre end <strong>de</strong>t nogensin<strong>de</strong><br />
tilforn har været i <strong>de</strong>nne Coloni, nemlig kun 7'11 Bushels. Ogsaa Havre, Byg,<br />
Poteter og Fo<strong>de</strong>rvæxter gave usædvanlig li<strong>de</strong>n Afkastning, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t vil sees af<br />
fölgen<strong>de</strong> Tabel:<br />
Gjennemsnitlig Afkastning pr Acre af:
619<br />
Da tillige <strong>de</strong>t besaae<strong>de</strong> Areal var mindre end i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong>, blev Afkastningen<br />
kun:<br />
af Hve<strong>de</strong> 8,663,300 Bushels paa et Areal af 1,214,876 Aeres<br />
» Havre 2,801,858 j> » 197,379 ^<br />
B Byg 1,128,532 » ?> 83,318 i><br />
» Poteter 133,481 Tons i> 43,241 »<br />
» Hö - 309,068 » i) 410,395 »<br />
hvilket ved Sammenligning med <strong>de</strong>n i forrige Aarsberetning givne tabellariske<br />
Oversigt udviser at <strong>de</strong>r avle<strong>de</strong>s 4,665,465 Bushels Hve<strong>de</strong>, 1,760,672 Bushels<br />
Havre, 64,744 Tons Poteter og 315,054 Tons Hö mindre end i 1887—88.<br />
For Landman<strong>de</strong>n opveie<strong>de</strong>s <strong>de</strong>nne store Deficit til nogen Del ved Avlingens<br />
gjennemgaaen<strong>de</strong> udmærke<strong>de</strong> Kvalitet samt usædvanlig höie Priser. Da <strong>de</strong>r af<br />
Hve<strong>de</strong> hav<strong>de</strong>s en ei ubety<strong>de</strong>lig Beholding tilbage fra forrige Aar. beregnes <strong>de</strong>t<br />
at Colonien af nævnte Kornsort endnu vil have noget över 1,000,000 Bushels<br />
disponibel til Export. Denne Export vil antagelig iaar ätter tage en ny Retning,<br />
i<strong>de</strong>t Nabocolonien South Australia, <strong>de</strong>r i forrige Saison maatte kjöbe bety<strong>de</strong>lige<br />
Kvanta Hve<strong>de</strong> fra Victoria, i <strong>de</strong>nne Saison, uagtet Hösten ogsaa <strong>de</strong>r<br />
har værefc mislig, beregnes at ville bàve över 2,300,000 Bushels for Export,<br />
me<strong>de</strong>ns New South Wales iaar antagelig vil tiltrænge en Import af mindst<br />
6,500,000 Bushels.<br />
Frugtavlen gav i <strong>de</strong>t Hele et godt Udbytte, og Vingaar<strong>de</strong>ne et udmærket,<br />
baa<strong>de</strong> hvad Kvantitet og Kvalitet angaar.<br />
Uagtet <strong>1888</strong> var et af <strong>de</strong> törreste Aar man nogensin<strong>de</strong> har hävt i Australien,<br />
var <strong>de</strong>t et favorabelt Aar for <strong>de</strong> i Fædriften interessere<strong>de</strong>. Uldpriserne<br />
paa <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked vare gjennemgaaen<strong>de</strong> go<strong>de</strong>. og syntes Uldproducenterne<br />
saavel in<strong>de</strong>n Victoria s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>n vestlige Del af New South Wales<br />
at have favoriseret Melbourne Marked. Saisonen aabne<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 30 October med<br />
Priser '/a D. pr S höiere end i <strong>de</strong>n tilsvaren<strong>de</strong> Perio<strong>de</strong> af forrige Aar, hvilke<br />
efterhaan<strong>de</strong>n stege indtil <strong>de</strong> i Begyn<strong>de</strong>isen af November sto<strong>de</strong> <strong>om</strong>trent 1 D.<br />
höiere, hvorefter <strong>de</strong> holdt sig paa <strong>de</strong>tte Standpunct indtil Aarets Udgang. Salgene<br />
i Melbourne androg til 26,000 Baller mere end i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar,<br />
noget s<strong>om</strong> væaentlig fin<strong>de</strong>r sin Forklariug i <strong>de</strong>n store Forögelse s<strong>om</strong> Faarehjor<strong>de</strong>ne<br />
hav<strong>de</strong> faaet i <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> to Aar. Det tur<strong>de</strong> inaaske være af Interesse<br />
at hidsætte fölgen<strong>de</strong> Uddrag af en Rapport, dateret 12 November <strong>1888</strong>,<br />
fra Chefen for <strong>de</strong>t statistiske Bureau i Victoria, hvori Antallet af Husdyr, s<strong>om</strong><br />
holdtes i <strong>de</strong> australiske Colonier, opgives saale<strong>de</strong>s:<br />
For Faareavlens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> udviser <strong>de</strong>tte en Forögelse af 11.000,0000 Dyr<br />
i Löbet af 12 Maane<strong>de</strong>r, hvoraf dog <strong>de</strong>n störste Del eller 7,800,000 k<strong>om</strong>mer<br />
paa New South Wales alene.
620<br />
Priserne for Faarestationer hol<strong>de</strong> sig frem<strong>de</strong>les forholdsvis lave, og kun<br />
faa af <strong>de</strong>nne Slags Eiend<strong>om</strong>me have i Aarets Löb skiftet Eiere.<br />
Regnmangelen i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar var mindst lige stærk s<strong>om</strong> i 1883<br />
—84, da man beregner at c:a 127a Millioner Faar i Australien skulle være<br />
<strong>om</strong>k<strong>om</strong>ne af Törst. Naar <strong>de</strong>n af samme iaar in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>nne Coloni foraarsage<strong>de</strong><br />
Ska<strong>de</strong>, ihvorvel i sig selv meget bety<strong>de</strong>lig, dog er meget mindre end i <strong>de</strong>t<br />
nævnte Aar, har man berfor att takke <strong>de</strong> i senere Ti<strong>de</strong>r udförte storarte<strong>de</strong><br />
Vandlednings- og Dæmningsarbei<strong>de</strong>r samt Boringen af en Masse artesiske Brön<strong>de</strong>.<br />
Det har un<strong>de</strong>r disse Arbei<strong>de</strong>r vist sig, at man, selv i <strong>de</strong> törreste Districter,<br />
kan fin<strong>de</strong> rigelige Mæng<strong>de</strong>r af Vand, naar man kun borer tilstrækkelig dybt,<br />
hvilket dog paa sine Ste<strong>de</strong>r vil sige bety<strong>de</strong>ligt över 1,000 Fod. Tiltrods for<br />
<strong>de</strong> med saadanne Boringer nödvendig forbundne store Omkostninger, lönne <strong>de</strong><br />
sig dog, og Arbei<strong>de</strong>t kan, paa Grund af <strong>de</strong>n store Scala hvori <strong>de</strong>t udföres og<br />
<strong>de</strong>n öcon<strong>om</strong>iske Maa<strong>de</strong> hvorpaa man efter <strong>de</strong>n nu vundne Erfaring forstaar at<br />
arrangere <strong>de</strong>t, udföres forholdsvis billigt.<br />
Bergværksdrift. Fra <strong>de</strong>n Tid da man först opdage<strong>de</strong> Guldleierne i Victoria<br />
i Aaret 1850, steg Udbyttet af samme hurtig indtil <strong>de</strong>t i Aaret 1856<br />
naae<strong>de</strong> sit Culminationspunct med 3,053,744 Unzer. Si<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n Tid har Udbyttet<br />
med smaa Svingninger gradvis aftaget, indtil <strong>de</strong>t i 1887 kun udgjor<strong>de</strong><br />
617,751 Unzer og i <strong>1888</strong> angivelig endnu noget mindre. Totaludbyttet af<br />
<strong>de</strong>nne Bedrift fra 1851 til og med 1887 er angivet til 55,042,150 Unzer af<br />
Værdi £ 220,168,600.<br />
Den hele Bedrift gaar efterhaan<strong>de</strong>n över fra Grävning efter Alluvialguld<br />
til bergmandsmæssig Minedrift efter guldholdig Qvarts, s<strong>om</strong> knuses og udvaskes.<br />
Ved Guldudvindningen beskjæftiges ialt 25,797 Personer, hvoraf 4,176 Chinesere,<br />
<strong>de</strong>t er <strong>om</strong>trent en Tredie<strong>de</strong>l af samtlige <strong>de</strong> Chinesere, s<strong>om</strong> ophol<strong>de</strong> sig<br />
i Colonien. Disse sidste ere <strong>om</strong>trent <strong>de</strong> eneste, s<strong>om</strong> nu gräver efter Alluvialguld,<br />
og er <strong>de</strong>res gjennemsnitlige Dagsfortjeneste herved angivelig ei över 4 Sh.,<br />
hvilket <strong>de</strong> hvi<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>re anse al<strong>de</strong>les utilstrækkeligt. I Qvartsminerne tjentes<br />
gjennemsnitlig c:a 7 Sh. pr Dag, hvilket heller ikke er mere end <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige<br />
Betaling for Dagsvaerk paa 8 Timer ved Veiarbei<strong>de</strong>, Vedhugning og <strong>de</strong>slige.<br />
Uagtet Victoria eier stor Rigd<strong>om</strong> paa andre Metaller, var i an<strong>de</strong>n Bergværksdrift<br />
end efter Guld kun beskjæftiget c:a 200 Mand.<br />
Post- og Telegrafvæsen.<br />
Portosatsen for enkelt Brev herfra til Europa er, si<strong>de</strong>n Februar <strong>1888</strong>,<br />
nedsat fra 8 7, D. til 6 D.<br />
Colonien hav<strong>de</strong> ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse 515 Telegrafstationer, med 4,015<br />
Miles Telegraflinie (10,175 Miles Traadledning), s<strong>om</strong> i Aarets Löb befordre<strong>de</strong><br />
1,851,129 Telegrammer til Ste<strong>de</strong>r in<strong>de</strong>n Colonien, 638,735 til Naboeolonierne<br />
og 18,180 til Europa, mod samlet Telegramporto af £ 102,739, hvilket er<br />
7YS % mere end <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar. Da Portoen pr Ord til De forene<strong>de</strong><br />
Riger er 9 Sh. 4 D., indsees af hvilken stor Betydning <strong>de</strong>t er for vor Han<strong>de</strong>l<br />
og Söfart paa disse fjerne Lan<strong>de</strong>, at besid<strong>de</strong> en c<strong>om</strong>plet men dog letbrugt<br />
og ei altfor kostbar Telegrafco<strong>de</strong>. En saadan kan man ogsaa siges at besid<strong>de</strong><br />
i <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lig udbredte Scotts Co<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r for almin<strong>de</strong>lige Fald er tilstrækkelig;<br />
men for en Han<strong>de</strong>l s<strong>om</strong> Trælast<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en, hvor en saadan Uen<strong>de</strong>lighed<br />
af C<strong>om</strong>binationer, især hvad angaar Specification af Ladningen, kan önskes opgivet<br />
i Telegram, skul<strong>de</strong> <strong>de</strong>t være önskeligt, <strong>om</strong> vore Exportörer hav<strong>de</strong> tilbaands<br />
en særskilt for <strong>de</strong>nne Han<strong>de</strong>l udarbei<strong>de</strong>t Co<strong>de</strong>. Da <strong>de</strong>t neppe er sandsynligt<br />
at noget enkelt Hus vil paatage sig <strong>de</strong>t ved Udarbei<strong>de</strong>lsen af en saadan<br />
forbundne store Arbei<strong>de</strong> og Udlæg, tilla<strong>de</strong>r man sig at fremkaste Tanken <strong>om</strong>,
621<br />
at flere Trælasthandlere maatte forene sig her<strong>om</strong>, enten ved at overdrage en<br />
kyndig Mand Udarbei<strong>de</strong>lsen mod faat Betaling, eller ved at fastsætte Præmier<br />
for <strong>de</strong> bedst udarbei<strong>de</strong><strong>de</strong> Co<strong>de</strong>s. Man vover endog at tro, at Sägen har saa<br />
stor Betydning for De forene<strong>de</strong> Rigers Trælastexport, at <strong>de</strong>r tur<strong>de</strong> være Anledning<br />
for <strong>de</strong>t Offentlige at træ<strong>de</strong> stötten<strong>de</strong> til med Pengebidrag.<br />
Trælastmarke<strong>de</strong>t. Vedföie<strong>de</strong> af en Privatmand istandbragte Opgaver udvise<br />
Omfånget i Trælast<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en i Melbourne i <strong>de</strong> sidste 9 Aar, hvorved dog<br />
bemærkes at Opgaverne ikke indbefatter »hard-wood», forskjellige haar<strong>de</strong>, for<br />
Tömtnermandsarbei<strong>de</strong> mindre tjenlige Træsorter, af hvilke ei ubety<strong>de</strong>lige Kvanta<br />
indföres fra Nabocolonierne for at benyttes ved Kaibygning og s<strong>om</strong> Jernbanesleepers<br />
etc, og heller ikke Piteh Pine, hvoraf intet er ank<strong>om</strong>met i <strong>de</strong> sidste<br />
tre Aar.<br />
Saisonen 1/, 1887—30/6 <strong>1888</strong> gav Importörerne et bety<strong>de</strong>ligt bedre Udbytte<br />
end <strong>de</strong>n nærmest foregaaen<strong>de</strong>; livlig Byggevirks<strong>om</strong>hed og stor Speculation<br />
i Bygningsmaterialier foraarsage<strong>de</strong> gjennemgaaen<strong>de</strong> höie men stærkt fluetueren<strong>de</strong><br />
Priser. Tiltrods for stor Tilförsel reducere<strong>de</strong>s Beholdningerne indtil <strong>de</strong> <strong>de</strong>n 30<br />
Juni <strong>1888</strong> kun udgjor<strong>de</strong> c:a 10,000 Stds, eller mindre end <strong>de</strong>t Halve af hvad<br />
<strong>de</strong> vare ved samme Tidpunct <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar. I Begyn<strong>de</strong>isen var <strong>de</strong>t väsentlig<br />
kun Priserne for Oregon Last og Plankor, <strong>de</strong>r stege hurtigt, me<strong>de</strong>ns<br />
Floorings og Lining Boards, paa Grund af vel stor Tilförsel og Beholdning, til<br />
en Tid ikke kun<strong>de</strong> fölge med. I Juni Maaned naae<strong>de</strong> Prisen for 3"X9"<br />
Furuplanker 6 1 /, D. pr Fod, paa hvilket höie Stadium <strong>de</strong>n holdt sig lige til<br />
i September—October. Dette foranledige<strong>de</strong> flere Importörer til at kjöbe Planker<br />
i England og indföre <strong>de</strong>m hertil pr Dampskib, hvilket, uagtet Indkjöbsprisen<br />
neppe kan have været un<strong>de</strong>r £ 12 à 14 pr Std og Fragten o:a £ 6,<br />
dog antages at have givet Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Fortjeneste.<br />
Oregon Last, s<strong>om</strong> foregaaen<strong>de</strong> Saison hav<strong>de</strong> staaet lavt, steg i Begyn<strong>de</strong>isen<br />
hurtigt, indtil <strong>de</strong>n henimod Midten af <strong>1888</strong> stod c:a 50 % höiere end i <strong>de</strong>n<br />
tilsvaren<strong>de</strong> Perio<strong>de</strong> af forrige Saison; men <strong>de</strong>refter indtraadte paa Grund af<br />
uforholdsmæssig stor Tilförsel en Tilbagegang, s<strong>om</strong> er fortsat indtil nævnte<br />
Slags Last for Ti<strong>de</strong>n kun med Vanskelighed kan sælges til Priser, <strong>de</strong>r levne<br />
Importörerne nogens<strong>om</strong>heldst Fortjeneste.<br />
Floorings var ikke udsat for saa volds<strong>om</strong>me Fluctuationer. De begyndte<br />
at stige i Slutningen af 1887, og stege jevnt men langs<strong>om</strong>t, indtil <strong>de</strong> i April<br />
Maaned naae<strong>de</strong> 8 Sh. 9 D. pr 100 Iöben<strong>de</strong> Fod for 6"X 7 /8" Gran, og forholdsvis<br />
for andre Sorter, paa hvilket Standpunct <strong>de</strong> senere have holdt sig,<br />
enkeltvis naaen<strong>de</strong> 9 Sh. og med Ten<strong>de</strong>nts til nogen fortsat Stigning, in<strong>de</strong>n ny<br />
Tilförsel ank<strong>om</strong>mer. Af <strong>de</strong>t importere<strong>de</strong> Kvantum Floorings ank<strong>om</strong> 60,792,525<br />
Iöben<strong>de</strong> Fod fra Norge, Sverige eller Storbritannien og kun 679,196 fra <strong>de</strong><br />
Forene<strong>de</strong> Stater og Canada, hvorfra Importen ellers i senere Aar pleie<strong>de</strong> at<br />
andrage til mellem 1 og 2'/a Millioner Iöben<strong>de</strong> Fod. Ogsaa 6"X7a" Lining<br />
Boards har i <strong>de</strong>n sidste Tid k<strong>om</strong>met efter, og betinger nu 5 Sh. 3 D. pr 100<br />
Iöben<strong>de</strong> Fod, hvilket representerer en Stigning af 9 D. à 1 Sh.<br />
Weatherboards naae<strong>de</strong> allere<strong>de</strong> i April <strong>1888</strong> 6 Sh. 3 D. og har senere<br />
holdt sig <strong>om</strong>trent paa samme Standpunct.<br />
Den ualmin<strong>de</strong>lig store Tilförsel af Trælast, s<strong>om</strong> fandt Sted i Slutningen<br />
af forrige Aar og Begyn<strong>de</strong>isen af in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong>, maatte nödvendigvis reducere<br />
<strong>de</strong> gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> höie Priser, saamegetmere s<strong>om</strong> Byggevirks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n til samme Tid<br />
tog bety<strong>de</strong>ligt af. Samtlige Sorter ere ogsaa <strong>de</strong>clinere<strong>de</strong>, med Undtagelse alene<br />
af Floorings. Tonen i Trælastmarke<strong>de</strong>t er dog fast, tiltrods for at Beholdningerne<br />
saavel af Planker s<strong>om</strong> af Oregon og Kauri ere större end <strong>de</strong> paa länge
622
623<br />
Ti<strong>de</strong>r have været; thi med <strong>de</strong>n Udsigt til formindsket Tilförsel næste Aar, s<strong>om</strong><br />
betinges af forhöie<strong>de</strong> Priser paa <strong>de</strong>t europæiske Marked og foröge<strong>de</strong> Fragtor,<br />
synes Importörerne mero tilböielige til at hol<strong>de</strong> paa sine Lagere end til ut<br />
sælge til <strong>de</strong> nu gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Priser, hvilket kanske særlig gjæl<strong>de</strong>r Beholdningerne<br />
af svensk og norsk Last.<br />
Melbournes Marked er meget föls<strong>om</strong>t, <strong>de</strong>ls paa Grund af <strong>de</strong>ts isolere<strong>de</strong><br />
Stilling, i<strong>de</strong>t Omsætningen væsentlig kun er bcgrændset til Sta<strong>de</strong>n MeHjourne,<br />
<strong>de</strong>ls fordi <strong>de</strong> Kjöbmænd, <strong>de</strong>r formidle Salget til Forbrugerne, i Almin<strong>de</strong>lighed<br />
ikke selv ere Importörer, men kjöbo sin Last paa Auctioner og da kun for<br />
Dagens Behov, hvilket medförer, at Priserne reguleres efter <strong>de</strong>n öieblikkelige<br />
Efterspörgsel, me<strong>de</strong>ns Heusynet til Hjcmmemarke<strong>de</strong>rnes og Fragtmarke<strong>de</strong>ts Stilling<br />
mindre formaar at gjöre sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>.<br />
S<strong>om</strong> noget for Aaret nyt kan nævnes, at tven<strong>de</strong> Ladninger Plankor ank<strong>om</strong><br />
fra Archangel, begge paa norsk Kjol. Resultatet af <strong>de</strong>tte Forsög skal<br />
have været tilfredsstillen<strong>de</strong> og vil formeutlig le<strong>de</strong> til Gjentagelse. I Hensigt<br />
saa vidt muligt at monopolisere Han<strong>de</strong>len med Kauri, danne<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r Ledning<br />
af en af Melbournes Trælastkjöbmænd et Actieselskab med en Capital af £<br />
1,200,000, s<strong>om</strong> övertog 28 Sagbrug i New Zealand med tilhören<strong>de</strong> Skove, Kaianlæg,<br />
Fartöier m. v. Tven<strong>de</strong> New Zealandske Træsorter, Kahikatea og Riiuu,<br />
hvilke ogsaa benævnes New Zealandsk White Pine og Red Pine, skulle iaar<br />
være importere<strong>de</strong> i större Mæng<strong>de</strong> ond tilforn.<br />
S<strong>om</strong> tidligere indberettet, har Consulatet med Stötte af en i Trælast<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en<br />
interesseret Nordmand un<strong>de</strong>r en Sammenk<strong>om</strong>st med Ministeren for Victorias<br />
Han<strong>de</strong>ls- og Told<strong>de</strong>partement paapeget <strong>de</strong> Grun<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> tale mod Bibehol<strong>de</strong>lsen<br />
af visse i Consulatets forrige Aarsberetning <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Bestemmelser<br />
i <strong>de</strong>n si<strong>de</strong>n 27 Juli 1887 gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Toldtarif, i Kraft af hvilke amerikanske<br />
Trælastexportörer i vis Mon ere begunstige<strong>de</strong> fremfor svenske og norske. De<br />
paapege<strong>de</strong> Bestemmelser bleve ogsaa forandre<strong>de</strong>, saale<strong>de</strong>s at fuld Ligestilling<br />
gjennemförtes i <strong>de</strong>n Proposition til ny Toldtarif, s<strong>om</strong> Regjeringen forelagdo<br />
sidste Parliament. Men <strong>de</strong>nne Proposition blev, s<strong>om</strong> föran anfört, i sin Helhed<br />
taget tilbage og fölgelig gjæl<strong>de</strong>r Tariffen af 27 Juli 1887 frem<strong>de</strong>les.<br />
Af andre Varer fra De forenedo Rigcr fortjcne særlig at nævnes:<br />
Fyrstikker. Priserne have holdt sig temmelig uforandre<strong>de</strong> gjennem hele<br />
Aaret. I December Maaned notere<strong>de</strong>s for Sikkerhedsfyrstikker 1 Sh. 9'/a Dà<br />
1 Sh. 10 D. og for almin<strong>de</strong>lig Svovlstikker 1 Sk. 8'/a D. à 9 D., til hvilke<br />
Priser Afsætningon gik slæben<strong>de</strong>. Importen af samtlige Sorter Fyrstikker undrog<br />
i næstforegaaendo Aar til en Værdi af £ 50.000, men över Halvparteu af<br />
<strong>de</strong>nne Import bestod angivelig af Voxfyrstikker, hvilke mere og mere foretrække.s.<br />
Glas. Der ank<strong>om</strong> i Aarets Löb Prövesendninger saavel af Vinduesglas<br />
fra Sverige s<strong>om</strong> af Smaaglas fra Norge, u<strong>de</strong>n at <strong>de</strong>tte dog hidtil har le<strong>de</strong>t til<br />
Forretninger, dog formo<strong>de</strong>s sidstnævnte Sort at ville vin<strong>de</strong> Indpas, me<strong>de</strong>ns Vinduesglas<br />
kan sælges bety<strong>de</strong>lig billigere fra Belgien.<br />
Tapeter, Papir, Træmasse. En til Sverige insendt större Pröveordre paa<br />
Tapeter blev udfört med et Fartöi, <strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r Hidreisen totalt förliste. Imidlertid<br />
tör <strong>de</strong>t ansees s<strong>om</strong> höist sandsynligt, at her vil blive et godt Marked for<br />
svenske Tapeter, især af bedre Kvaliteter. Lyse, friske Farver foretrækkes,<br />
og vil <strong>de</strong>t være hensigtsmæssigt, at man benytter <strong>de</strong> engelske Dimensioner, 12<br />
YardsX20 Inches, uagtet ogsaa Tapeter af <strong>de</strong>t tydsk-franske Maal, 8 MeterX<br />
50 Centimeter, ere sælgbare. Indpakning i Blikkasser er at anbefale. Af<br />
brunt Pakpapir er et mindre Kvantum bleven importeret fra Norge. Lignen<strong>de</strong><br />
Papir fra Munkedals Fabrik var udstillet, men befandtes forholdsvis dyrt. Saavidt<br />
vi<strong>de</strong>s er hidtil intet alvorligt Forsög gjort paa at introducere almin<strong>de</strong>ligt
624<br />
Trykpapir fra De forene<strong>de</strong> Riger, men naar tages i Betragtning, at her in<strong>de</strong>n<br />
Colonien fin<strong>de</strong>s to Papirmöller, af hvilke <strong>de</strong>n ene er et mindre bety<strong>de</strong>ligt Anlæg,<br />
og at hidtil vore store Avia- og Bogtrykkerier have vaeret henviste til at<br />
tage sin Forsyning af Papir <strong>de</strong>ls fra europæiske Lan<strong>de</strong>, <strong>de</strong>ls og især fra New<br />
South Wales, särat at Trykpapir er toldfrit, saale<strong>de</strong>s at vor Nabocoloni paa<br />
<strong>de</strong>tte Felt ikke har nogen an<strong>de</strong>n væsentlig For<strong>de</strong>l end Marke<strong>de</strong>ts Nærhed,<br />
skul<strong>de</strong> <strong>de</strong>t synes at Sverige og Norge, med sin billigere Arbeidskraft og antagelig<br />
ogsaa andre For<strong>de</strong>le ved Tilvirkningen, her maatte kunne med Held optræ<strong>de</strong><br />
concurreren<strong>de</strong>. At <strong>de</strong>r her er Tale <strong>om</strong> en bety<strong>de</strong>lig Artikel fremgaar af, at<br />
<strong>de</strong>r i <strong>de</strong>t sidste Aar, hvorfor officielle Opgaver haves, 1887, importere<strong>de</strong>s hertil<br />
Trykpapir for £ 159,899, og Forbruget er stadig stærkt tiltagen<strong>de</strong>. Skrivpapir<br />
importeres næsten altid her med ubeskaarne Kanter, da <strong>de</strong>t i saadan<br />
Tilstand er toldfrit, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r svares en Told af 2 D. pr ffi naar Kanterne<br />
ere beskaarne. Der importere<strong>de</strong>s i 1887 Skrivpapir for noget över £ 40,000.<br />
Af Træmasse, hvoraf tidligere mindre Kvanta importere<strong>de</strong>s fra Norge, vi<strong>de</strong>s<br />
intet at være ank<strong>om</strong>met i. <strong>1888</strong>. For Træpap vil<strong>de</strong> antagelig fin<strong>de</strong>s nogen,<br />
ihvorvel ei stor Afsætning.<br />
Gement er en Artikel, s<strong>om</strong> forhaabentlig i en nær Fremtid vil kunne i<br />
bety<strong>de</strong>ligere Kvanta importeres hertil fra De forene<strong>de</strong> Riger. V<strong>år</strong>en er toldfri.<br />
Der importere<strong>de</strong>s af samme i 1887 617,300 Cwts til Værdi af £ 91,316 og<br />
i <strong>1888</strong> antagelig et noget större Kvantum. Priseroe dreie<strong>de</strong> sig <strong>om</strong> 16 sh.<br />
og til<strong>de</strong>ls lidt höiere pr Barrel for go<strong>de</strong> Mærker, og synes <strong>de</strong>r ikke at være<br />
nogen Vanskelighed ved at introdueere nye Mærker, naar kun Kvaliteten befin<strong>de</strong>s<br />
god.<br />
Mursten bör med For<strong>de</strong>l kunne importeres hertil s<strong>om</strong> Ballast un<strong>de</strong>r Trælast.<br />
Et Parti paa nogle og tyve Tusind Stykker, <strong>de</strong>r hidförtea til Pröve fra Norge,<br />
befandtes at være af god Kvalitet og realisere<strong>de</strong> angivelig henimod 45 Sh. pr<br />
1,000, uagtet <strong>de</strong> vare noget mindre end <strong>de</strong> her brugelige Sten og ingenlun<strong>de</strong><br />
af jevn Störrelse. De i Victoria fabrikere<strong>de</strong> Sten pleie at hol<strong>de</strong> 9 X 4'/j X 3<br />
Tömmer, samt at være noget indtrykke<strong>de</strong> paa Midten af <strong>de</strong> to störste Flä<strong>de</strong>r.<br />
Prisen paa samme har dreiet sig <strong>om</strong> 50 Sh. pr 1,000 leveret paa Kai i<br />
Melbourne.<br />
Af huggen Granit, Kantsten, ere Prover hidk<strong>om</strong>ne fra Norge u<strong>de</strong>n at<br />
<strong>de</strong>tte dog hidindtil har le<strong>de</strong>t til nogen Forretning, og skal angivelig Frygt for<br />
at gjöre sine Arbeidsmænd misfornöie<strong>de</strong> have afholdt Bntreprenörerne fra at<br />
forsöge Import af u<strong>de</strong>nlands huggen Sten.<br />
Forbruget af Tjære og Beg er meget li<strong>de</strong>t, antagelig ikke över etpar Hundre<strong>de</strong><br />
Tön<strong>de</strong>r pr Aar. Beg er mest salgbart i meget smaa Emballager. Den<br />
opnaae<strong>de</strong> Pris an tages gjeunemsnitlig at have været £ 1. 12. 0 pr Tön<strong>de</strong> af<br />
svensk Tjære og £ 1. 16. 0 pr D:o af Beg.<br />
Handsker, hvilke bærer en Told af 20 %\ formenes med For<strong>de</strong>l at kunne<br />
importeres fra Sverige. Denne Artikels Betydning fremgaar af, at <strong>de</strong>r af samme<br />
i <strong>1888</strong> importere<strong>de</strong>s til Victoria for £ 98,762 og i 1887 for £ 111,086,<br />
hvilket f. Ex. er mere end <strong>de</strong>» samle<strong>de</strong> Værdi af Importen af Landbrugsmaskiner,<br />
Værktöi og Knivsmedarbei<strong>de</strong>r i <strong>de</strong> samme Aar.<br />
Fiskevarer fra Norge og Sverige indarbei<strong>de</strong>s ihærdigen af en her bosat<br />
Nordmand, hvis Bestræbelser synes at ville bære god Frugt. Arbei<strong>de</strong>t er ikke<br />
let, <strong>de</strong>ls fordi man har at udhol<strong>de</strong> en haard Concurrance med skotske or amerikanske<br />
Importörer, <strong>de</strong>ls fordi Colonien har fiskerige Kyster og Flo<strong>de</strong>r. Hjem-
625<br />
mefisket er vistnok hidtil forholdsvis forsömt, og særlig lä<strong>de</strong>r Melbournes Forsyning<br />
med ferak Fisk meget tilbage at önske; dog er <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>n aller sidste<br />
Tid forsögsvis sat i Gäng paa Linien Gippsland—Melbourne Jernbanevogne,<br />
<strong>de</strong>r ere særskilt indrette<strong>de</strong> til at bringe Fisken frem i frisk Tilstand, og Udfal<strong>de</strong>t<br />
siges at være tilfredsstillen<strong>de</strong>.<br />
Svensk Punch fandtes udstillet af tven<strong>de</strong> svenske Firmaer, <strong>de</strong>r opnaae<strong>de</strong><br />
henholdsvis l:ste og 3:die Præmie. Afsætningen er noget trykket paa Grund<br />
af <strong>de</strong>n höie Told. Norsk Öl var ligele<strong>de</strong>s udstillet af tven<strong>de</strong> norske Udstillere,<br />
<strong>de</strong>r opnaae<strong>de</strong> henholdsvis l:ste og 2:<strong>de</strong>n Præmie, og er Afsætningen af <strong>de</strong>nne<br />
Vare i Tiltagen<strong>de</strong>.<br />
Norsk Hesteskosöm synes at vin<strong>de</strong> Favör, Afsætningen er i Tiltagen<strong>de</strong> og<br />
vil ved ihærdigt Arbei<strong>de</strong> formentlig kunne drives op til <strong>de</strong>t mangedobbelte.<br />
Af Baa<strong>de</strong>, hvilke nu indgaa toldfrit, hidk<strong>om</strong> flere fra Norge, men syntes<br />
vanskelige at sælge til lönnen<strong>de</strong> Pris, væsentlig fordi <strong>de</strong> vare vel smaa. Smaa og<br />
letbygge<strong>de</strong> Baa<strong>de</strong> staa nemlig her forholdsvis lavest i Pris. Antagelig vil<strong>de</strong> <strong>de</strong>t<br />
lönne sig godt at importere hertil Fiskerbaa<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n her brugelige Störrelse og<br />
Construetion, thi saadanne, af Dimensioner 30' X 8' 3" X 2' 4", s<strong>om</strong> synes at være<br />
<strong>de</strong>t vanlige, kunne her ikke leveres un<strong>de</strong>r £ 50 exclusive Seil og Rig. For<br />
saadan Bedrift vil<strong>de</strong> <strong>de</strong>t formentlig være hensigtsmæssigt, at hjemföre<br />
s<strong>om</strong> Mo<strong>de</strong>l en gammel her bygget Fiskebaad.<br />
herfra<br />
Diverse Oplysninger. I Aarets Löb er <strong>de</strong>r paamönstret 84 Norske og 44<br />
Svenske og afmönstret 24 Norske og 5 Svenske, tilsammen respective 128 og<br />
29. Kömningerne vare i <strong>1888</strong> sær<strong>de</strong>les talrige. Saale<strong>de</strong>s römte fra norske<br />
Skibe 79, af hvilke vare 60 Norske, 13 Svenske og 6 af fremmed Nationalitet;<br />
fra svenske Skibe römte 44, af hvilke 38 vare Svenske, 2 Norske og 4<br />
af fremmed Nationalitet, altsaa tilsammen 123. Af <strong>de</strong> römte blev kun en paagreben,<br />
uagtet Arrestordre var udtaget for 18. De fleste af <strong>de</strong> römte hav<strong>de</strong><br />
kun ubety<strong>de</strong>lige Hyrebelöb tilgo<strong>de</strong>. Besætningerne paa <strong>de</strong> norske og svenske<br />
Skibe, s<strong>om</strong> i <strong>1888</strong> anlöb Melbourne, androg, inclusive Skibsförerne af fremmed<br />
Nationalitet, ialt til 888 Mand. Til Söfolk samt til i Colonien bosatte Landsmænd<br />
ank<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r Consulatets Adresse c:a 4,000 Breve, hvoraf ikke mindre<br />
end 380 vare utilstrækkeligt frankere<strong>de</strong>. En Mæng<strong>de</strong> Breve vare feilagtigt<br />
eller uty<strong>de</strong>ligt adressere<strong>de</strong>, liges<strong>om</strong> flere Korsbaandsforsen<strong>de</strong>lser vare indlagte i<br />
altfor svage Omslag, en Mangel ogsaa almin<strong>de</strong>lig for Breves Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
Af 35 svenske og norske Un<strong>de</strong>rsaatter, s<strong>om</strong> Consulatet ifölge Slægt og Venners<br />
Anmodning efterlyste, lykke<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t at fin<strong>de</strong> 11, af hvilke flere ikke hav<strong>de</strong> la<strong>de</strong>t<br />
höre fra sig paa över 10 Aar.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n i Districtet har i <strong>de</strong>t Hele taget været temmelig god,<br />
ihvorvel man ikke har hävt saa faa Tilfæl<strong>de</strong>r af Nervefeber og Diphteri. Melbourne<br />
er utilstrækkeligt forsynet med Hospitaler, hvilket viser sig un<strong>de</strong>r do<br />
nu talrigere end sædvauligt forek<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Typhustilfæl<strong>de</strong>r, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r ikke haves<br />
Pläds for <strong>de</strong> tilströmmen<strong>de</strong> Syge, men Fængslerne tages til Hjælp, og <strong>de</strong>ls söger<br />
man at skaffe Pläds for <strong>de</strong> Syge ved at reise Sygetelt. Imidlertid gjöres<br />
<strong>de</strong>r kraftige Anstrængelser for at afhjælpe <strong>de</strong>nne Mangel for Efterti<strong>de</strong>n. Man<br />
har altid anseet Melbourne s<strong>om</strong> et sundt Opholdssted for Brystsvage; <strong>de</strong>tte kan<br />
dog være sine Tvivl un<strong>de</strong>rkastet efter Dö<strong>de</strong>lighedstabellerne at dömme.<br />
30 Svenske og 11 Norske ere afgaae<strong>de</strong> ved Dö<strong>de</strong>n i Victoria i Löbet af<br />
Aarets 9 förste Maane<strong>de</strong>r; man savner endnu Un<strong>de</strong>rretning for <strong>de</strong> 3 sidste.<br />
Heraf fremgaar at <strong>de</strong>n svenske Bestand<strong>de</strong>l er <strong>de</strong>n norske långt overveien<strong>de</strong> og<br />
större end almin<strong>de</strong>ligt antaget.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 40
626<br />
Til Anskaffelse af et eget Gudahus for Svenske og Norske i Melbourne<br />
arbei<strong>de</strong>r en C<strong>om</strong>ité, og er <strong>de</strong>r til Dato indk<strong>om</strong>met noget över £ 100.<br />
Til For<strong>de</strong>l for <strong>de</strong> Brandlidte i Sundsvall og Umeå foranstalte<strong>de</strong>s af herværen<strong>de</strong><br />
svenske Club en Indsamling i Victoria og Tasmania, <strong>de</strong>r indbragte £<br />
214. 2. 9, me<strong>de</strong>ns samtidig af Melbournes Trælasthandlere indsamle<strong>de</strong>s £ 279.<br />
2. 0, altsaa tilsammen £ 493. 4. 9, <strong>de</strong>r bleve indsendte gjennem Consulatet.<br />
De nye Valg til <strong>de</strong>t <strong>de</strong>n 4 Juni sammentræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Parliament ere faldne<br />
ud til Kegjeringens For<strong>de</strong>l.<br />
Hannover <strong>de</strong>n 28 februari 1889.<br />
(Årsberättelse för 18S8.)<br />
Hans Gun<strong>de</strong>rsen.<br />
I min förra <strong>år</strong>sberättelse ha<strong>de</strong> jag äran framhålla bety<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong> föreningar,<br />
s<strong>om</strong> på flera <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n k<strong>om</strong>mit till stånd för att upphjelpa <strong>de</strong>n sedan<br />
länge tryckta ställningen. Hvad s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rvid utsatts <strong>år</strong> 1887 har <strong>de</strong>t nu tilländalupna<br />
<strong>år</strong>et i rikt mått skördat. I första rummet gäller <strong>de</strong>tta bergshandteringen<br />
i jern <strong>och</strong> kol, industrien i all sin mångfald i jern, bly <strong>och</strong> koppar<br />
jemte bryggerihandteringen, cementtillverkningen <strong>och</strong> transportväsen<strong>de</strong>t. Den<br />
stora föreningen af valsverken i Tyskland möttes med obetingadt förtroen<strong>de</strong>,<br />
hvilket ytterligare stärktes gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n verksamhet <strong>de</strong>n gemensamma försäljningsaffären<br />
i Berlin utveckla<strong>de</strong>. Också tor<strong>de</strong> jernhandteringen hafva sv<strong>år</strong>t att i<br />
sina annaler uppleta ett <strong>år</strong> med så afgjordt gynsam karakter s<strong>om</strong> <strong>1888</strong>. Orsaken<br />
är närmast att söka i <strong>de</strong>t stigan<strong>de</strong> behofvet af jern, hvilket tydligt framträd<strong>de</strong><br />
i <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> framställningen af råvara, <strong>om</strong>kring 340,000 tons mera än<br />
<strong>år</strong>et förut eller en förhöjning af 8 à 9 %. Förbrukningen in<strong>om</strong> sjelfva Tyskland<br />
steg med 10 à 12 .%', en så hög siffra att <strong>de</strong>n synes osannolik, men<br />
hvilken f<strong>år</strong> sin förklaring <strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n ofantligt stegra<strong>de</strong> verksamheten att<br />
skapa transportme<strong>de</strong>l, så väl jernvägar s<strong>om</strong> fartyg, <strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong> byggnadsverksamheten<br />
<strong>och</strong> vigtiga grenar af maskinindustrien.<br />
Trävaru<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n rör<strong>de</strong> sig med pris, s<strong>om</strong> man icke på länge sett, <strong>och</strong> lofvar<br />
ännu bättre konjunkturer för innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Gran betinga<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> pris<br />
per standard f. o. b. i Östersjöhamn:<br />
1887 <strong>1888</strong> 1889<br />
7" mk 90 95—100 115<br />
6" » 80—85 90—95 110<br />
4—5"- » 70 — 75 80—85 100<br />
Innevaran<strong>de</strong> (1889) <strong>år</strong>s pris hafva <strong>de</strong> förnämligare producenterna erhållit<br />
för allt hvad <strong>de</strong> kunna lem na vid första öppna vatten, hvadan s<strong>om</strong>mar- <strong>och</strong><br />
höstleveranser noteras <strong>om</strong>kring 5 mk lägre.<br />
Beträffan<strong>de</strong> väfnadsindustrien kan nämnas att linneväfveriet med tillhjelp<br />
af nyare kraftmaskiner <strong>och</strong> billigt pris på rysk råvara skaffat sig stort insteg<br />
å markna<strong>de</strong>n gent emot b<strong>om</strong>ull, på samma gång <strong>de</strong>n utländska konkurrensen<br />
haft sv<strong>år</strong>are att göra sig gällan<strong>de</strong>. Utförseln har emellertid nedgått på grund<br />
af andra län<strong>de</strong>rs skyddstullar. Lyftningen in<strong>om</strong> juteväfveriet är mindre att<br />
tillskrifva konventionerna mellan <strong>de</strong>ss idkare än stegra<strong>de</strong> behof på verldsmark-
627<br />
nå<strong>de</strong>n. Införseln <strong>från</strong> England har all<strong>de</strong>les upphört <strong>och</strong> t. o. m. aflösts af<br />
utförsel dit af v<strong>år</strong>a fabrikat. För råvarans pris är <strong>de</strong>n skotska markna<strong>de</strong>n<br />
fortfaran<strong>de</strong> bestämman<strong>de</strong>. V<strong>år</strong>a b<strong>om</strong>ullsspinnerier <strong>och</strong> väfverier, s<strong>om</strong> länge<br />
un<strong>de</strong>rbjudit hvarandra <strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> vållat mångens ruin, hafva nu stält sig<br />
på en förnuftigare basis, i <strong>de</strong>t så väl i Sydtyskland s<strong>om</strong> i Rhentrakten <strong>och</strong><br />
Sachsen föreningar bildats, hvilka sammanträda hvarje månad för att reglera<br />
prisen. Härigen<strong>om</strong> har ett vida sundare tillstånd skapats än förut, då för att<br />
öfverflygla en konkurrent stora lager bortslumpa<strong>de</strong>s <strong>och</strong> för<strong>de</strong>rfva<strong>de</strong> markna<strong>de</strong>n.<br />
En icke ovigtig <strong>om</strong>ständighet är Englands ansträngningar att ut<strong>om</strong> Europa<br />
skaffa sig afsättning för sitt garn, hvilket <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> mindre besvärar v<strong>år</strong>a<br />
afsättningsplatser. B<strong>om</strong>ullssammet ha<strong>de</strong> att kämpa med stora sv<strong>år</strong>igheter <strong>och</strong><br />
härvaran<strong>de</strong> mekaniska väfveri gjor<strong>de</strong> en förlust af bortåt '/a nàll. mk.<br />
För sockerbruken förbättra<strong>de</strong>s kampanjen gen<strong>om</strong> betornas större soekerhalt<br />
<strong>och</strong> sockrets jemförelsevis höga pris. Den för hvitbetsodling använda arealen<br />
nedgick emellertid un<strong>de</strong>r sista <strong>år</strong>et <strong>från</strong> 277,000 till 264,000 har <strong>och</strong> skör<strong>de</strong>n<br />
likale<strong>de</strong>s <strong>från</strong> 150 till 132 centner per morgen.<br />
Sockerhandteringens i hela Tyskland <strong>om</strong>fattning <strong>och</strong> afkastning i råsocker<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> närmaste <strong>år</strong>en framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> öfversigt:<br />
Hvitbetor Råsoeker<br />
Fabriker mill. centner %<br />
1887—88. 391 139'2 13-08<br />
1886—87... 401 166-1 11-87<br />
1885—86 399 141-4 11-43<br />
1884—85 408 208-0 10T9<br />
De vigtigare europeiska län<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna industri kan anses hemmastadd,<br />
producera<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r tillverkningsperio<strong>de</strong>n 1887—88 socker i mill. centner:<br />
Tyskland 19'2, Ryssland 8'8, Österrike 8'2 <strong>och</strong> Frankrike 7"8.<br />
Härmed förtjena sidoställas uppgifterna öfver förbrukningen i pfund socker<br />
per individ: i Tyskland 18'5, Ryssland 9, Österrike 14 <strong>och</strong> Frankrike 28.<br />
Spcmmålsmarkna<strong>de</strong>n var mycket jemn un<strong>de</strong>r förra hälften af <strong>år</strong>et, men<br />
sedan man fått säker kunskap <strong>om</strong> att skör<strong>de</strong>n så väl i Tyskland s<strong>om</strong> i Frankrike<br />
<strong>och</strong> England arta<strong>de</strong> sig un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lmåttan, uppstod en nästan feberaktig<br />
brådska hos köpmän <strong>och</strong> qvarnegare att i god tid skaffa nödigt förråd. Härvid<br />
var råg närmast föremål för spekulationen, enär just <strong>de</strong>tta sä<strong>de</strong>sslag i Tyskland<br />
lemna<strong>de</strong> mest öfrigt att önska. Ryssland blef <strong>de</strong>n största leverantören<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed k<strong>om</strong> också rubeln i högre kurs, hvilket ha<strong>de</strong> inflytan<strong>de</strong> på spanmålsaffärerna<br />
i vidsträckt mån, så att prisen stego ända till midten af oktober.<br />
Först då börja<strong>de</strong> man inse att man sett sakerna i för mörk dager <strong>och</strong> gjort<br />
sig skyldig till månget öfveriladt steg.<br />
Noteringarna voro:<br />
7, <strong>1888</strong> V, 1889<br />
Råg per 1,000 kilogram.... 116 — 122 146—159<br />
Hvete » 158—177 172—188<br />
Majs » 120 — 125 136—144<br />
För hudar <strong>och</strong> skum var markna<strong>de</strong>n allt annat än gynsam på grund af<br />
billiga kreaturspris <strong>och</strong> betydlig införsel jemte minskad export på Belgien <strong>och</strong><br />
Frankrike. Beredningen af Dongolalä<strong>de</strong>r i förening med <strong>de</strong>n förbättra<strong>de</strong> <strong>och</strong><br />
utvidga<strong>de</strong> tillverkningen af vachette- <strong>och</strong> rosslä<strong>de</strong>r har så godt s<strong>om</strong> undanträngt
628<br />
tyskt kalfskinn ur <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n, hvartill k<strong>om</strong>mer att Skandinavien, Ryssland <strong>och</strong><br />
Frankrike hitsända kalfskinn i allt större mängd.<br />
Mot slutet af aret var förrå<strong>de</strong>t af alla slags salta<strong>de</strong> <strong>och</strong> torka<strong>de</strong> hudar<br />
så stort att ett ytterligare prisfall icke gerna kan uteblifva. Pelsvaror antogo<br />
med vinterns inträ<strong>de</strong> fast hållning <strong>och</strong> särskildt betaltes räfskinn bra.<br />
På börsmarkna<strong>de</strong>n tilldrogo sig emissionsaffärerna stor uppmärksamhet, i<br />
synnerhet industripapper <strong>och</strong> utländska statspapper. De sistnämndas favör hos<br />
publiken förklaras tillräckligt <strong>de</strong>raf att t. ex. <strong>de</strong>n portugisiska 5 % emissionen<br />
stigit <strong>från</strong> 87 1 /, till 101 %, Buenos Ayres 5 % lånet <strong>från</strong> 80'/, till 95 %.<br />
kinesiska 5'/, % länet <strong>från</strong> 105 3/4 till 113 1 /., % <strong>och</strong> Transvaallånet <strong>från</strong><br />
95 till 104 %. En gifven följd af <strong>de</strong>nna hausse är att utlan<strong>de</strong>t ansett sig<br />
kunna ställa mycket stora anspråk på <strong>de</strong>n europeiska penningmarkna<strong>de</strong>n. Sålunda<br />
har Argentinien un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp i Europa upptagit lån på bortåt 600<br />
mill. mk. Industripapper följ<strong>de</strong> så hastigt på hvarandra att man ovilkorligen<br />
k<strong>om</strong> att tänka på grün<strong>de</strong>rperio<strong>de</strong>n på 1870-talet, dock har <strong>de</strong>n nya lagen för<br />
aktiebolag gjort att svindlerier icke så lätt kunna k<strong>om</strong>ma till stånd eller åtminstone<br />
in<strong>om</strong> kort tid afslöjas. En stor skilnad ligger också <strong>de</strong>ri att man<br />
på 1870-talet ha<strong>de</strong> att göra med en mängd nya <strong>och</strong> opröfva<strong>de</strong> företag, nu<br />
återigen med till största <strong>de</strong>len rekonstruera<strong>de</strong> <strong>och</strong> redan kända.<br />
Transportväsen<strong>de</strong>t till lands s<strong>om</strong> till sjös visa<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et mycken liflighet,<br />
naturligtvis i första rummet på grund af <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> affärsverksamheten<br />
<strong>och</strong> lifaktigheten in<strong>om</strong> industrien. Tysklands behof af spanmål spela<strong>de</strong> härvid<br />
en stor roll på samma gång s<strong>om</strong> Rysslands ocb Österrikes förmåga af export.<br />
Den tyska flodfarten höj<strong>de</strong> sig också ansenligt, v<strong>år</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflotta öka<strong>de</strong>s <strong>och</strong><br />
skeppsvarfven hafva f. n. flera beställningar än <strong>de</strong> kunna effektuera.<br />
Gummiindustrien, s<strong>om</strong> representeras af flera välkända etablissement, arbeta<strong>de</strong><br />
med framgång. Continental-Caoutchouc- und Gruttapercha-C<strong>om</strong>pagnie ut<strong>de</strong>lar<br />
liks<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista <strong>år</strong>en 27 %. Hannoversche Gummi-Kamm-C<strong>om</strong>pagnie<br />
efter all sannolikhet 11 %.<br />
För bedöman<strong>de</strong> af cementkandteringen må nämnas att Lüneburger-Cementfabrik<br />
<strong>och</strong> Hannoversche Portland Cementfabrik ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> hvar<strong>de</strong>ra 15 %.<br />
Bernhard Caspar.
Shanghai <strong>de</strong>n 9 Maj 1889.<br />
629<br />
(Årsberättelse för 188S.)<br />
De forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart på Distriktet stiller sig fölgen<strong>de</strong>:<br />
Fra Udlan<strong>de</strong>t ank<strong>om</strong> med Last 23 norske Fartöier ... dräglige 21,075 Tons<br />
» Udlan<strong>de</strong>t i Ballast 5 norske Fartöier » 3,244 »<br />
Til Udlan<strong>de</strong>t afgik med Last 13 norske Fartöier » 7,473 »<br />
B Udlan<strong>de</strong>t afgik i Ballast 15 norske Fartöier » 16,846 »<br />
Af <strong>de</strong>tte Antal var 19 Dampskibe » 18,107 »<br />
Intet svensk Fartöi ank<strong>om</strong> til Distriktet un<strong>de</strong>r Aret.<br />
Henvisen<strong>de</strong> til Generalkonsulatets Arsberetning for 1887 angåen<strong>de</strong> Skibsfarten<br />
tilla<strong>de</strong>r jeg at oplyse at Dampskibstrafiken på Kysten nu har taget<br />
Överhand, og at kun et ringe Antal Seilfartöier ere synlige og disse tilhöre<br />
nästen u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> lokale Rhe<strong>de</strong>rier.<br />
Fragtfortjenesten<br />
Seilfartöier har väret:<br />
for Aret <strong>1888</strong> for <strong>de</strong> til Distriktets Havne ank<strong>om</strong>ne<br />
6 norske Fartöier mex. Doll. 28,100<br />
for afgåe<strong>de</strong> 6 norske Fartöier » 21,200<br />
Doll. 49,300<br />
(eller i Kröner 147,900).<br />
Fragtfortjenesten for <strong>de</strong> norske Dampskibe s<strong>om</strong> har faret på Kysten kan<br />
kun <strong>de</strong>lvis beregnes, fordi <strong>de</strong> har väret befragtet pr Måned med Japan og<br />
Hongkong iberegnet Kystfarten:<br />
Dampskibet »Nor<strong>de</strong>n» drägtig Tons 1,367 for m. Doll. 4,500 pr Måned<br />
» »August» » 1,232 » 4,250 »<br />
» »Johannes Brun» » 485 » 3,000 »<br />
»Nor<strong>de</strong>n» un<strong>de</strong>rholdt Farten i 8 Måne<strong>de</strong>r med en Fragtfortjeneste<br />
stor _ m. Doll. 36,000<br />
»August» i 5 Måne<strong>de</strong>r » 21,250<br />
»Johannes Brun» i 4 Måne<strong>de</strong>r » 12,000<br />
in. Doll. 69,250<br />
N<strong>år</strong> man <strong>de</strong>rtil lägger Fragtfortjenesten for Seilfartöier » 49,300<br />
så viser <strong>de</strong>n hele Fragtfortjeneste<br />
m. Doll. 118,550<br />
for 28 Fartöier un<strong>de</strong>r Årets Löb at vare<br />
355,650 Kröner.<br />
Konsulatafgifter erlag<strong>de</strong>s med<br />
ved Hovedstationen m. Doll. 142'OS = Kr. 426-21<br />
» Vioekonsulsstationerne » 338 - 69 = » l,016 - O7<br />
Fragter.<br />
Kystfragterne var fölgen<strong>de</strong>:<br />
Chefoo—Swatow-Tra<strong>de</strong>n for Fartöier fra 600 —1,000 Reg.-Tons med Ladning<br />
af Bönner og Erter:
630<br />
Januar—Februar _ 16 Cents pr Picul<br />
Marta 20 » »<br />
April—Mai 21 » »<br />
Juni 18 i> »<br />
Juli -.- 15 » B<br />
August—September 13 » »<br />
Oktober—November 14 B B<br />
December 16 » »<br />
Newchwang-Tra<strong>de</strong>n til <strong>de</strong> sydlige Havne ligele<strong>de</strong>s med Last af Bönner,<br />
Erter samt Oliekager:<br />
April—Mai 30 Cents pr Picul<br />
Juni _- 28 » »<br />
Juli _ 25 » »<br />
August 20 B »<br />
September _. 19 B »<br />
Oktober 20 » »<br />
November 26 » »<br />
Nagasaki—Shanghai-Tra<strong>de</strong>n med Kul notere<strong>de</strong>s pr Ton u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> for<br />
Dampskibe:<br />
Januar m. Doll. 1·10 pr Ton<br />
Februar . ; » 1'15 B<br />
Marts » 1'40 B<br />
April _ B 1'70 »<br />
Mai—Juni B 1'50 B<br />
Juli B l - 55 B<br />
August _ B l - 65 B<br />
September _ B l - 40 B<br />
Oktober » 1'60 B<br />
November B l - 85 B<br />
December B 1"80 B<br />
S<strong>om</strong> Bevis på hvad Dampskibsselskaber fortjener i Kystfarten vil jeg med<strong>de</strong>le,<br />
at ifölge publicere<strong>de</strong> Rapporter i hervären<strong>de</strong> Aviser över <strong>de</strong>t store kinesiske<br />
Dampskibsselskabs Virks<strong>om</strong>hed un<strong>de</strong>r Året <strong>1888</strong> viser <strong>de</strong>t sig, at Selskabets<br />
26 Dampbå<strong>de</strong> s<strong>om</strong> repräsenterer en Värdi af Taels 2,090,000 har<br />
bragt en Nettofortjeneste af Taels 807,456 til Bolaget eller med andre Ord<br />
38 % af Kapitalen.<br />
Desu<strong>de</strong>n har <strong>de</strong>tte Selskab en Bifortjeneste, s<strong>om</strong> intet an<strong>de</strong>t Bolag ny<strong>de</strong>r,<br />
nemlig Transporten af Kinas BTribut-RisB til <strong>de</strong> nordlige Havne. GJennem<br />
<strong>de</strong>nne Ristransport har Selskabet hävt en Nettofortjeneste af Taels 22,806,<br />
s<strong>om</strong> bör lägges til ovennävnte Sum Taels 807,456, s<strong>om</strong> da viser en Nettoindseiling<br />
stor Taels 830,262 eller nästen 40 % af Kapitalen.<br />
Et an<strong>de</strong>t Selskab, sThe China and Manila Steamship C<strong>om</strong>pany line», viser<br />
i sin Rapport for Året <strong>1888</strong> en »Kredit-Balances af m. Doll. 90,844·37<br />
efter at have afskrevet m. Doll. 15,000 for Värdiforringelse. De aktive Bestyrerne<br />
Mr Russel & C:o har foreslået at sätte tilsi<strong>de</strong> for et Reservefond en<br />
Kapital stor m. Doll. 35,000, betale Aktionärerne 30 % og överföre Balancen<br />
m. Doll. 3,344'3 7 på ny Regning.<br />
Et Selskab her, s<strong>om</strong> u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> har 7 mindre Seilfartöier i Kyst-<br />
Tra<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>r repräsenterer en Värdi af ni. Doll. 120,000, har nylig offentlig-
631<br />
gjort sin Arbeidsregning for sidste Halv<strong>år</strong>et — Juli—December <strong>1888</strong> — <strong>de</strong>r<br />
viser en Nettofortjeneste af m. Doll. 18,230, efter at have tilsi<strong>de</strong>sat <strong>de</strong>n nödvendige<br />
Kapital for Reservefond.<br />
Med Hensyn til anförte Fragter i Kyst-Tra<strong>de</strong>n kan <strong>de</strong>t vare af ikke ringe<br />
Interesse at fremlägge et<br />
Tableau for et Dampskib<br />
s<strong>om</strong> laster eirea 1,200 Tons eller 20,000 Piculs.<br />
Nagasaki—Shanghai-Tra<strong>de</strong>n. Lastning i Nagasaki og Lösning i Shanghai<br />
foregåer med al mulig Hurtighed, Bquick <strong>de</strong>spatch»; af <strong>de</strong>n Grund gjör Dampskibene<br />
i <strong>de</strong>nne Tra<strong>de</strong> altid sine fire Reiser i Måne<strong>de</strong>n. Tager man nu Mid<strong>de</strong>lfragten<br />
un<strong>de</strong>r Året m. Doll. 1'60 pr Ton s<strong>om</strong> Basis, og antager at Fartöiet<br />
behöver at lägge op for nödvendige Reparationer en Måned, så resterer<br />
11 Måne<strong>de</strong>r à 4 Reiser pr Måned eller 44 Reiser med 1,200 Tons, udgjör<br />
52,800 à 1.60 = m. Doll. 79,200.<br />
Derfra afg<strong>år</strong> Omkostninger for 12 Måne<strong>de</strong>r:<br />
Kapteinens Hyre - m. Doll. 2,400<br />
Tven<strong>de</strong> Styrmänd » 1,440<br />
Tven<strong>de</strong> Maskinister » 2,700<br />
Besätning m. Doll. 1,200'<br />
Kok, Steward B 360 alle Kinesere » 3,180<br />
Fyrbö<strong>de</strong>re B 1,620<br />
Proviant for 5 Europäer à m. Doll. 25 pr Måned » 1,500<br />
Tonnage-Afgifter for 800 Reg.-Tons à 60 Cts, betalbar 3<br />
Gange <strong>år</strong>lig » 1,440<br />
Udgifter ved Maskinen og Däkket » 1,500<br />
Havneudgifter ete _ - - - » 1,200<br />
250 Dages Kulforråd à 10 Tons pr Dag = 2,500 Tons à<br />
m. Doll. 4-50 pr Ton » 11,250<br />
Assurance, Reparationer og Dokning » 8,000<br />
m. Doll. 34,610<br />
Netto-Balance for Året_ m. Doll. 44,590<br />
Värdiforringelse à 8 % af m. Doll. 80,000 » 6,400<br />
m. Doll. 38,190<br />
Eller en Nettobeholdning af 47 3 /4 % på en Kapital af m. Doll. 80,000,<br />
<strong>de</strong>n approximative Värdi af en sådan Damper »Collier».<br />
Befragtet pr Måned kan et sådant Dampskib med al Sikkerhed betinge<br />
m. Doll. 4,000 pr Måned og da best<strong>år</strong> Fartöiets Udgifter blöt i Hyre og<br />
Proviant for Kapteinen og Mandskabet samt Olie for Maskinen — alle övrige<br />
Udgifter bestri<strong>de</strong>s af Befragteren sås<strong>om</strong> Kul, Tonnage-Afgifter, Havnepenge,<br />
Lods, Konsulatgebyr etc. etc.<br />
Kurseme på Shanghai Taels og mexikanske Dollars, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r Aret har<br />
väret bety<strong>de</strong>lig lavere end nogensin<strong>de</strong> tidligere, var for à vista Veksler på London<br />
efter sidste Notering ved hver engelsk Posts Afgang (to Gange månedlig):<br />
pr Shanghai Tael pr 100 mex. Doll.<br />
Januar 4 Sh. 3| D. à 4 Sh. 4 D. Taels 72'5 å 72"7<br />
Februar 4 » 31 » à 4 » 3| i> » 72'4 à 726
632<br />
Marts 4 Sh. 2g D. à 4 Sh. 2g D. Taels 723 à 72-6<br />
April 4 » Ig i> à 4 B 2| » » 72"4 à 72"5<br />
Mai 4 » l § B à 4 » 2 » B 72"2 à 72-5<br />
Juni 4 » l £ » à 4 » 2 » » 72"2 à 724<br />
Jnli 4 » l | » à 4 j > l | » » 72"6 à 73<br />
August 4 » l f » à 4 » 2 » B 72-5 à 72'8<br />
September 4 » 2 » à 4 » 2 f » » 72'4 à 72'8<br />
Oktober 4 » 2 § » à 4 j > 2 ^ » » 72"6 à 72'9<br />
November 4 » 2 f » à 4 » 2 f » » 726 à 73<br />
December 4 » 2 £ » à 4 » 2 f » » 72'8 à 73'2<br />
Värdien af Kinas Vare<strong>om</strong>sätning med Udlan<strong>de</strong>t gik i <strong>1888</strong> ifölge Toldväsenets<br />
Statistik op til Hkw. Taels 217,183,960 imod Hkw. Taels 188,123,877<br />
for Året forud, s<strong>om</strong> viser en Tilväxt stor Hkw. Taels 31,060,083 (eller <strong>om</strong>kring<br />
139,770,373 Kröner).<br />
Toldindtägterne har s<strong>om</strong> Fölge <strong>de</strong>raf også steget og belöb sig til 23,167,892<br />
Hwk. Taels eller nästan 105 Millioner Kröner.<br />
Värdien af Vare<strong>om</strong>sätni?igen med Kystfarten g<strong>år</strong> op til Hkw. Taels<br />
325,309,728 imod Hkw. Taels 322,673,602 for 1887.<br />
Denne Kystfart for<strong>de</strong>ler sig mellem <strong>de</strong> forskjellige Nationers Flag såle<strong>de</strong>s:<br />
Britisk Hkw. Taels 169,116,568= 52 %<br />
Kinesisk » 136,623,687 =42 »<br />
Tydsk » 17,616,064= 5"4l »<br />
Amerikansk » 1,002,180 = 0"31 »<br />
Dansk » 495,013= 0U5 B<br />
Forene<strong>de</strong> Rigers » 141,872 = 0"04 »<br />
Spansk B 108,190= 0'03 »<br />
Andre Nationers » 206,154 = 0"06 »<br />
100-00 %<br />
De väsentlige Import-Artikler:<br />
Opium, Pieuls 82,401 Värdi Hkw. Taels 32,330,506<br />
B<strong>om</strong>uldstöier og Garn ... » 44,437,525<br />
Uldtöier af alle Slags...- - B 5,097,605<br />
Spigerjern (Nailrod), Pieuls 395,427 » 765,227<br />
Stangjern (Bar-iron), » 139,554 » 318,958<br />
Gammelt Jern, » 597,970 B 681,796<br />
Forarbei<strong>de</strong><strong>de</strong> diverse Jernvarer » 419,305<br />
Bly Pieuls 231.698 » 1,015,587<br />
Kobber » 33,228 _ » 492,171<br />
Stål » 50,680 B 180,649<br />
Stenkul, Tons 268,308 r> 1,657,164<br />
B<strong>om</strong>uld, Pieuls 156,579 » 1,512,651<br />
Flintesten » 31,802 B 18,072<br />
Tändstikker, Gross 3,195.389 » 1,089.842<br />
Petroleum, Gallons 16,613,090 B 2,219,332<br />
Säbe B 148,194<br />
Vin, Öl og Spirituösa B 276,850<br />
Tång (s<strong>om</strong> Fö<strong>de</strong>mid<strong>de</strong>l) » 1,054,744<br />
Maskiner B 372,790<br />
Perfumerier B 43,632
633<br />
Importen af Fyrstikker viser at <strong>de</strong>n översteg forrige År i Mäng<strong>de</strong> med<br />
918,526 Gross og i Värdi med Hkw. Taels 417,667.<br />
Priserne for närvären<strong>de</strong> er pr Case af 50 Gross:<br />
Swedish safety, black and red dip Taels 10 à 16<br />
Phosphor » 12 à 13£<br />
Parafine » 13 à 15<br />
Japanese og Shanghai » 8 à 10|<br />
Vienna Brilliant pr 25 Gross » 17 à 19<br />
Si<strong>de</strong>n Nyt<strong>år</strong> er <strong>de</strong>r solgt 10,000 Cases. Nu er Efterspörgselen blöt for<br />
Phosphor, men <strong>de</strong>r er intet Oplag — dog skal <strong>de</strong> tydske Importörer have<br />
Sendinger un<strong>de</strong>rveis fra Sverige.<br />
Jern. Importen af Stangjern (Bar-iron) viser en Tilväxt af 27,625 Piculs;<br />
ligeså er Importen af Spigerjern (Nailrod) foröget med över 100,000- Piculs<br />
og 260,379 Hkw. Taels Värdi niere end forrige Ar. Af Stål er <strong>de</strong>r også<br />
bety<strong>de</strong>lig mere indfört. Statistiken viser en Forhöielse af 23,351 Piculs til en<br />
Värdi af Hkw. Taels 101,984.<br />
Gammelt Jern af alle Slags fin<strong>de</strong>r stadig mere og mere stärkere Efterspörgsel<br />
i Marke<strong>de</strong>t, i <strong>1888</strong> importere<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r 126,386 Piculs mere, til en<br />
Värdi af Hkw. Taels 110,000; heraf fremg<strong>år</strong> at Jernindustrien <strong>år</strong>ligen fin<strong>de</strong>r<br />
mere Iudpas i Kina, og Kygter vil vi<strong>de</strong> at <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> närmeste År vil blive<br />
stor Efterspörgsel efter Jern, grun<strong>de</strong>t på Fremskridt s<strong>om</strong> Kina blifver tvungen<br />
at foretage, for at fölge med i Civilisationens Spor; Bygning af Jernbanelinier<br />
gjennem Sibirien till Wladiwostock vil have stor, meget stor Indfly<strong>de</strong>lse på Kinas<br />
fremtidige Udvikling.<br />
I min sidste Årsberetning henty<strong>de</strong><strong>de</strong>s for Hrr Exportörer, <strong>de</strong>r önske<strong>de</strong> at<br />
få Marked for <strong>de</strong>res Varer i Kina, <strong>om</strong> at sen<strong>de</strong> Prövesendinger franco til<br />
Generalkonsulatet. Flere har imö<strong>de</strong>k<strong>om</strong>met <strong>de</strong>nne Anmodning, og en Del Konserver,<br />
Säbe, Amykos, Skrivebläk, Smör, Perfumerier ni. m. blev alt solgt<br />
ifölge Faktura-Pris, så disse Forsög er opmuntreu<strong>de</strong> og har foranlediget vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Industridriven<strong>de</strong> at fortsatte med Konsiguationer. Da <strong>de</strong>t her dreier<br />
sig <strong>om</strong> ukjendte Varer og Märker, og <strong>de</strong> store Huse trägt g<strong>år</strong> ind på at indarbei<strong>de</strong><br />
Artikler, s<strong>om</strong> har en begrändset Afsätning, og ved <strong>de</strong>n store VaDskelighed<br />
at introducere nye og ukjendte Säger og »chops» (Märker) blandt Kineserne,<br />
fandt jeg <strong>de</strong>t rå<strong>de</strong>ligst at overdrage Varene til Herr E. G. Schiller, en<br />
energisk og meget påli<strong>de</strong>lig svensk Mand, s<strong>om</strong> har en mange<strong>år</strong>ig Erfaring i Kina.<br />
Det har lykke<strong>de</strong>s ham at introducere Varene med <strong>de</strong>n Fremgang at alle <strong>de</strong><br />
sendte Artikler vin<strong>de</strong>r en begjärlig Efterspörgsel.<br />
Konserver. Deraf har Smör og preserveret Mälk et meget bety<strong>de</strong>lig Salg.<br />
Af Smör er <strong>de</strong>t mest fransk s<strong>om</strong> sälges i 1 S, 2 S og 5 8 Tins. Begge<br />
Artikler har Kineserne fået Smag på. Röge<strong>de</strong> norske Sardiner i Olie var <strong>de</strong>r<br />
stor Rift <strong>om</strong> og på nogle Måne<strong>de</strong>r solgtes ikke mindre end 7,000 Tins. Det<br />
var noget Nyt for »Ganen» heru<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> true<strong>de</strong> med at fortränge <strong>de</strong> al Ver<strong>de</strong>n<br />
över kjendte franske Sardiner. For skin- og benfri Sild, Caviar, Rogn, Delikatess-Lax<br />
vil <strong>de</strong>r også vare Afsätning", alle Sorter Supper samt Fiskekager<br />
solgtes godt, <strong>de</strong>rimod er <strong>de</strong>r ringe Omsätning for alt konserveret Fuglevildt,<br />
af tven<strong>de</strong> Grun<strong>de</strong>, först er Lan<strong>de</strong>t her velsignet på alt muligt Fuglevildt, <strong>de</strong>rnäst<br />
hav<strong>de</strong> <strong>de</strong> hidsendte Fuglekonserver en stärk Bismag af Tin.<br />
Perfumerier og Säbe. Af Amykos s<strong>om</strong> en Adjunkt for Toiletten i <strong>de</strong><br />
trykken<strong>de</strong> värme S<strong>om</strong>mermåne<strong>de</strong>r solgtes <strong>de</strong>r 2,500 Flasker. De svenske Säber,
634<br />
s<strong>om</strong> helt nylig er gjort Forsög med, kan sikkert regne på et godt Marked og<br />
konkurrerer favorabelt med <strong>de</strong> engelske Säber; Kvaliteten er udmärket og Ar<strong>om</strong>en<br />
stärk og vedvaren<strong>de</strong>", <strong>de</strong>rtil k<strong>om</strong>mer Emballagen og Etiketten, s<strong>om</strong> er<br />
»musterhaft». Almin<strong>de</strong>lig Husholdningssäbe (Såptväl) bruges Masser af; <strong>de</strong>n<br />
mä pakkes i Kasser på 25 à 50 Skålpund. Den engelske Säben sälges her i<br />
större Partier for Taels V65 pr box af 50 eng.
635<br />
fremme<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>. Dernäst k<strong>om</strong>mer B<strong>om</strong>uld; af <strong>de</strong>nne Vare udförtes 202,546<br />
Piculs til en Toldvärdi af Hkw. Taela 2,228,284 samtidig s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r indförtes<br />
B<strong>om</strong>uld fra Udlan<strong>de</strong>t 156,579 Piculs til en Värdi af Hkw. Taels 1,512,651.<br />
Sukker-Exporten til Udlan<strong>de</strong>t gik op til 1,012,820 Piculs eller <strong>om</strong>kring<br />
60,000 Tons.<br />
Af Sömandaanvisninger er til Generalkonsulatet indbetalt og befordret:<br />
1 til <strong>de</strong>t Kgl. K<strong>om</strong>merskollegium m. Doll. 35'30 = Kr. 100<br />
1 » » Indre Departement » 35-30= » 100<br />
Brevvexling. Antallet expe<strong>de</strong>re<strong>de</strong> Skrivelser udgjor<strong>de</strong>:<br />
ialt m. Doll. 7060 = Kr. 200<br />
Til Kgl. Ütrikes-Departementet - 57<br />
» » K<strong>om</strong>merskollegium... 18<br />
» » Indre Departementet 38<br />
» <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Staters Legation i Peking 32<br />
» Vicekonsulerne i Distriktet 133<br />
» andre Län<strong>de</strong>s Konsuler 68<br />
» lokale Myndighe<strong>de</strong>r 46<br />
» private Personer 142<br />
534<br />
Journalen över modtagne Skrivelser <strong>om</strong>fatter et Antal af 456.<br />
Af Pas har Gencralkonsulatet udstedt 3 for svenske Un<strong>de</strong>rsätter samt 1<br />
for norsk Un<strong>de</strong>rsåt, alle Missionärer tilhören<strong>de</strong> »China Inland mission».<br />
Generalkonsulatets Adresse er 5 Whangpoo Road.<br />
Ar <strong>1888</strong> spiller en vigtig Rolle i Kinas Annaler gjennem Abningen af<br />
<strong>de</strong>n förste Jernbanelinien mellem Tientsin og Tongshan, en Sträkning af 81<br />
eng. Mil. Denne Linie, vigtig s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n er i sig selv, i Förbin<strong>de</strong>lse med Stenkul-Transporten<br />
fra Tongshan Kulgruber til Oplag ved Peiho-Flo<strong>de</strong>n og Tientsin,<br />
er uen<strong>de</strong>lig mere af Vägt, fordi <strong>de</strong>n er <strong>de</strong>n förste af mange andre s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer<br />
til at anlägges i <strong>de</strong>tte enorme, vidtstrakte, tätbefolke<strong>de</strong> Keiserrige for at<br />
transportere <strong>de</strong>ts Produkter, nu neppe kjendte, ud i Ver<strong>de</strong>nsmarke<strong>de</strong>t.<br />
Carl Bock.
Genua <strong>de</strong>n 18 juni 1889.<br />
636<br />
CÅrsberSttelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Genuas Generalkonsulats Distrikt i Aaret<br />
<strong>1888</strong> stiller sig saale<strong>de</strong>s:<br />
Svensk» Fartöier. Antal Tons<br />
Ank<strong>om</strong>ne fira Sverige med Ladning 6 2,177<br />
J> andre Lan<strong>de</strong> » » 6 2,474<br />
i alt ank<strong>om</strong>ne 12 4,651<br />
Afgaae<strong>de</strong> til » med Ladning 1 459<br />
» » i Ballast 10 3,588<br />
i alt afgaae<strong>de</strong> 11 4,047<br />
Norske Fartöier.<br />
Ank<strong>om</strong>ne fra Norge med Ladning 29 11,098<br />
» andre Lan<strong>de</strong> » » 5 1 36,066<br />
» J> i Ballast 1 387<br />
i alt ank<strong>om</strong>ne 81 47,551<br />
Afgaae<strong>de</strong> til » med Ladning 8 3,250<br />
» » i Ballast 73 44,301<br />
i alt afgaae<strong>de</strong> 81 47,551<br />
I 1887 besögtes Distriktet af 15 svenske Fartöier af tilsammen 7,525<br />
Tons Drægtighed. Fragterne for ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong> og afgaaen<strong>de</strong> Fartöier udgjor<strong>de</strong> i<br />
<strong>1888</strong> tilsammen 130,533 Kröner, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> i 1887 ere opförte med 109,836<br />
Kröner. Det sees heraf, at <strong>de</strong>t optjente Fragtbelöb i <strong>1888</strong> er steget ikke ganske<br />
ubetydoligt, især betragtet relativt til <strong>de</strong>n mindre Tonnage. Rigtignok maa<br />
<strong>de</strong>t bemærkes, at <strong>de</strong>r för Generalkonsulatets Oprettelse i 1887 ikke haves Fragtopgaver<br />
for Vicekonsulstationernes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, men <strong>de</strong>tte forandrer ikke Forhol<strong>de</strong>t<br />
saa syn<strong>de</strong>rligt, da Vice-Konsulsstationerne i 1887 kun besögtes af tven<strong>de</strong><br />
svenske Fartöier, og <strong>de</strong>r viser sig saale<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r enhver Omstændighed en ikke<br />
ubety<strong>de</strong>lig relativ Fremgang.<br />
I Totalsummen for <strong>de</strong> norske Fartöiers Bruttofragter er ikke medtaget <strong>de</strong><br />
Fartöier, <strong>de</strong>r have været maanedsbefragtedc, i <strong>de</strong>t <strong>de</strong>t ikke har kunnet beregnes,<br />
hvor meget af Maanedsfragterne <strong>de</strong>r fal<strong>de</strong>r paa Reiserne til og fra Genua.<br />
Der er i <strong>de</strong>t Hele fire norske Dampskibe, s<strong>om</strong> i Aaret <strong>1888</strong> have anlöbet<br />
Havne her i Distriktet un<strong>de</strong>r Maanedsbefragtning, hvilken har været erlagt med<br />
henholdsvis 4,680, 4,680, 5,400 og 4,320 Kröner pr Maaned.<br />
I 1887 besögtes Distriktet af 38 norske Fartöier af tilsammen 17,775<br />
Tons Drægtighed. Fragterne for ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong> og afgaaen<strong>de</strong> Fartöier udgjor<strong>de</strong><br />
i <strong>1888</strong> tilsammen 778,967 Kröner, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> i 1887 ere opförte med 444,744<br />
Kröner. For Sammenligningens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> gjæl<strong>de</strong>r her <strong>de</strong>t Samme s<strong>om</strong><br />
ovenfor anfört for <strong>de</strong> svenske Fartöier, nemlig at Fragterne för Generalkonsulatets<br />
Oprettelse ikke vare opgivne fra Vice-Konsulsstationerne. Dette forandrer<br />
dog ikke Sägen i nogen væsentlig Grad, da disse Stationer i 1887 alene<br />
besögtes af 3 norske Fartöier af tilsammen 2,208 Tons Drægtighed.
637<br />
De forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa selve Hovedstationen har, sammenholdt<br />
med <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> Aar, stillet sig saale<strong>de</strong>s:<br />
Genuas Havn besögtes i <strong>1888</strong> af fölgen<strong>de</strong> Antal Fartöier af vedföie<strong>de</strong><br />
Drægtighed:<br />
Til Sammenligning kan anföres, at <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> forlöbne Aar af in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong><br />
Decennium till Genuas Havn er ank<strong>om</strong>met:<br />
Antal Tons<br />
1880 Seilfartöier 3,682 47-4,287<br />
Dampskibe 1,993 1,294,491<br />
Tilsammen 5,675 1,768,778
638<br />
Antal Tons<br />
1881 Seilfartöier 3,448 435,378<br />
Dampskibe 2,105 1,578,766<br />
Tilsammen 5,553 2,014,144<br />
1882 Seilfartöier 3,419 393,609<br />
Dampskibe _ — 2,309 1,861,498<br />
Tilsammen 5,728 2,255,107<br />
1883 Seilfartöier 3,272 377,995<br />
Dampskibe 2,498 2,100,799<br />
Tilsammen 5,770 2,478,794<br />
1884 Seilfartöier 3,592 390,755<br />
Dampskibe — 2,358 2,065,018<br />
Tilsammen 5,950 2,455,773<br />
1885 Seilfartöier 3,581 438,717<br />
Dampskibe 2.709 2,403,549<br />
Tilsammen 6,290 2,842,266<br />
1886 Seilfartöier 2,611 349,216<br />
Dampskibe 2,380 2,128,870<br />
Tilsammen 4,991 2,478,086<br />
1887 Seilfartöier 2,976 341,089<br />
Dampskibe 2,817 2,612,805<br />
Tilsammen 5,793 2,953,894<br />
<strong>1888</strong> Seilfartöier _ _. 3,116 346,978<br />
Dampskibe 2,773 2,654,070<br />
Tilsammen 5,889 3,001,048<br />
Den stærke Forögelse af Dampskibsfarten paa Genua vedk<strong>om</strong>mer for en<br />
stor Del Italiens egen Han<strong>de</strong>lsflaa<strong>de</strong>, i <strong>de</strong>t Ste<strong>de</strong>t i 1880 sees at have været<br />
besögt af 901 in<strong>de</strong>nlandske Dampskibe af 605,334 Tons Drægtighed og i <strong>1888</strong><br />
af 1,359 med 1,058,081 Tons.<br />
Af fremme<strong>de</strong> Dampskibe er <strong>de</strong>t især <strong>de</strong> engelske, hvis Antal i <strong>de</strong> sidste<br />
Aar er saa bety<strong>de</strong>ligt foröget. Me<strong>de</strong>ns Havnen saale<strong>de</strong>s i 1880 besögtes af<br />
513 Dampskibe af tilsammen 469,975 Tons Drægtighed, var <strong>de</strong>t i <strong>1888</strong> steget<br />
til 907 Dampskibe af tilsammen 1,037,039 Tons Drægtighed.<br />
Ogsaa tydske Dampskibe er i <strong>de</strong> senere Aar k<strong>om</strong>met hertil i bety<strong>de</strong>lig<br />
foröget Antal. I 1880 ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s kun 40 tydske Dampskibe af 36,273<br />
Tons Drægtighed, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r i <strong>1888</strong> indklarera<strong>de</strong>s 92 tydske Dampskibe af<br />
8amlet Drægtighed 162,562 Tons. Ste<strong>de</strong>t er optaget s<strong>om</strong> regelmæssigt Anlöbssted<br />
saavel for Nord<strong>de</strong>utscher Lloyd (Bremen) s<strong>om</strong> Sl<strong>om</strong>ans-Linien (Hamburg).<br />
Af svenske og norske Dampskibe ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r i 1880 alene 8 Fartöier af<br />
tilsammen 4,060 Tons Drægtighed (Vice-Konsulsstationerne her selvfölgeligt sat<br />
ud af Betragtning), me<strong>de</strong>ns Besöget i <strong>de</strong> sidste 4 Aar har udgjort:<br />
1885 1886 1887 <strong>1888</strong><br />
Antal Tons Antal Tons Antal Tons Antal Tons<br />
Svenske 4 2,319 — — 3 2,903 — —<br />
Norske 62 29,064 55 28,169 26 11,381 53 33,548
639<br />
Der vil af disse Tal bl. a. bemærkes en ikke nbety<strong>de</strong>lig Forögelse af Gjennemsnitsdrægtighe<strong>de</strong>n<br />
for <strong>de</strong> norske Dampskibes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
Besöget af franske Dampskibe, <strong>de</strong>r i 1880 udgjor<strong>de</strong> 479 af Drægtighed<br />
251,207 Tons, steg indtil 1883 op til 663 Skibe af Drægtighed 513,861 Tons,<br />
men er senere jevnt gaaet nedad i Antal, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s i 1887 kun ank<strong>om</strong><br />
306 (af 271,557 Tons) og i <strong>1888</strong> 257 (af 247,363 Tons). Samtidigt med<br />
at Antallet er gaaet tilbage, sees dog <strong>de</strong>n gjennemsnitlige Tonnage si<strong>de</strong>n 1880<br />
at være bety<strong>de</strong>lig foröget.<br />
Besöget af Seilfartöier gik fra 1880 indtil 1886 stadigt og jevnt nedad,<br />
nemlig fra et Antal af 3,682 af 474,287 Tons Drægtighed til 2,611 af 349,216<br />
Tons, men er igjen i <strong>de</strong> sidste to Aar steget en<strong>de</strong>l (<strong>1888</strong> 3,116 Fartöier af<br />
346,978 Tons). Saavel Tilbagegangen s<strong>om</strong> Forögelsen for<strong>de</strong>ler sig nogenlun<strong>de</strong><br />
jevnt paa alle Nationers Seilflaa<strong>de</strong>r.<br />
Af <strong>de</strong> svenske Fartöier, s<strong>om</strong> ere ank<strong>om</strong>ne her til Distriktet i <strong>1888</strong>, er,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t fremgaar af ovenstaaen<strong>de</strong>, alene 6 k<strong>om</strong>ne direkte fra Sverige. Af<br />
disse vare 4 laste<strong>de</strong> med Planker og <strong>de</strong> to med gammelt Jern (Skinner). De<br />
6 svenske Fartöier, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> fra andre Lan<strong>de</strong>, have væsentlig været la<strong>de</strong><strong>de</strong><br />
med B<strong>om</strong>uld, Harpix, Farvetræ, Petroleum, Pitohpine og Stykgods fra Amerika<br />
samt Lerjord fra England.<br />
De 29 norske Fartöier, <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong> her til Distriktet fra Norge, have<br />
samtlige været la<strong>de</strong><strong>de</strong> med Fiskevarer, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> 51 Fartöier, <strong>de</strong>r k<strong>om</strong> fra<br />
andre Lan<strong>de</strong>, have hävt meget forskjelligarte<strong>de</strong> Ladninger, hvoriblandt <strong>de</strong> væsentligste<br />
have været: Beg fra Arehangel, Tjære fra Finland, Stenkul fra England,<br />
Tunfisk og Sardiner fra Portugal, gammelt Jern fra Spanien, Korn, Sukker<br />
og leven<strong>de</strong> Heste fra Sortehavet, B<strong>om</strong>uld, Kaffe, Hu<strong>de</strong>r, Mahogni, Farvetræ<br />
og Vox fra Amerika, en Sort Kul (Boghead Mineral) fra Australien, s<strong>om</strong> anven<strong>de</strong>s<br />
til Gasværkerne herste<strong>de</strong>s, og en<strong>de</strong>lig Ris fra Kina.<br />
Det har ogsaa i <strong>1888</strong> vist sig vanskeligt at faa heldige Fragter herfra.<br />
Af <strong>de</strong> svenske Fartöier er saale<strong>de</strong>s kun et og af <strong>de</strong> norske kun otte afgaae<strong>de</strong><br />
med Ladning, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> övrige have forladt Havnen i Ballast for at söge nye<br />
Fragter an<strong>de</strong>tsteds. Den væsentligste Export-Artikel i svenske og norske Fartöier<br />
herfra har været Marmor i Blokke og Pla<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>rhos en <strong>de</strong>l tilhuggen<br />
Ga<strong>de</strong>sten og Svovl samt en<strong>de</strong>lig Vin og Macaroni til Nord- og Sydamerika.<br />
Han<strong>de</strong>lsbevægelsen i og över Genua har i <strong>de</strong>t sidstforlöbne Aar, sammenlignet<br />
med <strong>de</strong> forudgaaen<strong>de</strong> tre Aar, stulet sig saale<strong>de</strong>s:<br />
Indförsel og Udförsel af Varer, opgivet efter <strong>de</strong>res Vægt:<br />
1885 1886 1887 <strong>1888</strong><br />
Tons Tons Tons Tons<br />
Indförsel 1,817,502 1,850,682 2,074,601 2,003,342<br />
Udförsel 112,561 141,180 115,061 61,958<br />
Transit af Varer söverts 15,053 13,144 13.549 12,288<br />
» » landværts... 111,118 85,486 83,167 115,461<br />
Tilsammen 2,056,234 2,090,492 2,280,378 2,193,049<br />
Indförsel og Udförsel af Varer, opgivet efter <strong>de</strong>res Værdi:<br />
1885 1886 1887 <strong>1888</strong><br />
Lire Lire Lire Lire<br />
Indförsel 391,645.875 340,706,525 376,415.690 303,287.040<br />
Udförsel 82,929,192 98,198,183 79,572,955 69,932^752
640<br />
Transit af Varer<br />
söverts 15,770,326 13,756.424 18,343,561 12,521,608<br />
Transit af Varer<br />
landværts 24,725,788 16,036,385 16,035,548 22,099,160<br />
Tilsammen 515,071,181 468,697,517 490,367,754 407,840,560<br />
Intra<strong>de</strong>rna vid Genuas Tolddirektoriat udgjor<strong>de</strong> i <strong>1888</strong> 67,309,474 Lire<br />
(mod 99,027,110 Lire i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar).<br />
Denne kolossale Skibsfart og Godsbevægelse, <strong>de</strong>r giver Genua en saa höi<br />
Rang blandt Ver<strong>de</strong>ns<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ens Centra, medförer selvfölgeligt en stærk Udvikling<br />
paa alle Omraa<strong>de</strong>r og skaber et Liv og en Virks<strong>om</strong>hed, <strong>de</strong>r fortjener at<br />
iakttages med <strong>de</strong>n störste Opmærks<strong>om</strong>hed. Byen, <strong>de</strong>r nu tseller 187,000 Indvaanere,<br />
bliver, trods <strong>de</strong> sær<strong>de</strong>les vanskelige Terrænforhol<strong>de</strong>, dog stadig udvi<strong>de</strong>t<br />
og forsynet med nye Ga<strong>de</strong>r, Veie og K<strong>om</strong>munikationsmidler, og fremfor<br />
alt raa<strong>de</strong>r <strong>de</strong>r i Havnen, <strong>de</strong>r selvfölgeligt er Centret for Sta<strong>de</strong>ns ökon<strong>om</strong>iske<br />
Liv, en stor Virks<strong>om</strong>hed i Retning af Udvi<strong>de</strong>lser og Forbedringer, Arbei<strong>de</strong>r,<br />
s<strong>om</strong> drives med stor Kraft, men s<strong>om</strong> dog ikke altid har formaaet at hol<strong>de</strong><br />
Skridt med <strong>de</strong>n raske Udviklings stedse stigen<strong>de</strong> Behov. Den storartet anlagte<br />
Havn forsynes stadig med nye Lossepladse, Godshaller og Magasiner og<br />
har i <strong>de</strong>n sidste Tid erholdt en Række hydrauliske Heise- og Svingkrane for<br />
Indladning og Udlosning, liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>r anlægges to store nye Tördokker (bacini da<br />
carenaggio). Langs flere af Kaierne er anlagt Jernbanespor, saale<strong>de</strong>s at Varerne<br />
kunne expe<strong>de</strong>res i direkte Omladning mellem Fartöierne og Jernbanen.<br />
Trods alle disse vidlöftige, kostbare og i mange Henseen<strong>de</strong>r fortjenstful<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>r<br />
er imidlertid Behovet dog endnu paa långt nær ei tilfredsstillet, meget<br />
staar endnu igjen, og ikke sjel<strong>de</strong>n höres Klager över Havne-Indretningernes<br />
Ufuldk<strong>om</strong>menhed. An<strong>de</strong>rle<strong>de</strong>s kan <strong>de</strong>t imidlertid ikke ventes un<strong>de</strong>r en saa<br />
rask Udvikling, og <strong>de</strong>t vil visselig indrömmes af Enhver, <strong>de</strong>r ser Porhol<strong>de</strong>ne<br />
med et uhil<strong>de</strong>t Blik, at <strong>de</strong>r tilk<strong>om</strong>mer Myndighe<strong>de</strong>rne en ikke ringa Ros for<br />
hvad <strong>de</strong>r allere<strong>de</strong> er udrettet.<br />
Paa Grund af <strong>de</strong>n länge Afstand og <strong>de</strong>n manglen<strong>de</strong> regelmæssige direkte<br />
Dampskibsforbin<strong>de</strong>lse samt <strong>de</strong>n nu fornödne besværlige og kostbare Omladning<br />
har De forene<strong>de</strong> Rigers Han<strong>de</strong>l paa Genua endnu ikke kunnet naa nogen större<br />
Udvikling, og da <strong>de</strong>t saale<strong>de</strong>s formentlig er af mindre Interesse at gaa nsermere<br />
ind paa <strong>de</strong>n her foregaaen<strong>de</strong> Imports Detailler i <strong>de</strong>t hele, hidsættes ne<strong>de</strong>nfor<br />
alene Opgave över <strong>de</strong> svenske og norske Artikler, s<strong>om</strong> hidtil har kunnet vin<strong>de</strong><br />
Indgang paa <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked, sammenlignet med konkurreren<strong>de</strong> fremmed<br />
Vare, samt över enkelte Artikler, s<strong>om</strong> kan forudsees at have Udsigt til Afsætning<br />
her, alt efters<strong>om</strong> K<strong>om</strong>munikationsförbin<strong>de</strong>lsen i mere eller min<strong>de</strong>n Grad<br />
kun<strong>de</strong> lettes.<br />
Jern og Staal. Af svenskt Jern og Staal er intet ank<strong>om</strong>met hertil i direkte<br />
Fartöier, naar undtages <strong>de</strong> ovenfor nævnte Skinner m. v. (mellem 800<br />
og 900 Tons). Hvad <strong>de</strong>r er importeret hersteds af svenskt Jern i fremme<strong>de</strong><br />
Skibe, er ikke let med fuldk<strong>om</strong>men Nöiagtighed at k<strong>om</strong>me efter, da <strong>de</strong> officielle<br />
Opgaver angive Varernes Oprin<strong>de</strong>lse efter <strong>de</strong>t Flag, un<strong>de</strong>r hvilket <strong>de</strong><br />
ere indförte. Det svenske Jern, s<strong>om</strong> er indfört via Hamburg, vil saale<strong>de</strong>s i<br />
Toldvæsenets Opgaver her være opfört s<strong>om</strong> tydsk Vare. Det har imidlertid ved<br />
privat Imö<strong>de</strong>k<strong>om</strong>menhed lykkets Generalkonsulatet at konstatere Indförselen af<br />
svensk Jern og Staal i <strong>de</strong> to sidste Aar med fölgen<strong>de</strong> Chiffre:
641<br />
1887 <strong>1888</strong><br />
Kilogr. Kilogr.<br />
Jern 1,391,616 803,894<br />
Staal 31.230 108,255<br />
Disse Kvanta svenskt Jern og Staal vi<strong>de</strong>s med Besteruthed at yære importere<strong>de</strong>,<br />
men <strong>de</strong>t er sandsynligt, at <strong>de</strong>r ogsaa er k<strong>om</strong>met noget mere end<br />
her angivet.<br />
Fra andre Lan<strong>de</strong> er i <strong>1888</strong> ifölge Han<strong>de</strong>lskammerets Opgaver infört folgen<strong>de</strong><br />
Kvanta, angivet efter <strong>de</strong>t Flag, un<strong>de</strong>r hvilket <strong>de</strong>t er k<strong>om</strong>met, eller <strong>de</strong>n<br />
Jernbanelinie, ad hvilken <strong>de</strong>t er importeret:<br />
Osterrige Belgien Frankrige Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne Tydskland England<br />
Kilogr. Kilogr. Kilogr. Kilogr. Kilogr. Kilogr.<br />
Kaajern 65.945 918,080 21,910 74,664 727.193 6,807,186<br />
Stangjern ... — 487,039 73,273 381,363 125^425* 6,269,967<br />
Fra <strong>de</strong> fleste af disse Lan<strong>de</strong> har <strong>de</strong>r ogsaa fun<strong>de</strong>t en ikke ubety<strong>de</strong>lig Import<br />
Sted af forarbei<strong>de</strong><strong>de</strong> Jernvarer og Stöbegods.<br />
Af Staal er fra England importeret 167,642 Kg.<br />
Priserne paa <strong>de</strong> forskjellige Sorter Stangjern angives saale<strong>de</strong>s: Svensk 23<br />
h 24, Engelsk 18 à 19, Belgisk 17 à 18, Tydsk 19 à 20 Lire pr 100 Kg.<br />
ufortoldt fra Entrepot.<br />
Hesteskosöm. Indforselen i Italien af Hesteskosöm fra De forene<strong>de</strong> Riger<br />
er <strong>de</strong>sværre ikke gaaet fremad i forrige Aar. Af svensk Vare importere<strong>de</strong>s<br />
•<strong>de</strong>r henimod 40,000 Kg. og af norsk 32,000 Kg. (Importen fra Norge udgjor<strong>de</strong><br />
i 1886 40,000 og i 1887 56,000 Kg.) Det svenske og norske Fabrikat har<br />
en skarp Konkurrence at bestaa med tydsk Vare, »chiodi di Berlino», samt ogsaa<br />
med österrigsk og schweizisk Hesteskosöm. Salgspriserne ere temmelig varieren<strong>de</strong><br />
og ere <strong>de</strong>sværre paa Grund af <strong>de</strong>n trykken<strong>de</strong> Konkurrence gaaet bety<strong>de</strong>ligt<br />
ned i <strong>de</strong>t forlöbne Aar, og <strong>de</strong>tte endskjönt Tol<strong>de</strong>n blev forhöiet fra 12<br />
Lire til Lire 17'50 pr 100 Kg. brutto. Det er vistnok saa, at svenske og<br />
norske Söm foretrækkes paa Grund af <strong>de</strong>res overlegne Kvalitet; men da ved<br />
Kontrakter med <strong>de</strong> större Jernhuse, <strong>de</strong> fleste af disse först og fremst tage<br />
Hensyn til Prisen, har <strong>de</strong>t <strong>de</strong>sværre vist sig, at <strong>de</strong> svenske og norske Fabrikker<br />
i <strong>de</strong>n senere Tid ere gaaet Glip af flere Ordres, s<strong>om</strong> iste<strong>de</strong>t er k<strong>om</strong>met<br />
<strong>de</strong> konkurreren<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> tilgo<strong>de</strong>. Da, s<strong>om</strong> nævnt, Priserne have været meget<br />
varieren<strong>de</strong>, er en almin<strong>de</strong>lig Opgave <strong>de</strong>rover hverken let at præstere eller<br />
af syn<strong>de</strong>rlig Værd, og man skal <strong>de</strong>rfor indskrænke sig til at nævne, at <strong>de</strong> mellemste<br />
og formentlig mest gangbare Numre har været seet notere<strong>de</strong> med Lire<br />
90 à 95 netto pr 100 Kg.<br />
Trælast. Af svensk Trælast er her til Distriktet i <strong>1888</strong> ank<strong>om</strong>met henimod<br />
2,000 Standards, hvoraf 4 Ladninger i svenske Fartöier med 650 Standards.<br />
Den störste Træimport har fun<strong>de</strong>t Sted fra <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater i Nordamerika,<br />
hvorfra <strong>de</strong>r er k<strong>om</strong>met 14,600 Kbm. Pitchpine, hvoraf en Ladning<br />
ogsaa importere<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r svensk Flag. Fra Österrige er hertil ank<strong>om</strong>met<br />
söværts <strong>om</strong>trent 2,700 Kbm. og formentlig ikke mindre landværts.<br />
Importen skul<strong>de</strong> altsaa i Aarets Löb approximativt kunne ansættes til:<br />
* Efter Fradrag af <strong>de</strong>t svenäke Jern, <strong>de</strong>r vi<strong>de</strong>s at være k<strong>om</strong>met hertil i tydske<br />
Dampskibe.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 41
642<br />
Kbm.<br />
Svensk Trælast 9,000<br />
Amerikansk B 14,600<br />
Österrigsk » 6,000<br />
i alt 29,600<br />
Svenske Planker 3 X 8 og 3X9 Tömmer er, alt efter Kvaliteten, betalt<br />
med 63 à 66 Lire* pr Kbm.<br />
Den her magasinere<strong>de</strong> österrigske Trælast, <strong>de</strong>r væsentlig skriver sig fra<br />
Tyrol, forefin<strong>de</strong>s i fprskjellige Former:<br />
Kbm.<br />
Bjælker, tilhugne med Öxe, 13 à 24 Centimeter 40 à 44 Lire-<br />
» sage<strong>de</strong>, 25 Ctm. (Top) 48 à 50** »<br />
» utilhugne, 10 Ctta. Diameter (Top) 35 à 40 »<br />
Bord, l:ste Kvalitet, 1 Ctm 70 à 75** »<br />
» » l 1 /, Ctm. 57 à 59 »<br />
» » 2 , 2'/,, 3, 3 l /„ 4 til 6 Ctm _. 55 à 56 »<br />
» 2:dre Kvalitet, 1 Ctm 58 à 60 B<br />
» » l 1 /, Ctm 45 à 47 »<br />
» » 2, 2'/,, 3, 3 1 /,, til 6 Ctm 43 à 46 B<br />
Amerikansk Pitchpine 1, l'/4, l l /s, 2 Tömmer (Bord og Planker) 68 à<br />
70 Lire. 3, 4, 5 Tömmer 66 à 68 Lire pr Kbm.<br />
Canadisk Trævirke (Spruce), Planker paa 3 X 8 og 3 X 9 Tömmer, hvorsf<br />
<strong>de</strong>r for Ti<strong>de</strong>n er meget li<strong>de</strong>t paa Oplag, notere<strong>de</strong>s i <strong>1888</strong> med 52 à 55 Lire<br />
pr Kbm.<br />
Samtlige ovennævnte Priser ere beregno<strong>de</strong> for Trælaster læsset paa Waggon<br />
fra Magasinerne.<br />
Den ovennævnte österrigske run<strong>de</strong> Last benyttes væsentlig til Spærværk<br />
og Stilladser. De skaarne og tilhugne Bjælker af större Dimensioner skjæres<br />
ofte ätter efter Konsumenternes Behov paa Oplagsste<strong>de</strong>rne. Hertil benyttes,<br />
saavidt har kunnet sees, alene Haandsag. I Sampierdarena, nærmeste By paa<br />
Genuas Vestsi<strong>de</strong>, vil med <strong>de</strong>t förste blive anlagt en Dampsag med saavel Opgangs-<br />
s<strong>om</strong> Cirkelsageindretninger. De österrigske Bord af 1 Cm. Tykkelse anven<strong>de</strong>s<br />
væsentlig i Snedkerværkste<strong>de</strong>rne og tjener til indre Udstyr i Möbler af<br />
haardt Træ (Skillevægge, Bund i Skuffer etc.) Disse Materialiers höiere Pris<br />
er selvfölgelig begrun<strong>de</strong>t ved <strong>de</strong>t bety<strong>de</strong>lig större Arbei<strong>de</strong> ved <strong>de</strong>res Tilsagning,<br />
samt <strong>de</strong>rved at <strong>de</strong>t samme Kubikmaal afgiver en större anvendbar Kvantitet<br />
end Bord af större Tykkelse. De övrige österrigske Bord af l 1 /, og 2 Ctm.<br />
Tykkelse anven<strong>de</strong>s væsentlig til Pakkasser.<br />
De ovenfor <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Sorter Trævirke indgaa samtlige i Italien toldfrit.<br />
Der er imidlertid i adskillige Byer at betale Octroi (dazio c<strong>om</strong>munale), <strong>de</strong>r dog<br />
er höist forskjellig paa <strong>de</strong> forskjellige Ste<strong>de</strong>r. Me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s til Exempel<br />
i Turin intet betales og i Sampierdarena alene 1 Centim pr 100 Kg.,<br />
er <strong>de</strong>r i Genua at erlægge 70 Centimer pr 100 Kg. I Spezia varierer Octroien<br />
efter V<strong>år</strong>ens Sortering.<br />
Af större Trælastforretninger kan nævnes Fratelli Feltrinelli (Hovedforretning<br />
i Milano med Filialer i Venedig, Desenzano, Verona, Sampierdarena<br />
* Efter officiel Opgave. Paa Magasinerne er efter Forespörgsel Prisen opgivet noget<br />
lavere (60 à 63).<br />
** Efter officiel opgave. Paa Magasinerne opgives Prisen noget lavere.
643<br />
og Neapel samt Bozen i Tyrol), Sanguinetti Andrea, Borgopila pr Genua, Zanotti<br />
e Forni, Genua, med Oplagssted i Sampierdarena.<br />
Fcerdige Træhuse. Efter <strong>de</strong> heftige Jordrystelser, s<strong>om</strong> i 1887 hjemsögtc<br />
Rivieraen, har <strong>de</strong>t i Hjemlan<strong>de</strong>nes offentlige Ti<strong>de</strong>n<strong>de</strong>r hyppig været udtalt, at<br />
disse Egnes Beboere sandsynligvis for Fremti<strong>de</strong>n ville være nödsage<strong>de</strong> til at<br />
fæste sin Opmærks<strong>om</strong>hed paa Nödvendighe<strong>de</strong>n af at indrette sine Boliger med<br />
större Sikkerhed for <strong>de</strong>slige Farer for Oie, og <strong>de</strong>n Anskuelse har været fremholdt,<br />
at Træ, s<strong>om</strong> mere elastisk end Sten, herefter skul<strong>de</strong> blive anvendt i större<br />
Udstrækning end hidtil, hvorfor <strong>de</strong>n Tid ikke skul<strong>de</strong> være fjern, da man ogsaa<br />
her vil<strong>de</strong> faa et Marked for <strong>de</strong>n svenske og norske Export af færdige Træhuse<br />
i Villastil. Dette Ræsonnement ligger unægtelig meget nær, og Tanken<br />
er i og for sig meget tiltalen<strong>de</strong>, men <strong>de</strong>sværre stö<strong>de</strong>r Realisationen <strong>de</strong>raf paa<br />
sær<strong>de</strong>les store Vanskelighe<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r vid Sägens Betragtning paa fjernt Hold <strong>de</strong>ls<br />
ikke kjen<strong>de</strong>s, <strong>de</strong>ls ikke tillægges nogen sær<strong>de</strong>les Vægt, men s<strong>om</strong> ved Ophold<br />
paa Ste<strong>de</strong>t meget snart springer i Oinene. De trange Ga<strong>de</strong>r og höie Huse i<br />
Liguriens Byer viser, at Terrænvanskelighe<strong>de</strong>rne altid har spillet en fremtræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Rolle ved Bebyggelsen. Selvfölgeligt har tidligere Ti<strong>de</strong>rs Ten<strong>de</strong>nts til at<br />
anlægge Byerne med trange, krumme Ga<strong>de</strong>r for en Del været fremkaldt ved<br />
strategiske Hensyn og for at lette Indbyggernes Selvforsvar, men Mangelen paa<br />
skikke<strong>de</strong> Byggepladse har dog vistnok været <strong>de</strong>n væsentligste Aarsag paa disse<br />
Ste<strong>de</strong>r, hvor Söalpernes og Appeninernes Bjergkjæ<strong>de</strong>r strække sig lige ned til<br />
Mid<strong>de</strong>lhavet og kun levne et smalt Terræn skikket til Bebyggelse. Der gives<br />
i Genuas Centrum endog stærkt trafikere<strong>de</strong> Hovedga<strong>de</strong>r, hvis Bred<strong>de</strong> varierer<br />
fra 3 til 4 Meter. Selvfölgeligt har Byen vid Hjælp af Ti<strong>de</strong>ns Opfin<strong>de</strong>lser paa<br />
Sprængmidlernes Omraa<strong>de</strong> kunnet udvi<strong>de</strong> sig, og <strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> ovenfor anfört, endog<br />
meget stærkt. Der fin<strong>de</strong>s <strong>om</strong>kring <strong>de</strong> gamle By<strong>de</strong>le nu mange bre<strong>de</strong> og smukke<br />
Ga<strong>de</strong>r, men Byggegrun<strong>de</strong>ne blive ved disse besværlige Anlæg saa enormt kostbare,<br />
at Entreprenörerne, for at tilviebringe <strong>de</strong>n fornödne Balance mellem Husenes<br />
Kosten<strong>de</strong> og <strong>de</strong>n Indtægt, <strong>de</strong> skulle give, ere nödsage<strong>de</strong> til at bygge i<br />
Höi<strong>de</strong>n i en Udstrækning s<strong>om</strong> visselig faa andre Ste<strong>de</strong>r i Ver<strong>de</strong>n. Det er<br />
saale<strong>de</strong>s her ingen Sjel<strong>de</strong>nhed at se Huse paa 8 à 9, ja endog 10 Etager.<br />
Disse Vanskelighe<strong>de</strong>r gjæl<strong>de</strong> ikke alene Genua selv, men ogsaa <strong>de</strong> noget friere<br />
bebygg<strong>de</strong> Forstæ<strong>de</strong>r og Nabobyerne paa begge Si<strong>de</strong>r saavel Riviera di levante<br />
s<strong>om</strong> Riviera di ponente. Med Hensyn til Byggegrun<strong>de</strong>nes Pris kan exempelvis<br />
nævnes, at <strong>de</strong> i Via R<strong>om</strong>a, en i Byens Centrum i <strong>de</strong> senere Aar gjennembrudt<br />
og mö<strong>de</strong>rne anlagt Ga<strong>de</strong>, staa i 400 Lire og <strong>de</strong>rover pr Kvm. I en<br />
an<strong>de</strong>n projekteret Ga<strong>de</strong> i Byens Centrum er Prisen beregnet endog lig op til<br />
500 Lire pr Kvm. I andre af <strong>de</strong> nyere og elegantere By<strong>de</strong>le, Via Assarotti<br />
f. Ex., s<strong>om</strong> Minimum 200 Lire. Langs Corsoerne i Via Circonvallazione 100—<br />
150 Lire. Byggepladse <strong>om</strong>kring Kirken Carignano i <strong>de</strong>n östlige By<strong>de</strong>l 60 op<br />
til 80 og 100 Lire pr Kvm., alt efter Beliggenhe<strong>de</strong>n. * Husenes Höi<strong>de</strong> i <strong>de</strong><br />
nyere By<strong>de</strong>le er selvfölgeligt reguleret efter Ga<strong>de</strong>ns Bred<strong>de</strong>, saale<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>t<br />
f. Ex. i en Ga<strong>de</strong> paa 10 Meters Bred<strong>de</strong> tilla<strong>de</strong>s Huse af Höi<strong>de</strong> indtil 15 Meter<br />
med Stigning indtil 22 1 /, Meter for Ga<strong>de</strong>r paa 15 Meters Bred<strong>de</strong> eller <strong>de</strong>rover.<br />
Undtagelsesvis tilla<strong>de</strong>s i Via R<strong>om</strong>a og Via Assarotti endog Huse paa 25<br />
Meter, alt regnet for Husets Mid<strong>de</strong>lhöi<strong>de</strong> fra Ga<strong>de</strong>niveauet til Gavlen.<br />
Selvfölgeligt har <strong>de</strong>t ikke været Nogens Mening i Hjemlan<strong>de</strong>ne, at Træhuse<br />
skul<strong>de</strong> kunne ventes opförte i <strong>de</strong> egentlig bymæssigt bebygge<strong>de</strong> Dele af<br />
<strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Stæ<strong>de</strong>r, og <strong>de</strong> ovenfor anfürte Talangivelser ere <strong>de</strong>rfor ogsaa<br />
alene hidsatte for at give en Maalestok for Byggeforhol<strong>de</strong>nes Bedömmelse i <strong>de</strong>t<br />
* Her tales »lene <strong>om</strong> <strong>de</strong> bebyggelige Pladse, ikke Accessorieme, <strong>de</strong>r tages med.
644<br />
Hele. Den bymæssige Bebyggelse strækker sig imidlertid meget långt u<strong>de</strong>nfor<br />
Byens Porte, og flere af <strong>de</strong> mindre Stæ<strong>de</strong>r längs Rivieraen stö<strong>de</strong> saa tæt til<br />
hinan<strong>de</strong>n, at man maa være lokalkjendt for altid at bemærke, hvor <strong>de</strong>n ene<br />
ophörer og <strong>de</strong>n njeste begyn<strong>de</strong>r. Selv i disse mindre Byer ere Byggepladserne<br />
forholdsvis kostbare. I Pegli <strong>och</strong> Nervi f. Ex., Byer paa 6,000—8,000 Indbyggere,<br />
ere Priserne gjennemsnitlig 30 Lire pr Kvm. og u<strong>de</strong>nfor Byerne, hvor<br />
<strong>de</strong>r er mere villamæssig Bebyggelse, ikke syn<strong>de</strong>rligt lavere.<br />
A t Ste<strong>de</strong>r med saadanne Terræn- og Prisforhol<strong>de</strong> ere li<strong>de</strong>t egne<strong>de</strong> for en<br />
Bebyggelse med smaa lette Træhuse, behöver formentlig ikke nærmere at paavises.<br />
Byggegrun<strong>de</strong>nes höie Pris og Materialets länge Transport vil<strong>de</strong> bringe<br />
saadanne Huse i et Kosten<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> aldrig har været forudsat ved <strong>de</strong>res Konstruktion<br />
og Oiemed. Derhos k<strong>om</strong>mer ogsaa andre Omstændighe<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> ikke<br />
bör förbises, hvoriblandt maa nævnes Uvishe<strong>de</strong>n af, hvorvidt Materialet vil<strong>de</strong><br />
vise sig skikket til at modstaa <strong>de</strong>n länge og stærke S<strong>om</strong>mervarme, <strong>de</strong>r muligens<br />
ogsaa kun<strong>de</strong> befrygtes at ville befordre Udviklingen af Insekter i Trævirket,<br />
s<strong>om</strong> kun<strong>de</strong> gjöre Beboelsen mindre behagelig. Man er her ogsaa af <strong>de</strong>n Mening,<br />
at Træhuse vil<strong>de</strong> være for värme <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren. Hvorvidt man heri<br />
har Ret, er ikke godt u<strong>de</strong>n Erfaring at afgjöre. Træ skul<strong>de</strong> vistnok s<strong>om</strong> slet<br />
Varmele<strong>de</strong>r i fortrinlig Grad kunne hol<strong>de</strong> S<strong>om</strong>mervarmen u<strong>de</strong>, og <strong>de</strong>t er, saavidt<br />
vi<strong>de</strong>s, en Erfaringssag i <strong>de</strong> skandinaviske Lan<strong>de</strong>, at Træhuse ere svale <strong>om</strong><br />
S<strong>om</strong>meren; men He<strong>de</strong>n optræ<strong>de</strong>r her paa en ganske an<strong>de</strong>n intens Maa<strong>de</strong>, og<br />
sikkert er <strong>de</strong>t, at <strong>de</strong>n her tillands almin<strong>de</strong>lige Bygningsmaa<strong>de</strong> med tykke Mure med<br />
höie luftige Værelser og Stengulve afgive en fortrinlig Beskyttelse mod Varmen,<br />
saa at man her, selv i <strong>de</strong>n stærkeste He<strong>de</strong>, kan have en ret behagelig<br />
Kjölighed in<strong>de</strong> i Husene. S<strong>om</strong> forklaret, maa <strong>de</strong>r til Planering af Bygget<strong>om</strong>ter<br />
i Almin<strong>de</strong>lighed sprænges ud af Fjel<strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> afgiver et sær<strong>de</strong>les godt Materiale<br />
for Opförelse af <strong>de</strong> her brugelige Huse med tykke Mure.<br />
Med Hensyn til Indretningen af Boliger og paa andre beslægte<strong>de</strong> Omraa<strong>de</strong>r<br />
ere Italienerne i <strong>de</strong>t Hele temmelig conservative, og <strong>de</strong>t vil<strong>de</strong> visselig,<br />
selv <strong>om</strong> Forhol<strong>de</strong>ne forövrigt stille<strong>de</strong> sig gunstige <strong>de</strong>rfor, være vanskeligt her<br />
at indföre noget nyt paa <strong>de</strong>tte Felt. Den italienske Arkitektur har altfor stærke<br />
Röd<strong>de</strong>r i <strong>de</strong> nationale Eiend<strong>om</strong>melighe<strong>de</strong>r til at <strong>de</strong>t med Held skul<strong>de</strong> la<strong>de</strong> sig<br />
gjöre hertil at <strong>om</strong>plante et Bygningssystem fra <strong>de</strong> nordlige Lan<strong>de</strong>. Det kan<br />
vel være muligt, at en eller an<strong>de</strong>n större Eiend<strong>om</strong>sbesid<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> Curiositet<br />
kun<strong>de</strong> ville opföre en nordisk Trævilla i sin Park, men nogen vi<strong>de</strong>re Udbre<strong>de</strong>lse<br />
vil<strong>de</strong> sikkerlig være vanskelig, og un<strong>de</strong>r enhver Omstændighed vil<strong>de</strong> en saadan<br />
Bestilling være u<strong>de</strong>n Betydning for <strong>de</strong>nne Exportgren. Skul<strong>de</strong> <strong>de</strong>r være nogen<br />
Interesse <strong>de</strong>rved, matte <strong>de</strong>r kunne paaregnes en större Import af <strong>de</strong>nne Artikel.<br />
Da <strong>de</strong>n anförte Anskuelse her synes at være <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige, vover Generalkonsulatet<br />
for sit Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> ikke at tilraa<strong>de</strong> noget Porsög i <strong>de</strong>nne Retning;<br />
men skulle ikke <strong>de</strong>st<strong>om</strong>indre saadant önskes foretaget af noget Firma,<br />
<strong>de</strong>r arbei<strong>de</strong>r i <strong>de</strong>nne Branche, vil <strong>de</strong>t selvfölgeligt være nærværen<strong>de</strong> Embe<strong>de</strong><br />
magtpaaliggen<strong>de</strong> at tilveiebringe enhver Oplysning, s<strong>om</strong> i saa Henseen<strong>de</strong> maatte<br />
tiltrænges. Det vil<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r enhver Omstændighed være fornö<strong>de</strong>nt at gjöre<br />
Sägen mest muligt bekjendt, og <strong>de</strong>n eneste hensigtsmæssige Maa<strong>de</strong> vil<strong>de</strong> visselig<br />
være at hidsen<strong>de</strong> et Prövehus, s<strong>om</strong> kun<strong>de</strong> opsættes paa et <strong>de</strong>rtil bekvemt Sted<br />
i et villabebygget Strög. Et saadant Foretagen<strong>de</strong> vil<strong>de</strong> vistnok medföre en ikke<br />
ubety<strong>de</strong>lig Udgift, men u<strong>de</strong>n at <strong>de</strong>r först er seet en Pröve, er <strong>de</strong>t neppe tænkeligt,<br />
at <strong>de</strong>r vil<strong>de</strong> kunne ske nogen Bestilling.<br />
Af Marseilles Konsulats Indberetning for 1887 sees <strong>de</strong>t, at Konsulatets<br />
Forsög paa at indföre svenske Trævillaer vare stran<strong>de</strong><strong>de</strong> paa uantagelige Vilkaar<br />
fra Exportörernes Si<strong>de</strong>. Konsulen anförer, at <strong>de</strong>r til Sägens Gjennem-
645<br />
förelse til en Begyn<strong>de</strong>lse udfordres ganske bety<strong>de</strong>lige Opofrelser, <strong>de</strong>r dog efter<br />
hans Formening snart nok skul<strong>de</strong> vise sig frugtbringen<strong>de</strong>. Det fremgaar <strong>de</strong>rhos<br />
af samme Indberetning, at <strong>de</strong>t synes at være lykkets et foretags<strong>om</strong>t norskt<br />
Firina at indföre sine Trævillaer paa Rivieraen. *<br />
Forhol<strong>de</strong>ne synes saale<strong>de</strong>s paa fransk Si<strong>de</strong> at være gunstigere for <strong>de</strong>nne<br />
Sag. Hersteds har intet Skridt været gjort i <strong>de</strong>nne Retning fra skandinaviske<br />
Exportörers Si<strong>de</strong>, men et Par Forsög fra schweiziske Entreprenörer vi<strong>de</strong>s at<br />
være faldne uheldigt ud.<br />
Færdige Döre, Vinduer og Persienner (Lemmer). En an<strong>de</strong>n Branche i<br />
Træ-Industrien, s<strong>om</strong> visselig vil<strong>de</strong> kunne have en Fremtid for sig her i Italien,<br />
er færdige Döre, Vinduer og Persienner, hvilke sidste her altid gjöres i Form<br />
af Lemmer paa Vinduernes ydre Si<strong>de</strong>. Saavidt <strong>de</strong>t har kunnet erfares, forfærdiges<br />
alt saadant Udstyr her og i Omegnen i almin<strong>de</strong>lige Snedkerværkste<strong>de</strong>r,<br />
u<strong>de</strong>n at <strong>de</strong>r er Tale <strong>om</strong> nogen fabrikmæssig Industri i <strong>de</strong>nne Retning, og s<strong>om</strong><br />
Fölge <strong>de</strong>raf er ogsaa Döre og Vinduer, selv i bedre opförte Bygninger temmelig<br />
mangelful<strong>de</strong> mod, hvad man er vant til at se i <strong>de</strong> skandinaviske Lan<strong>de</strong>. Saavel<br />
i Genua s<strong>om</strong> i Omegnen bygges <strong>de</strong>r for Ti<strong>de</strong>n temmelig stærkt, Gjennembrud<br />
af en hel ny Ga<strong>de</strong> vil <strong>om</strong> ikke läng Tid fin<strong>de</strong> Sted, og til <strong>de</strong> <strong>de</strong>r projektera<strong>de</strong><br />
nye store Bygninger vil <strong>de</strong>r selvfölgeligt blive et stort Forbrug af<br />
<strong>de</strong>slige Varer. Generalkonsulatet, <strong>de</strong>r ikke har kunnet erfare, at nogen paadan<br />
Import tidligere er foregaaet her til Nord-Italien, men vistnok til sine Ti<strong>de</strong>r<br />
til Byerne længere sydpaa, har henvendt sig til herværen<strong>de</strong> Arkitekter angaaen<strong>de</strong><br />
Sägen og af disse faaet <strong>de</strong>t Svar, at man skul<strong>de</strong> være villig til at gjöre et<br />
Forsög med Import fra <strong>de</strong> Skandinaviske Lan<strong>de</strong>, saafremt ikke Told og Fragt<br />
skul<strong>de</strong> bringe V<strong>år</strong>en op i en for höi Pris. Efter Un<strong>de</strong>rhaandshenven<strong>de</strong>lse fra<br />
nærværen<strong>de</strong> Embe<strong>de</strong> er hertil ank<strong>om</strong>met fra Sverige og Norge en<strong>de</strong>l Priskuranter<br />
og Tegninger, hvilke ätter ere forelagte vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Arkitekter, fra<br />
hvilke <strong>de</strong>r imidlertid endnu ingen en<strong>de</strong>lig Med<strong>de</strong>lelse er modtagen. Indgangstol<strong>de</strong>n<br />
vil være 6 Lire pr 100 Kg., men for at gaa ind un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nne Toldsats<br />
maa <strong>de</strong> nævnte Fabrikater ikke være male<strong>de</strong> og heller ikke forsyne<strong>de</strong><br />
med Beslag.<br />
S<strong>om</strong> <strong>de</strong>t vil sees, befin<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nne Sag sig endnu paa <strong>de</strong> forelöbige Un<strong>de</strong>rsögelsers<br />
Omraa<strong>de</strong>, og <strong>de</strong>t er <strong>de</strong>rfor endnu ikke muligt at danne sig nogen bestemt<br />
Formening <strong>de</strong>r<strong>om</strong>, men meget synes at tale for et heldigt Udfald af et<br />
eventuelt Forsög, og samtlige <strong>de</strong> Herrer, hvis Mening Generalkonsulatet har<br />
hävt Anledning til at höre, have udtalt sig med Velvillie <strong>de</strong>r<strong>om</strong>.<br />
Træmasse. För 1884 var <strong>de</strong>r y<strong>de</strong>rst ringe Indförsel af Træmasse i Italien.<br />
Det dreie<strong>de</strong> sig aarlig <strong>om</strong> nogle Tusin<strong>de</strong> Kvintaler. I nævnte Aar sees imidlertid<br />
med engang Importen at være stegen op til 6,039,300 Kg., og senere<br />
har <strong>de</strong>r været en jevn Progression. I 1887 indförtes <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s c:a 8,600,000<br />
Kg. og i <strong>1888</strong> c:a 8,400,000 Kg. Forhol<strong>de</strong>t mellem Indförseln af mekanisk<br />
og chemisk Træmasse viser sig af fölgen<strong>de</strong> Tabel:<br />
1886 1887 <strong>1888</strong><br />
Mekanisk 7,097,400 Kg. 5,310,900 Kg. 4,416,546 Kg.<br />
Chemisk 1,794,600 B 3,282,200 » 3,989,130 »<br />
S<strong>om</strong> <strong>de</strong>t vil bemærkes, gaar Indförselen af mekanisk Træmasse for Oieblikket<br />
tilbage, samtidigt med at Importen af <strong>de</strong>n chemiske gaar fremad. Dette<br />
Forhold forklares væsentlig <strong>de</strong>rved, at <strong>de</strong>r i Italien ikke fin<strong>de</strong>s Fabrikker for<br />
chemisk Træmasse, hvorimod her produceres mekanisk. Den chemiske Træ-<br />
* <strong>Berättelser</strong> <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l <strong>och</strong> Sjöfart, Aargang <strong>1888</strong>, pag. -497.
646<br />
masse er opgiven at k<strong>om</strong>me u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> fra Schweiz og Österrige. Forhol<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>tte sig rigtigt, skul<strong>de</strong> altsaa <strong>de</strong>n Træmasse fra De forene<strong>de</strong> Riger, s<strong>om</strong> af Hamburgs<br />
Generalkonsulats Indberetning for 1887 * sees <strong>de</strong>rover at gaa til Italien,<br />
være mekanisk Tilvirkning. Generalkonsulatet har imidlertid Grund til at antage,<br />
at <strong>de</strong>r ogsaa fra Tydskland k<strong>om</strong>mer chemisk Træmasse.<br />
Por tör mekanisk Træmasse, leveret vid Italiensk Grændsestation, noteres<br />
fölgen<strong>de</strong> Priser (10 % Vægttolerance for atmosphærisk Fugtighed):<br />
l:ste Kvalitet Lire 15 à 15 - 50 pr 100 Kg.<br />
2:<strong>de</strong>n » » 14'50 J> »<br />
3:die » » 13 à 14 J> »<br />
Den ehemiske Træmasse, s<strong>om</strong> er mest efterspurgt, er »Bisulphite». Priserne<br />
variere efter <strong>de</strong>n Grad, hvori <strong>de</strong>n er bleget, samt selvfölgtsligt efter Kvaliteten<br />
i <strong>de</strong>t Hele. De noteres alt efter <strong>de</strong> tekniske Betegnelser, saale<strong>de</strong>s:<br />
7,„ bleget Lire 34-50 pr 100 Kg<br />
V,o " » 37 » »<br />
"/,» » » 39 B »<br />
samtlige Priser beregne<strong>de</strong> for V<strong>år</strong>en leveret franco ved italiensk Grændsestation<br />
(Luino, Chiasso eller Ala.)<br />
Den væsentligste Del af <strong>de</strong>n i Italien importere<strong>de</strong> Træmasse k<strong>om</strong>mer landværts.<br />
Ad Söveien över Genua opgives i <strong>1888</strong> kun at være k<strong>om</strong>met <strong>om</strong>trent<br />
18 Tons. Træmasse fra De forene<strong>de</strong> Riger vil<strong>de</strong> formentlig eventuelt være at<br />
indfore söværts över Genua, hvortil <strong>de</strong>r er en Gäng ugentlig Datnpskibsforbin<strong>de</strong>lse<br />
fra Hamburg med <strong>de</strong>n Sl<strong>om</strong>anske Linie, hvis Fragter her i <strong>de</strong>t hele<br />
<strong>om</strong>tales s<strong>om</strong> rimelige. Prisen for svensk og norsk Vare cif. Genua maatte for at<br />
kunne konkurrere med lige Kvalitet af schweizisk, österrigsk og tydsk Træmasse<br />
i Tilfæl<strong>de</strong> beregnes s<strong>om</strong> for <strong>de</strong>nne, leveret frit vid ovennævnte Jernbanestationer<br />
ved Italiens Nordgraendse, i<strong>de</strong>t nemlig Fragt- og Speditionsudgifterne<br />
herfra til Milano, hvor <strong>de</strong> störste Papirfabrikker fin<strong>de</strong>s, ere <strong>om</strong>trent <strong>de</strong> samme<br />
s<strong>om</strong> fra Grændsestationen til samme Sted. De sidste beregnes til Lire 1"50<br />
pr 100 Kg., og for Træmasse fra Genua til Milano har et herværen<strong>de</strong> större<br />
Speditionsfirma opgivet fölgen<strong>de</strong> Omkostninger: for Transport i ful<strong>de</strong> Waggons<br />
— på 6,000 Kg. s<strong>om</strong> Minimum — Lire 15 à 15'4 0 pr 1,000 Kg.,<br />
alt efters<strong>om</strong> V<strong>år</strong>en skal sen<strong>de</strong>s til <strong>de</strong>n ene eller an<strong>de</strong>n Jernbanestation i Milano,<br />
heri indbefattet alle Omkostninger ved Omladning med Undtagelse af<br />
Connossements-Stempel og Afgifter til Toldvæsenet.<br />
Tol<strong>de</strong>n for Indförsel af Træmasse er 1 Lira pr 100 Kg. (Tariffens § 182:<br />
pasta di legno, di paglia ed altre simili sostanze.) Det er i Tariffens § 182 udtrykkelig<br />
tilföiet, at nævnte Toldsats er indskrænket til Træmasse, <strong>de</strong>r er gjennemstukket<br />
eller paa an<strong>de</strong>n Maa<strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s behandlet, at don ikke kan tjene s<strong>om</strong><br />
Karton. Med andre Ord: <strong>de</strong>n skal ved sit Udseen<strong>de</strong> ty<strong>de</strong>lig give sig tilkjen<strong>de</strong><br />
s<strong>om</strong> Raastof for Papirtilvirkning.<br />
De Papirfabrikker, s<strong>om</strong> væsentlig benytte Træmasse til Raamateriale, ere<br />
for <strong>de</strong>n störste Del i Nord-Italien, og <strong>de</strong> fleste have sine Kontorer eller Repræsentanter<br />
i Milano. Fölgen<strong>de</strong> ere <strong>de</strong> bety<strong>de</strong>ligste: 1) Binda, A. & C. 2)<br />
Maffioretti Ercole e Soei, 3) Van Willer & C:ie, 4) Molina, Paolo Andrea,<br />
5) Tensi Fratelli, 6) Vitta Fratelli, 7) Foresti Eugenio, 8) Sonzogno Edoardo,<br />
9) Pigna Paolo, 10) Andreoli & C:ie, samtlige med Forretningslokaler i Milano.<br />
Derhos 11) Ferrario Francesco-Maslianico (Lecco).<br />
* <strong>Berättelser</strong> <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l <strong>och</strong> Sjöfart, Årg. <strong>1888</strong>, pag. 624.
647<br />
S<strong>om</strong> dygtige og aktive Agenter i <strong>de</strong>nne Branche er opgivet: A. von<br />
Arthur, Piazza Cavour N:o 7 i Milano, og Nicola Entholt, via Unione N:o 13<br />
sammesteds. S<strong>om</strong> K<strong>om</strong>missionærer i Genua kan anhefales: Speditionsfirmaet<br />
Schenone & Thoeni, Piazza Demarini.<br />
Ved Generalkonsulatets Mellemk<strong>om</strong>st har Prover af skandinavisk Cellulose<br />
(norsk) været udstillet paa Han<strong>de</strong>lsmuseet i Milano og været oversendt flere<br />
af <strong>de</strong> störste Fabrikanter til Pröve. De Udtalelser, s<strong>om</strong> ere afgivne, gaa væsentlig<br />
ud paa, at V<strong>år</strong>en ansees for at være god, men dog ikke saa hvid s<strong>om</strong><br />
önskeligt. Den större eller mindre Hvidhed, s<strong>om</strong> V<strong>år</strong>en har opnaaet, tillægges<br />
her <strong>de</strong>n allerstörste Vægt paa Grund af Besparelsen ved Papirets Blegning,<br />
hvormed Omkostningerne forklares her i Italien at være ganske bety<strong>de</strong>lige.<br />
Samtlige Fabrikker fin<strong>de</strong> imidlertid <strong>de</strong>u norske Vares Pris for höi og henvise<br />
til tydsk og österrigsk Cellulose. Ved at sammenligne <strong>de</strong> forskjellige Kvaliteter<br />
opstiller Fabrikanterne forskjellige Priser, <strong>de</strong>r paa <strong>de</strong>tte forelöbige Stadium<br />
selvfölgeligt ikke kan tjene til nogen egentlig Rettesnor, men s<strong>om</strong> dog synes at gaa<br />
i <strong>de</strong>n Betning, at <strong>de</strong>t vil være vanskeligt for <strong>de</strong>n Vare, hvoraf Prover er fremsendt,<br />
at opnaa mere end <strong>de</strong>n for chemisk Træmasse ovenfor anförte laveste Pris.<br />
Fyrstikker. Der har hyppig været Tale <strong>om</strong> svenske og norske Fyrstikker<br />
s<strong>om</strong> en lönnen<strong>de</strong> Import-Artikel, og Forsög har ogsaa været gjort, dog u<strong>de</strong>n<br />
noget opmuntren<strong>de</strong> Resultat. Vistnok har <strong>de</strong>r neppe været lagt hverken nogen<br />
större ökon<strong>om</strong>isk eller personlig Kraft i disse Forsög, <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s i og for sig<br />
ikke afgive noget Grundlag for en Slutning <strong>om</strong>, hvorvidt <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>nne Branche<br />
kun<strong>de</strong> gjöres lönnen<strong>de</strong> Affærer. Sägen synes i og for sig at være vanskelig.<br />
Den italienske Industri beskjæftiger sig i fremragen<strong>de</strong> Grad med <strong>de</strong>nne Branche<br />
-og leverer et Produkt, s<strong>om</strong> i mange Henseen<strong>de</strong>r maa kal<strong>de</strong>s fortrinligt, og s<strong>om</strong><br />
ialfald i saa höi Grad vin<strong>de</strong>r Bifald her i Lan<strong>de</strong>t, at Konkurrence af u<strong>de</strong>nlandsk<br />
Vare af an<strong>de</strong>n Art neppe kan ventes at krones med Held. Den almin<strong>de</strong>lig<br />
brugelige Sort er Voxstikker i smaa Æsker af Karton, forsynet med et<br />
elastisk Baand, <strong>de</strong>r hol<strong>de</strong>r Æsken lukket. Disse Stikker ere i Almin<strong>de</strong>lighed<br />
sær<strong>de</strong>les go<strong>de</strong>, tæn<strong>de</strong> let, bræn<strong>de</strong> længe og se godt ud. Æskerne ere smaa og<br />
vel skikke<strong>de</strong> til at bæres i L<strong>om</strong>men. De ere forsyne<strong>de</strong> med colorere<strong>de</strong> Bille<strong>de</strong>r,<br />
Fotografier o. d. og in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong> meget hyppigt Bekjendtgjörelse. Mindre god<br />
Vare forsöges tidt gjort tiltrækken<strong>de</strong> ved obseöne Illustrationer paa Æskens Ydre,<br />
men <strong>de</strong>tte er dog selvfölgeligt ikke skikket til i Læng<strong>de</strong>n at dække V<strong>år</strong>ens<br />
ringere Kvalitet. Ingen Artikel höi<strong>de</strong>s her i <strong>de</strong>n Grad tilfals s<strong>om</strong> Voxfyrstikker,<br />
<strong>de</strong>r falby<strong>de</strong>s överalt paa Ga<strong>de</strong>r og Stræ<strong>de</strong>r, i Theatre og paa Kaféer. Prisen for<br />
en Æske er 5 Centimer, og naar tages i Betragtning at konkurren<strong>de</strong> svenske<br />
og norske Fyrstikker, foru<strong>de</strong>n Transport<strong>om</strong>kostningerne, tillige vil<strong>de</strong> have at betale<br />
en Told af 10 Lire og en Oetroi af samme Belöb pr 100 Kg., tilsammen<br />
20 Lire, vil <strong>de</strong>t sees, at Konkurrence alene ligeoverfor Prisen ikke vil<strong>de</strong> være<br />
ganske let, og <strong>de</strong>t er neppe at antage, at <strong>de</strong>t skul<strong>de</strong> lykkes <strong>de</strong>n skandinaviske<br />
Industri paa <strong>de</strong>tte Felt at fortrænge <strong>de</strong>n italienske Vare, <strong>de</strong>r er i <strong>de</strong>n Grad<br />
yn<strong>de</strong>t, at saagodts<strong>om</strong> enhver voxen Mandsperson bærer en Æske af disse Voxstikker<br />
i sin L<strong>om</strong>me. Den Egenskab, s<strong>om</strong> i höiest Grad saavel i Hjemlan<strong>de</strong>ne<br />
s<strong>om</strong> i fremme<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> har bidraget til at skaffe <strong>de</strong>t fortrinlige skandinaviske<br />
Fabrikat et saa höit og vel fortjent Renonimd, er vel væsentlig Stikkernes<br />
Farefrihed mod ufrivillig Antæn<strong>de</strong>lse, men <strong>de</strong>nne Egenskab vild neppe være tilstrækkelig<br />
til at skaffe <strong>de</strong>m en saa höi Pläds her, hvor alle Huse ere af Sten,<br />
hvor <strong>de</strong>r aldrig sees hverken Gulve eller Trapper af Træ, hvor Il<strong>de</strong>bran<strong>de</strong> ere<br />
forholdsvis sjeldne, og Frygten for <strong>de</strong>nne Ulykke saale<strong>de</strong>s temmelig ringe, ja<br />
saa ringe, at <strong>de</strong>n Fremme<strong>de</strong> maa forbauses över <strong>de</strong>n Mangel paa Agtpaagivenhed,<br />
hvormed man her <strong>om</strong>gaaes med lid.
648<br />
Til Sammenligning for et muligt Forsög kan anföres, at Butikpriserne<br />
paa Voxfyrstikker er:<br />
en Æske 5 Centimer<br />
et Dusin Æsker 50 »<br />
12 Dusin Æsker _ 5"40 Lire<br />
I större Partier (mindst 6,000) gaar Prisen ned til Lire 3'60.<br />
De nævnte Voxstikker kunne ogsaa fra flere Fabrikker u<strong>de</strong>n syn<strong>de</strong>rlig Prisforögelse<br />
leveres med Sikkerhedssats og Sikkerheds-Rivepla<strong>de</strong>, men Efterspörgselen<br />
<strong>de</strong>refter er ikke stor.<br />
Der leveres ogsaa fra italienske Fabrikker Træfyrstikker, men <strong>de</strong>tte er et<br />
meget tarveligt Produkt, <strong>de</strong>r ei paa långt nær kan maale sig endog med <strong>de</strong> ældre<br />
skandinaviske Svovlfyrstikker.<br />
Butikprisen paa disse er 5 Centimer pr Æske<br />
40 » » Dusin Æsker<br />
4 - 80 Lire » 12 Dusin Æsker.<br />
Statstol<strong>de</strong>n for Voxstikker er 15 Lire ^og for Træstikker 10 Lire pr 100 Kg.<br />
Octroi i Genua 30 » » » 10 » s> »<br />
Skul<strong>de</strong> nogen skandinavisk Fabrik trods <strong>de</strong> li<strong>de</strong>t loven<strong>de</strong> Udsigter dog<br />
ville gjöre et Forsög, maatte visselig et saadant ske med stor Kraft og med<br />
ökon<strong>om</strong>iske Offre. Paa Reklanie maatte ikke spares. Nogen syn<strong>de</strong>rlig Udsigt<br />
til gunstigt Resultat er <strong>de</strong>r efter <strong>de</strong> forklare<strong>de</strong> Omstændighe<strong>de</strong>r ikke, men en<br />
heldigt anlagt Plan kun<strong>de</strong> dog muligen lykkes.<br />
vare höist lunefuld.<br />
Publikums Smag sees ofte at<br />
Fiskevarer. Importen af Fiskevarer i Genua i <strong>1888</strong> har udgjort:<br />
Norsk Vare i norske Fartöier 5,293,595 Kg.<br />
i fremme<strong>de</strong> 590,000 »<br />
Tilsammen 5,883,595 Kg. (i 1887 3,304,084 Kg.)<br />
Fransk 526,297 » ( » 1,587,005 »<br />
Forene<strong>de</strong> Stater Nordamerika 522,294 » ( » 721,111 »<br />
Labrador 4,510,263 » ( » 6,033,659 »<br />
Isländsk 1,118,000 s> (ikke opgivet 1887)<br />
Spansk og portugisisk , 1,468,901 » (i 1887 674,014 Kg.)<br />
14,029,350 Kg.<br />
Fisk, saltet i Lage:<br />
Fransk - 44,932 Kg.<br />
Engelsk 28,121 »<br />
Spansk og portugisisk 134,878 5><br />
Algier...- - - 56,881 »^<br />
Andre Ste<strong>de</strong>r i Nordafrika 5,061 »<br />
269,873 Kg.<br />
Marineret Fisk:<br />
Spansk og portugisisk<br />
Fisk, nedlagt i Töo<strong>de</strong>r og Æsker:<br />
1,190,379 Kg.<br />
Norsk (Rögesild): direkte 10,400 Kg.<br />
i fremme<strong>de</strong> Skibe 13,568 B<br />
ialt 23,968 Kg
649<br />
Fransk 91,602 Kg.<br />
Engelsk 87,238 i><br />
Spansk og portugisisk 57,427 s><br />
260,235 Kg.<br />
Sar<strong>de</strong>ller:<br />
Franske 118,053 Kg.<br />
Engelske 31,095 »<br />
Spanske og portugisiske 448,602 »<br />
Algier 66,215 »<br />
Andre Ste<strong>de</strong>r i Nordafrika 37,750 »<br />
701,715 Kg.<br />
Importen af norsk Stokfisk og Klipfisk i norske Fartöier har, sammenlignet<br />
med <strong>de</strong> to foregaaen<strong>de</strong> Aar, udgjort:<br />
1886 1887 <strong>1888</strong><br />
Stokfisk - 2,482.520 Kg. 2,128,484 Kg. 3,152.970 Kg.<br />
Klipfisk - 1,323,555 » 1.175,600 » 2,140,625 »<br />
3,806.075 Kg. 3,304,084 Kg. 5,293,595 Kg.<br />
Prisen liar i <strong>1888</strong> været pr 100 Kilogram:<br />
Stokfisk: Bergen »Vestre».. 80 Lire<br />
»fine» _. 70 »<br />
»ordinaire». 65 »<br />
»Italiener» 55 à 60 »<br />
»mager» 40 h 45 »<br />
»Sei» _ 30 »<br />
Finmarksfisk »Titling» 85 »<br />
fregulær» 80 »<br />
»Hyse» 50 »<br />
Norsk Klipfisk notere<strong>de</strong>s i Juni 65 «<br />
i Sept 62 »<br />
i Dec 60 »<br />
Labrador-Fisk 50 nedover til 45 »<br />
Islands-Fisk 66 » 60 »<br />
Lave (fransk) 60 » 50 »<br />
Alle disse Priser for V<strong>år</strong>en ufortol<strong>de</strong>t og alt beregnet for Partier paa 50 h<br />
100 Baller. Esc<strong>om</strong>pte 3 %.<br />
Den över Genua importere<strong>de</strong> norske Stokfisk fin<strong>de</strong>r, foru<strong>de</strong>n hersteds, i<br />
Ligurien og andre norditalienske Ste<strong>de</strong>r, ogsaa Afsætning över eu stor Del af<br />
<strong>de</strong>t övrige Italien. Til Venedig og Ancona expe<strong>de</strong>res <strong>de</strong>n herfra pr Jernbane<br />
waggonvis, en Disposition, <strong>de</strong>r selvfölgelig sker paa Bekostning af <strong>de</strong>n tidligere<br />
direkte Import til disse Ste<strong>de</strong>r. Forövrigt <strong>om</strong>expe<strong>de</strong>res Stokfiskbeholdningerne<br />
herfra væsentlig til Toscana (Livorno), Neapel, Calabrien, Messina og Bari.<br />
Stokfisk sælges i Genua næsten i enhver Victualie<strong>han<strong>de</strong>l</strong>, og speeielt ser<br />
man V<strong>år</strong>en överalt u<strong>de</strong>nfor saadanne Butikker i Arbei<strong>de</strong>rkvartcrerne. Den<br />
sælges for <strong>de</strong>n væsentligste Del blo<strong>de</strong>t. Fiskens Blödning foregaar i selve Butikkerne,<br />
og man ser <strong>de</strong>r opstillet terrassevis över hinan<strong>de</strong>n fla<strong>de</strong> Zinkbehol<strong>de</strong>re,<br />
hvor rin<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Vand fra Vandledningen fly<strong>de</strong>r ned fra <strong>de</strong>n ene Behol<strong>de</strong>r<br />
til <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n. Til forsvarlig Blödning ansees Fisken her at bur<strong>de</strong> ligge mindst<br />
6 Dage i Vand. Den lægges <strong>de</strong>rfor i Blöd Söndag og sælges Fredag. Den
650<br />
konsumeres for <strong>de</strong>t meste Fredag og Lördag, i Fasteti<strong>de</strong>n ogsaa <strong>de</strong> andre Dage.<br />
Dette er <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Tilberedningsmaa<strong>de</strong>. For at kunne bruge <strong>de</strong>n efter<br />
kortere Tids Forlöb, anven<strong>de</strong>s ogsaa Bankning samt til<strong>de</strong>ls Soda. For at faa<br />
V<strong>år</strong>en lys har ogsaa været forsögt Kalk, men <strong>de</strong>tte tilla<strong>de</strong>s dog ikke af Politiet,<br />
s<strong>om</strong> förer strengt Indseen<strong>de</strong> med at intet ska<strong>de</strong>ligt Stof anven<strong>de</strong>s, samt med<br />
at <strong>de</strong>r altid bruges friskt rin<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Vand, eller, hvor <strong>de</strong>rtil ikke er Anledning,<br />
at <strong>de</strong>r hyppig skiftes Vand. I <strong>de</strong>n varmeste Aarstid forby<strong>de</strong>s Fiskeblödning,<br />
specielt un<strong>de</strong>r Epi<strong>de</strong>mier. Ved regelmæssig Blödning tiltager Fiskens Vægt<br />
<strong>om</strong>trent efter Forhol<strong>de</strong>t 1 : 2'2 5. Detailpriserne er <strong>om</strong>kring Lire 1'25 naar<br />
<strong>de</strong>n sælges tör og <strong>om</strong>kring Lire 0'7B naar <strong>de</strong>n sælges blo<strong>de</strong>t pr Kg.<br />
Af norsk Klipfisk konsumeres her i selve Genua kun ganske ubety<strong>de</strong>ligt.<br />
Den Klipfisk, s<strong>om</strong> sælges her i Detail, er isländsk, Labrador og fransk. For<br />
<strong>de</strong>nne Vare betales i Vietualie<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en 1 Lira pr Kg. tör og 80 Centimer blo<strong>de</strong>t.<br />
Vandingeu tager henved en Dag, og Vægten stiger med V3. Den herover importera<strong>de</strong><br />
norske Klipfisk gaar for en stor Del til R<strong>om</strong> og Omegn. Klipfisken<br />
afskibes for en bety<strong>de</strong>lig Del herfra til R<strong>om</strong> i mindre fladbun<strong>de</strong><strong>de</strong> Dampskibe,<br />
<strong>de</strong>r gaa längs Kysten til Ostia og <strong>de</strong>rfra Tiberen op. Fragten herfra<br />
til R<strong>om</strong> udgjör Lire 1'50 pr 100 Kg. Foru<strong>de</strong>n til R<strong>om</strong> og Omegn gaar Klipfisk<br />
herfra sædvanlig til Livorno, Aneona, Neapel og Bari.<br />
En Fiske<strong>han<strong>de</strong>l</strong>, <strong>de</strong>r i ikke ringe Grad beskjæftiger Spekulationsaan<strong>de</strong>n hersteds,<br />
er Tunfiskeriet, <strong>de</strong>r foregaar hvert Aar fra Begyn<strong>de</strong>isen af Mai og vedvarer<br />
noget över l 1 /, Maaneds Tid. Tunfisken antages at k<strong>om</strong>me fra Havstrækningerne<br />
mellem <strong>de</strong> Azoriske og Canariske Oer, stö<strong>de</strong>r hvert Aar <strong>om</strong>kring 1 Mai un<strong>de</strong>r<br />
Land ved Portugal og fölger Kysten Syd for Cap Vincent ind Gibraltarstræ<strong>de</strong>t<br />
til Sardinien og Sicilien. Den skal ogsaa forek<strong>om</strong>me i Adriaterhavet,<br />
men ikke i större Mæng<strong>de</strong>r. Fiskeriet foregaar temmelig långt u<strong>de</strong> fra Land,<br />
og Fangstredskaberne bestaar i et slags Kilenot, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>n förste Del af Fisket<br />
stilles saale<strong>de</strong>s, at Fisken fånges un<strong>de</strong>r Reisen fra Vest mod Ost, me<strong>de</strong>ns Garnene<br />
<strong>om</strong>kring 10 Juni ven<strong>de</strong>s til Fångst af Fisken paa Tilbageveien. Den er af bety<strong>de</strong>lig<br />
Störrelse, et fuldvægtigt Exemplar skal veie 60 à 70 Kg., men skal efter<br />
Sigen<strong>de</strong> ogsaa kunne gaa op til henimod 100 Kg. Dens Læng<strong>de</strong> er l'/2 à 2 M.<br />
Fiskeriet, <strong>de</strong>r selvfölgeligt drives paa <strong>de</strong>n hele Strækning, hvor Fisken optræ<strong>de</strong>r,<br />
foregaar i störst Udstrækning un<strong>de</strong>r Sardinien og Sicilien samt ved Portugals<br />
Kyster, til hvilket sidste Sted ogsaa <strong>de</strong>n genuesiske Speculation har strakt sig. Der<br />
skal alene i <strong>de</strong>n lille By Villa Real <strong>de</strong> San Antonio fin<strong>de</strong>s 5 bety<strong>de</strong>lige Faktorier<br />
for <strong>de</strong>nne Bedrift. Til öieblikkelig Konsumtion lægges Fisken i Trsefjerdinger i<br />
Olie, <strong>de</strong>r, strax Fisket er begyndt, falby<strong>de</strong>s i stor Udstrækning. Hvad <strong>de</strong>r<br />
ikke strax kan sælges, konserveres for <strong>de</strong>n væsentligste Del i Olie i Blikdaaser.<br />
De fineste Stykker er Bugen, s<strong>om</strong> i Almin<strong>de</strong>lighed lægges i mindre Daaser og<br />
er en yn<strong>de</strong>t Ret s<strong>om</strong> Antipasta (Forret for Middagen). Enkelte Partier skjæres<br />
ogsaa op og ophænges til Törring, men <strong>de</strong>tte er for <strong>de</strong>t meste <strong>de</strong>n magrere<br />
Fisk, s<strong>om</strong> fånges paa Returen, da <strong>de</strong>n skal være bety<strong>de</strong>lig mindre fed og velsmagen<strong>de</strong><br />
en paa Indturen. Den törre<strong>de</strong> Tunfisk gaar dog væsentlig til Spanien.<br />
Her i Italien sælges mindre. Ved <strong>de</strong> <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Faktorier nedlægges<br />
ogsaa bety<strong>de</strong>lige Kvanta af Sar<strong>de</strong>ller.<br />
Hvad Forhold Tunfiskeriet egentlig indtager til vor Import af Fiskevarer<br />
til Italien, er ikke let med Bestemthed at sige. Det skul<strong>de</strong> ligge nær at anse<br />
Tunfisken for en bety<strong>de</strong>lig Konkurrent for vore Fiskevarer, men <strong>de</strong>t er dog<br />
at antage, at disse Fiskesorter bestaa temmelig uafhængige af hinan<strong>de</strong>n, da <strong>de</strong>t<br />
neppe i <strong>de</strong>t store taget er <strong>de</strong> samme Klasser af Folket, s<strong>om</strong> konsumere begge<br />
Sorter. Alene Prisen, <strong>de</strong>r for Tunfisk noteres med 140 à 135 Lire pr 100
651<br />
Kg., synes at vise, at <strong>de</strong>nne Fisk ikke i <strong>de</strong>n Udstrækning kan konsumeres af<br />
Arbei<strong>de</strong>rbefolkningen s<strong>om</strong> Stokfisk og Klipfisk.<br />
Bögesild. En Vare, s<strong>om</strong> af ovenstaaen<strong>de</strong> vil sees ogsaa at importeres i<br />
Genua, er norsk Rögesild. Denne Indförsel foregaar imidlertid endmi saa uregelinæssigt,<br />
og Salg og Konsumtion har endnu vun<strong>de</strong>t saa li<strong>de</strong>n Fasthed, at<br />
<strong>de</strong>t er meget vanskeligt saavel <strong>de</strong>sangaaen<strong>de</strong> at samle paali<strong>de</strong>lige Data s<strong>om</strong> at<br />
danne sig nogen Formening <strong>om</strong> V<strong>år</strong>ens Fremtid paa Marke<strong>de</strong>t. Den konkurreren<strong>de</strong><br />
Vare er engelsk Rögesild fra Yarmouth, Falmouth og Plymouth. Denne<br />
er nedlagt i Tön<strong>de</strong>r paa 68 à 75 Kg. (Tön<strong>de</strong>rne ere ialmin<strong>de</strong>lighed slet forarbei<strong>de</strong><strong>de</strong>),<br />
og Importen begyn<strong>de</strong>r for <strong>de</strong>t meste ultimo September og varer til<br />
ultimo Januar, men foregaar dog ikke med nogen syn<strong>de</strong>rlig Regelmæssighed,<br />
hvorfor Beholdningerne ere meget varieren<strong>de</strong>. Det har været anfört, at <strong>de</strong>n<br />
engelske Rögesild skul<strong>de</strong> i bety<strong>de</strong>lig Grad foretrækkes for <strong>de</strong>n norske, men <strong>de</strong>tte<br />
maa vistnok bero <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>rpaa, at <strong>de</strong>n s<strong>om</strong> mindre af Störrelse kan sælges til<br />
lavere Pris i Detail<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en, <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>rpaa, at <strong>de</strong>n i længere Tid har været indfört<br />
og saale<strong>de</strong>s er mere kjendt. Muligens bidrager <strong>de</strong>t ogsaa noget, at <strong>de</strong>n<br />
s<strong>om</strong> stærkere saltet maa antages at medföre mindre Risiko saavel for Grossister<br />
s<strong>om</strong> Detailhandlere. Generalkonsulatet, <strong>de</strong>r særligt har interesseret sig for <strong>de</strong>nne<br />
Vare, har forskaffet sig Normalpröver saavel af <strong>de</strong>n engelske s<strong>om</strong> af <strong>de</strong>n norske,<br />
og <strong>de</strong>t kan ikke være tvivls<strong>om</strong>t, at <strong>de</strong>n norske, hvad Smag og Udseen<strong>de</strong> angaar,<br />
er sin Konkurrent bety<strong>de</strong>lig overlegen. Den eDgelske smager li<strong>de</strong>t af<br />
Rög, er teminelig salt og har meget tilfælles med en noget tör Spegesild.<br />
Den er <strong>de</strong>rhos li<strong>de</strong>t tiltalen<strong>de</strong> af Udseen<strong>de</strong>, gråa, mager og mat. Den norske<br />
<strong>de</strong>rimod er stor og fed, har en brunblank Farve og er god af Smag, muligens<br />
noget stærkt saltet, men <strong>de</strong>tte er kanske nödvendigt, for at <strong>de</strong>n kan hol<strong>de</strong> sig.<br />
Den engelske Sild (Hoved og Hale iberegnet) er 28 Ctm. läng og veier 120<br />
Gram. Den norske er 33 Ctm. läng og 213 Gram af Vægt. Begge Sorter<br />
sælges rund, ikke flekket. Efter hvad <strong>de</strong>r erfares, synes imidlertid Indförselen<br />
af <strong>de</strong>n norske Rögesild i <strong>de</strong>n sidste Tid at have taget noget Opsving. og <strong>de</strong>r<br />
arbei<strong>de</strong>s fra en enkelt Fiskeimportörs Si<strong>de</strong> ganske energisk <strong>de</strong>rfor. Den engelske<br />
Rögesild fin<strong>de</strong>r li<strong>de</strong>n Afsætning i L<strong>om</strong>bardiet og Piemont, men sælges<br />
jevnt paa andre Ste<strong>de</strong>r i Italien, fornemmelig R<strong>om</strong>agna, Toscana og Venetien.<br />
Disse Ste<strong>de</strong>r ville formentlig ogsaa kunne ventes at blive et Marked for <strong>de</strong>n<br />
norske Rögesild, naar <strong>de</strong>n först vin<strong>de</strong>r mere Indgang. Ikke ubety<strong>de</strong>ligt af<br />
norsk Rögesild vi<strong>de</strong>s i <strong>de</strong>n sidste Tid at være gaaet til Toscana. Den uregelmæssige<br />
Import og <strong>de</strong>n Omstændighed, at V<strong>år</strong>en saa let er udsat for at bedærves,<br />
bevirker, at Priserne ere höiest variable. En Prisangivelse har <strong>de</strong>rfor<br />
ikke syn<strong>de</strong>rligt Værd, men <strong>de</strong>t tur<strong>de</strong> dog interessere at erfare, at <strong>de</strong>r for engelsk<br />
Rögesild har været betalt fra 20 indtil 30 Lire pr Tön<strong>de</strong> paa 70 Kg.<br />
Begge <strong>de</strong> anförte Y<strong>de</strong>rgrændser ere selvfölgeligt exceptionelle, og <strong>de</strong>t synes s<strong>om</strong><br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong>n regelmæssige Pris skul<strong>de</strong> være 24 à, 25 Lire paa Entrepöt — ufortol<strong>de</strong>t.<br />
For <strong>de</strong>n norske Rögesild har <strong>de</strong>r været betalt 27'/,—3l'/2 Lire pr<br />
Tön<strong>de</strong> paa 50 Kg. ufortol<strong>de</strong>t; <strong>de</strong>n har ogsaa til sine Ti<strong>de</strong>r, un<strong>de</strong>r Frygt for<br />
V<strong>år</strong>ens Bedærvelse, maattet sælges for 22 à 23 Lire. Disse varieren<strong>de</strong> Priser<br />
viser i hvor höi Grad <strong>de</strong>nne Han<strong>de</strong>lsartikel her i Italien er hasardiös, men<br />
<strong>de</strong>t synes tillige godtgjordt, at <strong>de</strong>n norske Vare, naar <strong>de</strong>n först ret kun<strong>de</strong><br />
vin<strong>de</strong> Indgang og Fodfæste paa Marke<strong>de</strong>t, vil<strong>de</strong> kunne sælges vid Si<strong>de</strong>n af<br />
<strong>de</strong>n engelske og u<strong>de</strong>n syn<strong>de</strong>rlig Konkurrence med <strong>de</strong>nne, da <strong>de</strong>n s<strong>om</strong> bedre og<br />
dyrere vil konsumeres af <strong>de</strong> mere bemidle<strong>de</strong> Klasser.<br />
Tol<strong>de</strong>n paa Fiskevarer er 5 Lire pr 100 Kg., hvorhos <strong>de</strong>r saagodts<strong>om</strong><br />
överalt er Octroi. Denne udgjör her i Genua 14 Lire pr 100 Kg.<br />
Trän. Af Trän indförtes i <strong>1888</strong> fra Norge i norske Skibe 816 Tön<strong>de</strong>r.
652<br />
Finere Fiskekonserver og Hummer. En Vare, s<strong>om</strong> visselig vil<strong>de</strong> kunne<br />
vin<strong>de</strong> ikke ubety<strong>de</strong>lig Afsætning, er finere konservere<strong>de</strong> Fiskeprodnkter i Blikboxer,<br />
saas<strong>om</strong> Lax, fersk og röget, Sar<strong>de</strong>ller, Ansjos, Delicatessesild, Hummer<br />
m. v. TilgaDgen af fersk Fisk i Genua er sær<strong>de</strong>les spars<strong>om</strong>, og Priserne uforholdsmæssig<br />
höie, hvorfor <strong>de</strong> Handlen<strong>de</strong>s og Konsumenternes Opmærksonihed<br />
i ikke riDge Grad er henvendt paa Tilveiebringelsen af go<strong>de</strong> Konserver.<br />
De Produkter af <strong>de</strong>nne Sort, s<strong>om</strong> fornemmelig saelges, er væsentlig af amerikansk<br />
og engelsk Oprin<strong>de</strong>lse. Det er sandsynligt, at <strong>de</strong>n svenske og norske lignen<strong>de</strong><br />
Vare er adskilligt dyrere, og at <strong>de</strong>n saale<strong>de</strong>s af <strong>de</strong>nne Grund vil<strong>de</strong> mo<strong>de</strong><br />
nogen Vanskelighed ved at introduceres paa Marke<strong>de</strong>t; men da <strong>de</strong>n formentlig<br />
ogsaa er af bedre Kvalitet, vil<strong>de</strong> <strong>de</strong>n trods <strong>de</strong>n antaglige Prisforskjel dog<br />
kunne vente Afsætning, da disse Artikler u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> konsumeres af <strong>de</strong> mere<br />
Bemidle<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r gjerne betaler noget mere for en bedre Kvalitet. Konserverne<br />
vil<strong>de</strong> hersteds ogsaa kunne vente Afsætning s<strong>om</strong> Provisioner for <strong>de</strong> talrige<br />
Dampskibslinier, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ls anlöbe, <strong>de</strong>ls udgaa fra Genua, og s<strong>om</strong> konsumere<br />
sær<strong>de</strong>les meget af disse Artikler. Generalkonsulatet har angaaen<strong>de</strong> Indförsel<br />
af Fiskekonserver fra <strong>de</strong> skandinaviske Lan<strong>de</strong> forhandlet med herværen<strong>de</strong> Forretningsmænd,<br />
<strong>de</strong>r have udtalt, at Behovet er stort og at skandinavisk Vare<br />
sandsynligvis vil<strong>de</strong> kunne afsættes i stor Udstrækning, saafremt <strong>de</strong>n viser sig<br />
at svare til sit Ren<strong>om</strong>mé, og Priserne <strong>de</strong>rhos ikke skul<strong>de</strong> være for höie i Forhold<br />
til <strong>de</strong>n Vare, s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> fin<strong>de</strong>s paa Marke<strong>de</strong>t. Efter privat Anmodning<br />
har Generalkonsulatet rettet Henven<strong>de</strong>lse hjem <strong>om</strong> at sen<strong>de</strong> Prover med Prisopgaver,<br />
men da herpaa ikke er modtaget noget Svar, end mindre <strong>de</strong> forönske<strong>de</strong><br />
Prover, er <strong>de</strong>t sandsynligt, at <strong>de</strong>r for <strong>de</strong>nne Exportartikel allere<strong>de</strong> haves andre<br />
Marke<strong>de</strong>r med tilstrækkelig Konsum og för<strong>de</strong>laktige Priser. Generalkonsulatet<br />
vil dog ikke la<strong>de</strong> Sägen fal<strong>de</strong> med <strong>de</strong>tte Forsög, men vil ätter stille Henven<strong>de</strong>lse<br />
i samme Retning. For <strong>de</strong>t Tilfæl<strong>de</strong> at nærværen<strong>de</strong> Indberetning skul<strong>de</strong> foranledige<br />
nogen Hidsen<strong>de</strong>lse af Prover, kan opgives s<strong>om</strong> et aktivt Agenturfirma Sig. Borgarello<br />
& Guglielminetti, Piazza San Siro 6, Genua, Herrer, <strong>de</strong>r længe have<br />
arbei<strong>de</strong>t i <strong>de</strong>nne Branche og have udstrakte Förbin<strong>de</strong>lser. Da V<strong>år</strong>ens Nedlægning<br />
og Indpakningsmaa<strong>de</strong> her spiller en ikke uvigtig Rolle, bör <strong>de</strong>t bemserkes,<br />
at <strong>de</strong>n her importere<strong>de</strong> Lax og Hummer i Almin<strong>de</strong>lighed k<strong>om</strong>mer i<br />
Boxer paa '/a Kg. og nedlægges i Kasser paa 48 Stykker. De Störrelser og<br />
Kvantiteter, s<strong>om</strong> engang har vun<strong>de</strong>t <strong>de</strong> Handlen<strong>de</strong>s Bifald, bör, saavidt muligt,<br />
bibehol<strong>de</strong>s. At Boxernes Udstyr og Etikettering ogsaa tillægges Betydning ved<br />
Afsætningen, behöver formentlig ikke nærmere at paapeges.<br />
Olimport. Da <strong>de</strong>r sandsynligvis ogsaa i <strong>de</strong>nne Artikel vil<strong>de</strong> kunne oparbei<strong>de</strong>s<br />
et Marked for <strong>de</strong>n skandinaviske Export, vil <strong>de</strong>t formentlig ikke være<br />
u<strong>de</strong>n Interesse at kjen<strong>de</strong> efternævnte Data. Der importerere<strong>de</strong>s i Genua:
653<br />
Det i <strong>1888</strong> paa Fad indförte Kvantums Værdi anslaas til 108,000 Lire<br />
og <strong>de</strong>t paa Flaskcr indförte Kvantum til 70,000 Lire.<br />
Af Flaske-Öllet er en<strong>de</strong>l ätter udfört herfra, væsentlig til Sydamerika,<br />
me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t paa Fad importere<strong>de</strong> Kvantum saagodtsoni u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> konsumeres<br />
her.<br />
Her sælges paa <strong>de</strong> fleste Konditorier og Kaféer <strong>de</strong>t saakaldte Wiener-01,<br />
<strong>de</strong>r tappes i Glas paa Ste<strong>de</strong>t. Dette 01, <strong>de</strong>r er temmelig lyst og meget svagt,<br />
sselges for 25 Centimer pr Glas, <strong>de</strong>r tager <strong>om</strong>trent '/s Liter. Her fin<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rhos<br />
en<strong>de</strong>l meget stærkt besögte Kafé-Lokaler, hvor <strong>de</strong>r sælges Münchener-Öl for<br />
30 Centimer pr Sei<strong>de</strong>l af <strong>om</strong>trent 1/« Liters Störrelse. Dette sidste roses<br />
i Almin<strong>de</strong>lighed s<strong>om</strong> sær<strong>de</strong>les god Vare.<br />
Flaske-Öllet koster i Detail<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en, alt efter <strong>de</strong> forskjellige Mærker, fra<br />
1 Lire og op til 1 Lire 50 Cent. For 1 Lire 20 Cent. sælges Öl med Etikette<br />
»Marstrand, Kjöbenhavn», u<strong>de</strong>n at man dog har kunnet erfare, hvor stort<br />
Kvantum <strong>de</strong>r har været importeret af <strong>de</strong>nne Vare. For engelsk Ale forlanges<br />
2 Lire pr Flaske.<br />
Saafremt 01 fra Sverige og Norge skul<strong>de</strong> importöres her, maatte <strong>de</strong>t formentlig<br />
ske paa Flasker, da <strong>de</strong>n länge Transport i höi Grad vil<strong>de</strong> vanskeliggjöre<br />
<strong>de</strong>ts Indförsel paa Fad.<br />
Generalkonsulatet har foranlediget Prover af skandinavisk Öl hidsendt til et<br />
Agenturfirma, <strong>de</strong>r arbei<strong>de</strong>r i <strong>de</strong>nne Branche, væsentlig for Provision af <strong>de</strong> herfra<br />
udgaaen<strong>de</strong> store oversöiske Dampskibslinier, og <strong>de</strong>t er fra <strong>de</strong>tte Agenturfirmas<br />
og <strong>de</strong>ts Forretningsvenners Si<strong>de</strong> udtalt, at V<strong>år</strong>en ansaaes for god, saale<strong>de</strong>s at<br />
<strong>de</strong>r skul<strong>de</strong> være Udsigt til Afsætning. Det er Generalkonsulatet berettet, at<br />
særligt et Par Læger, <strong>de</strong>r have hävt Anledning til at gjöre sig bekjendte med<br />
<strong>de</strong> hidk<strong>om</strong>ne Prover, <strong>de</strong>r<strong>om</strong> have udtalt sig sær<strong>de</strong>les for<strong>de</strong>lagtigt og senere<br />
hyppigt have gjort Forespörgsel <strong>om</strong>, hvorvidt her ikke snart kan ventes en<br />
regelmæssig Import.<br />
Indförselstol<strong>de</strong>n er Lire 12'6 0 pr Hektoliter eller pr 100 Stykker Flasker,<br />
hvortil k<strong>om</strong>mer Octroi, <strong>de</strong>r for Genuas Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> udgjor 3 Lire pr Hektoliter<br />
eller pr 100 Flasker. (Forsaavidt Octroien • angaar, bemærkes <strong>de</strong>t i<br />
Tariffen, at for Flaske-öllets Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> tælles to Flasker af un<strong>de</strong>r 1 Liters<br />
Störrelse s<strong>om</strong> en hel.)<br />
De Agenter, med hvem Generalkonsulatet har forhandlet angaaen<strong>de</strong> <strong>de</strong>nne<br />
Sag, have samtlige betonet Nödvændighe<strong>de</strong>n af at tappe Öllct paa Champagne- eller<br />
Burgun<strong>de</strong>rflasker. Efter hvad man har erfaret, vil <strong>de</strong>t visselig være sæ<strong>de</strong>les vanskeligt<br />
at faa V<strong>år</strong>en afsat her, med mindre <strong>de</strong>nne Betingelse opfyl<strong>de</strong>s. Vinen<br />
her i Nord-Italien tappeä nemlig for Störste<strong>de</strong>len paa Flasker af <strong>de</strong>nne Form,<br />
og naar man tager i Betragtning, hvilken Rolle Vin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en her spiller, er <strong>de</strong>t<br />
let forstaaeligt, at Kjöbmæn<strong>de</strong>ne ved Indkjöb af andre Slags Drikkevarer gjör<br />
sin Beregning över, hvorvidt <strong>de</strong>n t<strong>om</strong>me Flaske bagefter kan benyttcs til Vin.<br />
Man betaler her i Butikkerne 20 à 25 Cents for en T<strong>om</strong>flaske af <strong>de</strong>nne Form.<br />
At Flaskerne bör forsynes med smagful<strong>de</strong> Etiketter og smukke Kapsler, behöver<br />
formentlig ikke nærmere at <strong>om</strong>tales.<br />
Med Hensyn til Forsen<strong>de</strong>lsesmaa<strong>de</strong>n skul<strong>de</strong> man antage, at ogsaa for Öl<br />
Veien över Hamburg vil være <strong>de</strong>n billigste og hurtigste. (Sl<strong>om</strong>anslinien, se<br />
ovenfor.)<br />
Si<strong>de</strong>n Generalkonsulatet gjor<strong>de</strong> sin förste Indberetning til <strong>de</strong>t Kgl. K<strong>om</strong>merskollegium<br />
og <strong>de</strong>t Kgl. Departement for <strong>de</strong>t Indre angaaen<strong>de</strong> Ölimport<br />
hersteds, er <strong>de</strong>r fremk<strong>om</strong>met flcre Forespörgsler, hvorhos <strong>de</strong>r ogsaa har været<br />
fremsendt Prover, u<strong>de</strong>n at <strong>de</strong>t dog endnu er avanceret saa långt s<strong>om</strong> til Afsluttelse<br />
af en stadig Forretningsforbin<strong>de</strong>lse. Mange Omstændighe<strong>de</strong>r have vanskelig-
654<br />
gjort <strong>de</strong>t förste Skridt, væsentlig Valget af Forsen<strong>de</strong>lsesvei, <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong><br />
Kjöbmænds uforan<strong>de</strong>rlige Fordring med Hensyn til Flaskernes Form m. v. Det<br />
synes dog, s<strong>om</strong> <strong>om</strong> Sägen nu skul<strong>de</strong> have Udsigt til at k<strong>om</strong>me i Gäng.<br />
Der vil selvfölgeligt af <strong>de</strong> Bryggerier, s<strong>om</strong> kun<strong>de</strong> være tilböielige til at<br />
söge sit Öl afsat her, opkastes Spörgsmaal <strong>om</strong>, hvilke Engrospriser her kan<br />
opnaaes. Dette er imidlertid meget vanskeligt paa Forhand at besvare, da vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Forretningsmænd her principmæssigen hol<strong>de</strong> paa, at Priserne maa<br />
opgives af Sælgeren. Heller ikke lä<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sig gjöre at faa vi<strong>de</strong>, hvad <strong>de</strong>r<br />
betales en Gros til <strong>de</strong> tydske og österrigske Bryggerier, s<strong>om</strong> importere Öl<br />
her paa Pladsen. Efter Data, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>rhaan<strong>de</strong>n har kunnet samles, er <strong>de</strong>t<br />
antageligt, at Prisen neppe bör sættes över 7 Lire pr Dusin hele Flasker cif.<br />
Genua, herved selvfölgelig forudsat at <strong>de</strong>r bestilles et större Parti. Muligens<br />
at <strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> opnaaes noget mere, men herpaa bör vistnok ikke gjöres nogen<br />
sikker Regning, ialfald vi<strong>de</strong>s enkelt Offert paa 8 Lire at være refuseret. En<br />
eventuel Korrespondance med vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Firmaer vil let bringe <strong>de</strong>nne Si<strong>de</strong><br />
af Sägen paa <strong>de</strong>t Rene. Ved Henven<strong>de</strong>lse til Generalkonsulatet vil vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
herpaa reflekteran<strong>de</strong> svenske og norske Bryggerier kunne erhol<strong>de</strong> opgivet<br />
Navnene paa <strong>de</strong> Huse, s<strong>om</strong> her beskjæftige sig med Öl-Import.<br />
Det kan, efter hvad her er fremstillet, <strong>de</strong>sværre ikke siges at De forene<strong>de</strong><br />
Rigers Import i Genua endnu har nogen större Betydning. Naar bortsees fra Fiskeog<br />
Træimporten, spiller vor Han<strong>de</strong>l hersteds for Öieblikket en li<strong>de</strong>t fremtræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Rolle. At her imidlertid, trods <strong>de</strong> vanskelige K<strong>om</strong>munikationsforhold og<br />
trods <strong>de</strong> protektionistiske Toldsatser, ikke <strong>de</strong>st<strong>om</strong>indre maatte kunne fin<strong>de</strong>s Afsætning<br />
for adskillige svenske og norske Produkter, tur<strong>de</strong> dog være hævet<br />
över enhver Tvivl. Hertil hörer imidlertid meget Arbei<strong>de</strong>, og <strong>de</strong>r vil til en<br />
Begyn<strong>de</strong>lse visselig udkræves ikke ringe ökon<strong>om</strong>iske Offre. Fremfor alt maatte<br />
<strong>de</strong>r i Norditalien være etableret flere aktive skandinaviske Agenter, s<strong>om</strong> med<br />
Kjendskab til Forhol<strong>de</strong>ne saavel her s<strong>om</strong> i Hjemmet kun<strong>de</strong> le<strong>de</strong> Importen.<br />
Genua selv er intet stort Konsumtionscentrum. Her importeres kolossale Mæng<strong>de</strong>r<br />
af alle slags Varer, men Konsumtionen foregaar for <strong>de</strong>n væsentligste Del<br />
i andre Ste<strong>de</strong>r. Det vil<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor være nödvendigt, at <strong>de</strong>n her begyn<strong>de</strong>n<strong>de</strong> skandinaviske<br />
Han<strong>de</strong>lsmand nöie lærer Forhol<strong>de</strong>ne at kjen<strong>de</strong> i <strong>de</strong> större norditalienske<br />
Stæ<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> tager sine Varer herover, og i saa Henseen<strong>de</strong> bör Opmærks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n<br />
vistnok först og fremst rettes paa Milano og Turin. Der har<br />
ofte været tält <strong>om</strong> her i Genua at oprette et Prövelager for skandinaviske<br />
Artikler, og <strong>de</strong>n Tanke har endog været oppe her at la<strong>de</strong> opföre et svenskt eller<br />
norskt Træhus, <strong>de</strong>r paa engang kun<strong>de</strong> tjene s<strong>om</strong> Mo<strong>de</strong>l for <strong>de</strong>nne Artikel og samtidig<br />
kun<strong>de</strong> rumme en li<strong>de</strong>n Udstilling af skandinaviske Produkter. Denne Idé er dog,<br />
efter hvad man maa antage, ikke syn<strong>de</strong>rlig praktisk, da et saadant Mönsterhus<br />
neppe vil<strong>de</strong> kunne fin<strong>de</strong> Pläds i <strong>de</strong>n egentlige By, og Lageret vil<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor k<strong>om</strong>me<br />
til at ligge for fjernt fra <strong>de</strong> Strög, hvor Han<strong>de</strong>len foregaar og hvor en Udstilling<br />
med nogen praktisk Nytte vil<strong>de</strong> kunne anbringes. Der maatte i Tilfæl<strong>de</strong><br />
vistnok tilveibringes et Lokale in<strong>de</strong> i selve Forretningsströget, og Omkostningerne<br />
hermed vil<strong>de</strong> bli ve ikke ubety<strong>de</strong>lige. Det maa antag es, at Udgifterne<br />
ved Husleie, Betjening og Anskaffelse samt Vedligehol<strong>de</strong>lse af <strong>de</strong>t förnödne<br />
Inventar vil<strong>de</strong> overstige hvad <strong>de</strong>n Private ialfald for Ti<strong>de</strong>n kun<strong>de</strong> formo<strong>de</strong>s<br />
at ville offre paa en Sag, s<strong>om</strong> endnu giver saa ringe Udsigt til snar Fortjeneste.<br />
Saalænge imidlertid en saadan Plan ikke let vil<strong>de</strong> kunne realiseres,<br />
tur<strong>de</strong> <strong>de</strong>r imidlertid være en an<strong>de</strong>n Maa<strong>de</strong> at faa udstillet skandinaviske Varer<br />
paa, s<strong>om</strong> baa<strong>de</strong> vil<strong>de</strong> være billigere og for Öieblikket mere praktisk. Der exi-
655<br />
sterer nemlig, saavel hersteds s<strong>om</strong> i Milano Han<strong>de</strong>lsmuseer, hvor skandinaviske<br />
Produkter vil<strong>de</strong> kunne udstilles og blive bekjendte in<strong>de</strong>n Han<strong>de</strong>lsver<strong>de</strong>nen.<br />
Det herværen<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>lsmuseum tilhörer Genuas Han<strong>de</strong>lsgymnasium og er egentlig<br />
bestemt for at give <strong>de</strong>ttes Elever <strong>de</strong>n fornödne Varekundskab, men <strong>de</strong>t<br />
staar ogsaa aabent for Almenhe<strong>de</strong>n og besöges ganske flittigt af Publikum.<br />
Han<strong>de</strong>lsgymnasiets Direktör har paa Foranlcdning af Generalkonsulatet erklæret<br />
sig villig til at modtage svenske og norske Produkter, og har alene stillet s<strong>om</strong><br />
Fordring, at <strong>de</strong>r af <strong>de</strong> Udstillen<strong>de</strong> tilveiebringes <strong>de</strong> fornödne Montrer, hvorhos<br />
han har udtalt s<strong>om</strong> önskeligt, at vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> industrielie Produkter gives en<br />
saadan Anordning og Opstilling, at <strong>de</strong> tillige kun<strong>de</strong> give et Indblik i vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Industrigren for Gymnasiets Elever. — Mere tjenligt for en eventuel Udstilling<br />
vil<strong>de</strong> dog kanske Han<strong>de</strong>lsmuseet i Milano være. Dette har nemlig <strong>de</strong>n<br />
direkte Hensigt at give Handlen<strong>de</strong> og Fabrikanter Adgang til at se Industriprodukter<br />
og Raastoffe, s<strong>om</strong> kun<strong>de</strong> være tjenlige for Import, og <strong>de</strong> her<br />
eventuelt Udstillen<strong>de</strong>s Säger matte <strong>de</strong>rfor være forsyne<strong>de</strong> med fuldstændige Oplysninger,<br />
saavel <strong>om</strong> Priser s<strong>om</strong> Salgsvilkaar og övrige Data, <strong>de</strong>r er nödvendige<br />
for <strong>de</strong>n Handlen<strong>de</strong>. Dette Museums Direktion har paa Foranledning ogsaa erklæret<br />
sig villig til at modtage skandinaviske Produkter, samt stillet i Udsigt<br />
efter Önske i vi<strong>de</strong>st mulige Udstrækning at paakal<strong>de</strong> <strong>de</strong> Handlen<strong>de</strong>s og Fabrikanternes<br />
Opmærks<strong>om</strong>hed paa <strong>de</strong> udstille<strong>de</strong> Säger. En lignen<strong>de</strong> permanent<br />
Udstilling skal ogsa være anordnet i Turin, u<strong>de</strong>n at Generalkonsulatet<br />
dog endnu har hävt Anledning til at sætte sig i Förbin<strong>de</strong>lse med sammes Direktion.<br />
Dette vil dog ske, saasnart <strong>de</strong>t maatte vise sig nogen Tilböielighed<br />
fra svenske og norske Fabrikanters Si<strong>de</strong> til at hidsen<strong>de</strong> Udstillingsgjenstan<strong>de</strong>.<br />
Med Sagernes eventuelle Fremsen<strong>de</strong>lse samt <strong>de</strong>n fornödne Aftale med vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Museers Direktioner vil Generalkonsulatet efter Udstillernes Önske y<strong>de</strong><br />
sin Medvirkning.<br />
Officielle Opgaver över Import, Yareheholdninger og Priser. En fölelig<br />
Ulempe for <strong>de</strong>n, <strong>de</strong>r u<strong>de</strong>n nærmere Kjendskap til Forhol<strong>de</strong>ne vil afslutte Han<strong>de</strong>lsförbin<strong>de</strong>lser<br />
her paa Pladsen, er Vanskelighe<strong>de</strong>n ved at faa sikre Data med<br />
Hensyn til <strong>de</strong> importere<strong>de</strong> Kvanta af <strong>de</strong> forskjellige Varesorter, <strong>de</strong> forhaan<strong>de</strong>nværen<strong>de</strong><br />
Lägre samt <strong>de</strong> gangbare Priser. Der publiceres her for Ti<strong>de</strong>n ingen<br />
Opgaver i <strong>de</strong>nne Retning, s<strong>om</strong> have officiel Karakter. Vistnok fin<strong>de</strong>s i et af<br />
Genuas Dagbla<strong>de</strong>, »Corriere mercantile», saadanne Opgaver, men <strong>de</strong> mangle til<strong>de</strong>ls<br />
<strong>de</strong>n fornödne systematiske Opstilling og ere neppe saa <strong>de</strong>taillere<strong>de</strong>, s<strong>om</strong><br />
önskeligt kun<strong>de</strong> være for <strong>de</strong>n Handlen<strong>de</strong>. En Gäng <strong>om</strong> Maane<strong>de</strong>n udk<strong>om</strong>mer<br />
»Listino di <strong>de</strong>posito <strong>de</strong>lle prineipali merci sulla piazza di Genova», udgivet af<br />
Assoeiazione Generale <strong>de</strong>l C<strong>om</strong>mereio, men heller ikke <strong>de</strong>tte Organ har nogen<br />
officiel Karakter, og <strong>de</strong>ts Opgaver ere vanskelig at benytte, da <strong>de</strong>t ikke altid<br />
med tilstrækkelig Ty<strong>de</strong>lighed fremgaar, hvorvidt <strong>de</strong> notere<strong>de</strong> Priser ere for<br />
Salg i större eller mindre Partier, hvilket selvfölgeligt er en Sag af störste<br />
Vigtighed for en Importör.<br />
For at afbjælpe <strong>de</strong>t her berörte Savn arbei<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r for Ti<strong>de</strong>n paa at organisere<br />
et Han<strong>de</strong>lssyndikat, <strong>de</strong>r vil k<strong>om</strong>me til at staa un<strong>de</strong>r Han<strong>de</strong>lskamrets<br />
umid<strong>de</strong>lbare Le<strong>de</strong>lse og Kontrol, og hvis Opgave <strong>de</strong>t blandt An<strong>de</strong>t skul<strong>de</strong> være<br />
en Gäng ugentligt at udgive Fortegnelser över Import, Afsætning, Beholdninger<br />
og Priser. Efter Med<strong>de</strong>lelse, netop modtagen fra Han<strong>de</strong>lskamrets Præsi<strong>de</strong>nt,<br />
har Planen med Oprettelse af <strong>de</strong>nne Institution al Udsigt til i en nær Fremtid<br />
at realiseres, saale<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>r skul<strong>de</strong> være Sandsynlighed for at Syndikatet<br />
skul<strong>de</strong> knnne begyn<strong>de</strong> sin Virks<strong>om</strong>bed allere<strong>de</strong> i August eller September<br />
Maaned d. A.<br />
Industri. Ved Si<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>n gamle nationale Industri, paa hvis Felter <strong>de</strong>r
656<br />
selvfölgeligt arbei<strong>de</strong>s med Forkjærlighed, og blandt hvia Frembringelser fortrinsvis<br />
tur<strong>de</strong> nævncs Marmorarbei<strong>de</strong>n og Silkevarer, har <strong>de</strong>t italienske Arbei<strong>de</strong><br />
i <strong>de</strong>n sidste Tid ogsaa at opvise bety<strong>de</strong>lige Fremskridt i andre Brancher. Navnlig<br />
er <strong>de</strong>tte Tilfæl<strong>de</strong> med Hensyn til Metalvarefabrikation og <strong>de</strong>n textile Industri.<br />
I <strong>de</strong> forskjellige Grene af B<strong>om</strong>uldsvæveri og specielt halvuldne Säger<br />
har <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>n sidste Tid udviklet sig en bety<strong>de</strong>lig Export til Indien, hvor <strong>de</strong>n<br />
italienske Industri endog har vidst med Held at optage Konkurrencen med<br />
lignen<strong>de</strong> tydske og engelske Varer. Ogsaa Papirfabrikationen har i <strong>de</strong>n sidste<br />
Tid taget Opsving. Der gives i Italien 220 Papirfabrikker, hvoraf 23 i Ligurien.<br />
— Hvad Glasfabrikationen angaar, maa <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rimod siges, at Italien i<br />
<strong>de</strong>n senere Tid ingen Fremskridt har gjort. Venedig og Murano har en gammel<br />
höit udviklet Glas-Industri — 56 Fabrikker med 4,500 Arbei<strong>de</strong>re —, men<br />
forövrigt beskjæftiger Italien kun <strong>om</strong>trent 1,500 Glasarbei<strong>de</strong>re. Hvad Aarsagen<br />
til <strong>de</strong>nne Stagnation kan være, er ikke let at angive, men <strong>de</strong>n har formentlig<br />
sin vsesentligste Aarsag i Mangel paa billigt Raamateriale og Bræn<strong>de</strong> for Fabrikationen<br />
samt paa öve<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>re. Glas-Industrien staar <strong>de</strong>rfor i <strong>de</strong>t Hele<br />
i Italien paa et temmelig lavt Trin, og <strong>de</strong>r maa s<strong>om</strong> Fölge <strong>de</strong>raf importeres<br />
bety<strong>de</strong>lige Kvanta fra Udlan<strong>de</strong>t, væsentlig fra Frankrige og Belgien. S<strong>om</strong> en<br />
Branche, <strong>de</strong>r har gjort bety<strong>de</strong>lige Fremskridt pa <strong>de</strong>t nationale Arbei<strong>de</strong>s Omraa<strong>de</strong>,<br />
fortjener at nævnes Sukkerraffina<strong>de</strong>rierne, hvoraf 5 bety<strong>de</strong>lige fin<strong>de</strong>s i<br />
Rivarolo, Sampierdarena, San Martino, Sinigaglia og Ancona.<br />
Hösten<br />
Udbytte.<br />
i Ligurien gav i <strong>1888</strong> ätter kun adskilligt un<strong>de</strong>r et Mid<strong>de</strong>lsaars<br />
Hve<strong>de</strong> Byg Rug Havre<br />
Prov. Porto Maurizio... 18,600 Hl. 2,292 Hl. 566 Hl. 681 Hl.<br />
» Genua 101,800 » 1,854 » 2,429 » 1,460 »<br />
» Massa Carrara— 41,800 » 988 B 3,209 » 103 B<br />
162,200 Hl. 5,134 Hl. 6,204 Hl. 2,244 Hl.<br />
eller 73 % af eller 59 % af eller 77'/2 % af eller 62 % af<br />
Gj.-snitshöst Gj-.snitshöst Gj.-snitshöst Gj-.snitshöst<br />
Hör Hamp<br />
Prov. Porto Maurizio ... — Kg. — Kg.<br />
» Genua ...23,000 » 28,900 »<br />
» Massa Carrara 500 » 113,000 »<br />
23,500 Kg. 141,900 Kg.<br />
eller 42 1 /, % af Mid<strong>de</strong>lshöst eller 76 1 /, % af Mid<strong>de</strong>lshöst<br />
Bedre stille<strong>de</strong> sig Silkehösten. Der indsamle<strong>de</strong>s saale<strong>de</strong>s i Ligurien 216,430<br />
Kg. Silkeormpupper (Cocons), hvilket udgjör 35 % af et Mid<strong>de</strong>lsaar (1886<br />
174,000 Kg. og 1887 183,364 Kg.). Rishösten gav i <strong>1888</strong> i hele Italien<br />
4,387,300 Hl. eller 60 % af et Mid<strong>de</strong>lsaar.<br />
Af Citroner og Oranger höste<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r i hele Italien i <strong>1888</strong> 2,985,000,000<br />
Stykker Frugter eller 72 1 /, % af et Mid<strong>de</strong>lsaar. Olivenhösten, <strong>de</strong>r i 1886 og<br />
1887 i Ligurien gav et y<strong>de</strong>rst utilfredsstillen<strong>de</strong> Udbytte, nemlig kun hendholdsvis<br />
28 % og 30 % af et Mid<strong>de</strong>lsaar, har i <strong>1888</strong> ätter vist en glæ<strong>de</strong>lig Fremgang.<br />
Der producere<strong>de</strong>s saale<strong>de</strong>s:<br />
Provindsen Porto Maurizio 55,800 Hl. Olivenolie<br />
» Genua 55,600 » »<br />
i> Massa Carrara 4,600 B B<br />
116,000 Hl. Olivenolie
657<br />
eller 70'6 6 % af et Mid<strong>de</strong>lsaar. Desværre har <strong>de</strong>r ogsaa paa Oliventræerne<br />
vist sig et li<strong>de</strong>t Insekt (Dacus oleæj, s<strong>om</strong> har aorettet adskillig Ska<strong>de</strong>, men<br />
<strong>de</strong>r er af Agerdyrkningsministeriet truffet saa energiske Forholdsregler mod<br />
<strong>de</strong>ts Udbre<strong>de</strong>lse, at <strong>de</strong>t tor haabes at ville blive udryd<strong>de</strong>t.<br />
Vinhösten gav i Ligurien fölgen<strong>de</strong> Udbytte:<br />
Porto Maurizio 37,100 Hl.<br />
Genua 180,500 B<br />
Massa Carrara 83.200 »<br />
tilsammen 300,800 Hl.<br />
mod 339,800 Hl. i 1887 og 344,000 Hl. i 1886. — <strong>1888</strong> Åars Vinhöst udgjör<br />
87 % af ett Mid<strong>de</strong>lsaar. Ligurien horor dog s<strong>om</strong> bekjendt ikke til <strong>de</strong><br />
mere vinpoducerendo Landskaber i Italien. De sidste Aar, hvorfor <strong>de</strong>r haves<br />
Statistik for <strong>de</strong>t hele Kongerige Italiens Vinproduktion, nemlig 1886 og 1887,<br />
höste<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>t hele Land henholdsvis 35 l /2 Million og 31'/2 Million Hl. Vin,<br />
hvilket udgjör <strong>om</strong>trent '/4 af hele Europas Vinproduktion. Vindyrkningen, <strong>de</strong>r<br />
söges befordret af Styrelsen ved forskjellige Foranstaltninger, har i <strong>de</strong>t hele i<br />
<strong>de</strong> senere Aar givet et godt Udbytte og har kunnet foregaa med regelmæssigt<br />
Fremskridt, saa meget mere s<strong>om</strong> Italien har lidt mindre af Phylloxera end <strong>de</strong><br />
vinprodueeren<strong>de</strong> Nabolan<strong>de</strong>n ved Mid<strong>de</strong>lhavet. Vistnok har <strong>de</strong>tte ska<strong>de</strong>lige Insekt<br />
vist sig ogsaa paa flere Ste<strong>de</strong>r i Italien, fra Begyn<strong>de</strong>isen af i <strong>de</strong> til Frankrige<br />
grændsen<strong>de</strong> Provindser, men <strong>de</strong>t har dog i <strong>de</strong>t Hele taget hidtil anrettet forholdsvis<br />
ringc Ska<strong>de</strong>, sandsynligvis for nogen Del fordi <strong>de</strong>t tör antages, at<br />
Italiens Jordbund er mindre gunstig for <strong>de</strong>ts Udbre<strong>de</strong>lse og Rankerne niuligens<br />
mindre angribelige, men vistnok væsentlig paa Grund af <strong>de</strong>n energiske<br />
Maa<strong>de</strong>, hvorpaa <strong>de</strong>r fra Styrelsens Si<strong>de</strong> gjennem legislative og administrative<br />
Foranstaltninger er bleven optraadt mod <strong>de</strong>tte On<strong>de</strong>. Enhver Vinplantningsbesid<strong>de</strong>r<br />
har, saasnart han bliver Phylloxeraen var eller har Grund til at formo<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>ns Optræ<strong>de</strong>n paa sin Eiend<strong>om</strong>, <strong>de</strong>r<strong>om</strong> at un<strong>de</strong>rrette <strong>de</strong> lokale Myndighe<strong>de</strong>r,<br />
og <strong>de</strong>r skri<strong>de</strong>s i saadanne Tilfæl<strong>de</strong> u<strong>de</strong>n Ophold til fuldstændig Tilintetgjörelse<br />
af vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Planter og til Forebyggelse af Insekternes vi<strong>de</strong>re Udbre<strong>de</strong>lse<br />
gjennem rigelig Bespröitning af <strong>de</strong>sinficeren<strong>de</strong> Stoffe i en Omkreds af 6 M. fra<br />
<strong>de</strong>t smitte<strong>de</strong> Sted, hvorhos Jordbun<strong>de</strong>n bliver udgraven i en Dyb<strong>de</strong> af l'/4 M.<br />
og Planter og Röd<strong>de</strong>r af enhver Art paa <strong>de</strong>tte Sted oprevet og brændt.<br />
Pengevæsen. Coursen paa rentcbæren<strong>de</strong> Statspapire begyndte 1 Janunr<br />
<strong>1888</strong> med 95'30, sank <strong>de</strong>rpaa i Midten af Februar ned til 94'50, begyndte<br />
<strong>de</strong>refter ätter at stige og naae<strong>de</strong> i Juni Maancd 99, men gik i sidste Halv<strong>de</strong>l<br />
af Aaret ätter ned til 96'80. Vexelcoursen holdt sig Aaret igennem paa b l /t<br />
%. Banknoter stod 1 à l'/2 % un<strong>de</strong>r Pari. Der har altsaa heri vist sig<br />
nogen Fremgang, i<strong>de</strong>t Guldagioen i 1887 gik op lige til 2'/2 %• Denne bety<strong>de</strong>lige<br />
Forskjel mellem Guldmynt og Papirpenge har selvfölgelig ikke kunnet<br />
undla<strong>de</strong> paa forskjellige Omraa<strong>de</strong>r at medföre fölelige Forstyrrelser. S<strong>om</strong> ganske<br />
interessant og betegnen<strong>de</strong> for Situationen fortjener at bemærkes <strong>de</strong>t Misbrug af<br />
Postanvisninger, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>tte Forhold en Tid medförte. Det viste sig nemlig s<strong>om</strong><br />
en god Spekulation at trække Postanvisninger til höiest tilladte Belöb her i<br />
Italien til Forretningsvenner i Udlan<strong>de</strong>t, i<strong>de</strong>t Indbetalingen effektuere<strong>de</strong>s gjennem<br />
Papirpenge, <strong>de</strong>r stod i en boty<strong>de</strong>lig lavere Cours, ine<strong>de</strong>ns Udbetalingen i<br />
Udlan<strong>de</strong>t foregik enten i Guld eller Banknoter, <strong>de</strong>r stod i Pari. Man erhverve<strong>de</strong><br />
altsaa alene ved en Indsats af Postanvisningsgebyret en Credit i Guld af<br />
<strong>de</strong> indbetalte Banknoters Belöb. Ved Afregningerne med Udlan<strong>de</strong>t maatte <strong>de</strong>t<br />
italienske Postvæsen for 100 Lire, indbetak i Papir, godtgjöre Udlan<strong>de</strong>t 100<br />
-Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 42
658<br />
Frcs i Guld og <strong>de</strong>rmed altsaa udre<strong>de</strong> <strong>de</strong>n ikke ubety<strong>de</strong>lige Agio. Mod <strong>de</strong>nne-<br />
Spekulation paa <strong>de</strong>n italienske Statskasse inaatte <strong>de</strong>r selvfölgeligt skri<strong>de</strong>s ind,<br />
og <strong>de</strong>r emanere<strong>de</strong> en Bestemmelse <strong>om</strong>, at alle Postanvisninger til Udlan<strong>de</strong>t vil<strong>de</strong><br />
være at indbetale i Guld, hvilket selvfölgelig igjen paa sin Si<strong>de</strong> medförer en<br />
ikke ringe Ulempe og Vanskelighed for Publikum ved <strong>de</strong>n virkelige Postanvisningsadvexling.<br />
Sundhetstüstand. Denne har i <strong>de</strong>t hele Aar <strong>1888</strong> været tilfredsstillen<strong>de</strong>,<br />
og <strong>de</strong>r har altid kunnet udfærdiges rene Sundhedspas. De ska<strong>de</strong>lige Fölger,<br />
s<strong>om</strong> Koleraens gjentagne Optræ<strong>de</strong>n har medfört for <strong>de</strong>t ekon<strong>om</strong>iske Liv i <strong>de</strong>t<br />
hele, synes at have vakt en stærk Energi i alle Sanifundsklasser i Ketning af<br />
hygieniske Foranstaltninger til med Krafo og Virkning at kunne mo<strong>de</strong> <strong>de</strong>nne<br />
Lan<strong>de</strong>plage ved en mulig fornyet Optræ<strong>de</strong>n.<br />
Genua, men ogsaa Liguriens övrige Stæ<strong>de</strong>r.<br />
Dette gjæl<strong>de</strong>r ikke alene selve<br />
Den i Begyn<strong>de</strong>isen af 1889 afdö<strong>de</strong> og for sin storarte<strong>de</strong> Godgjörenhed<br />
bekjendte Hertugin<strong>de</strong> af Galliera skjænke<strong>de</strong> Sta<strong>de</strong>n Genua et nyt Hospital, <strong>de</strong>r<br />
skal have kostet över 9 Millioner Lire. Det har allere<strong>de</strong> en Tid staaet færdigt,<br />
og <strong>de</strong>ts forskjellige Af<strong>de</strong>linger tages nu efterhaan<strong>de</strong>n i Brug. Ved sin<br />
fortræffelige Indretning og Fuldk<strong>om</strong>menhed i alle Detailler vil <strong>de</strong>t visselig kunne<br />
betegnes s<strong>om</strong> et Mönsterhospital, hvis Lige kun faa af Europas Hovedstæ<strong>de</strong>r<br />
har at opvise.<br />
Udvandring. Antallet af Emigranter er ogsaa i <strong>1888</strong> steget ganske bety<strong>de</strong>ligt.<br />
Der udvandre<strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s til<br />
<strong>de</strong>n Argentinske Republik 72,000 Indivi<strong>de</strong>r<br />
og til Brasilien 115,800 »<br />
tilsammen til Sydamerika 18 7,800 Indivi<strong>de</strong>r<br />
Störste<strong>de</strong>len af <strong>de</strong>nne Emigration er foregaaet över Genua, en<strong>de</strong>l ogsaa över<br />
Neapel og Venedig. Ikke faa Italienere gaar <strong>de</strong>rhos til Nordamerika. Men<br />
da Indskibningen af disse Udvandrere foregaar i franske, belgiske og tydske<br />
Havne, er <strong>de</strong>t vanskeligt at kunne erhol<strong>de</strong> nogen paali<strong>de</strong>lig Statistik <strong>de</strong>rover.<br />
Der antages dog i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar (1887) at være afgaaet <strong>om</strong>kring 45,000<br />
Italienere til New-York över nævnte Havne. Af <strong>de</strong> til Sydamerika afgaaen<strong>de</strong><br />
Emigranter ere 70 % Jordarbei<strong>de</strong>re, 21 % Haandværker, 9 % Han<strong>de</strong>lsmænd,<br />
Ingeniörer, Chemikere eller Personer u<strong>de</strong>n nogen bestemt Haandtering. Sær<strong>de</strong>les<br />
mange, specielt af Landbefolkningen, före sine Familier med, og man kan<br />
specielt her i Genua se hele Kolonier af Mænd, Kvin<strong>de</strong>r og Börn, <strong>de</strong>r aabenbart<br />
have fælles Hjemstavn, indskibe sig sammen paa <strong>de</strong> store Emigrantskibe.<br />
Den væsentlige Aarsag til <strong>de</strong>nne store Udvandring er selvfölgeligt at söge i<br />
Landbefolkningens gjennemgaaen<strong>de</strong> kummerlige Existents. En italiensk Jordarbei<strong>de</strong>rs<br />
Daglön er höist forskjellig efter <strong>de</strong> forskjellige Ste<strong>de</strong>r og Aarsti<strong>de</strong>r.<br />
Der gives Ste<strong>de</strong>r, hvor Arbei<strong>de</strong>ren til sine Ti<strong>de</strong>r maa la<strong>de</strong> sig nöie med en<br />
Daglön n<strong>de</strong>n Kost og Bolig af 80 Centesimi, og sjel<strong>de</strong>n överstiger hans Fortjeneste<br />
1 Lire 70 Centesimi. Selv i <strong>de</strong> större Ste<strong>de</strong>r er Dagarbei<strong>de</strong>rens Lön.<br />
lav; <strong>de</strong>n gaar saale<strong>de</strong>s sjel<strong>de</strong>n över 2 Lire 60 Centesimi. Arbei<strong>de</strong>rens Livsfornö<strong>de</strong>nhe<strong>de</strong>r<br />
er her selvfölgeligt faa i Forhold til <strong>de</strong> nordlige Lan<strong>de</strong>. Fordringerne<br />
til Logi ere her y<strong>de</strong>rst ringe, og <strong>de</strong>t mil<strong>de</strong> Klima gjör ogsaa, at Arbei<strong>de</strong>ren<br />
her ikke trænger syn<strong>de</strong>rlig meget til Bræn<strong>de</strong> eller saadanne värme<br />
Klse<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> ere nödvendige i Nor<strong>de</strong>n. Ogsaa Kosten kan her i <strong>de</strong>t Hele være<br />
ganske an<strong>de</strong>rle<strong>de</strong>s let. Den italienske Arbei<strong>de</strong>r naerer sig væsentlig af grovt<br />
Hve<strong>de</strong>bröd eller Polenta, Makaroni, Ost, Svinefedt, Lög, Kastanier, Olivenolie<br />
og Frngter. Kjödspise k<strong>om</strong>mer sjeldnere paa Arbei<strong>de</strong>rens Bord. Trods <strong>de</strong>n-
659<br />
italienske Almues store Nöis<strong>om</strong>hed virker dog selvfölgeligt Udsigten til en större<br />
Fortjeneste og en rigeligere Næring hinsi<strong>de</strong>s Havet lokken<strong>de</strong>, og <strong>de</strong> fleste Emigranter<br />
forbedre vistnok ogsaa i bety<strong>de</strong>lig Grad sine Kaar. Trods <strong>de</strong>n tiltagen<strong>de</strong><br />
Udvandring er dog Italiens Befolkning stadigt i Stigen<strong>de</strong>. I 1887 var<br />
saale<strong>de</strong>s Overskud<strong>de</strong>t af Födte fire Gange saa stort s<strong>om</strong> Antallet af <strong>de</strong> Udvandre<strong>de</strong>.<br />
I <strong>de</strong>t hele taget fremby<strong>de</strong>r Udvandringen ogsaa ubestri<strong>de</strong>lige ekon<strong>om</strong>iske<br />
For<strong>de</strong>le. Den fattige Udvandrer, s<strong>om</strong> i Sydamerika i forholdsvis faa<br />
Aar hyppig k<strong>om</strong>mer til Velstand, bliver i sit nye Hjem en Konsument af italienske<br />
Industri-Varer i en ganske an<strong>de</strong>n Udstrækning end da han var i Hjemlan<strong>de</strong>t.<br />
Med hvert Dampskib fra Sydamerika k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>r imidlertid ikke<br />
ganske faa Italienere tilbage. Selvfölgeligt har <strong>de</strong>tte fra mange Si<strong>de</strong>r været<br />
anfört s<strong>om</strong> et M<strong>om</strong>ent mod Udvandringen, og <strong>de</strong>t er uimodsigeligt, at <strong>de</strong>r blandt<br />
Reimmigranterne fin<strong>de</strong>a Adskillige, s<strong>om</strong> ven<strong>de</strong>r tilbage med skuffe<strong>de</strong> Forhaabninger,<br />
men <strong>de</strong>t vil<strong>de</strong> visselig være overilet heraf at dragé <strong>de</strong>n Slutning, at <strong>de</strong>t<br />
i Almin<strong>de</strong>lighed ikke gaar Udvandreren vel. Efter hvad <strong>de</strong>r fra paali<strong>de</strong>ligt Hold<br />
er forsikret, bestaar <strong>de</strong> Tilbageven<strong>de</strong>n<strong>de</strong>s Antal ogsaa for en bety<strong>de</strong>lig Del af<br />
Folk, <strong>de</strong>r enten k<strong>om</strong>me tilbage for at hente sine Familier og Slægtninger eller<br />
s<strong>om</strong> i Amerika have erhvervet sig en vis Velstand, og s<strong>om</strong> nu ville ny<strong>de</strong> sine<br />
Midler i Fædrelan<strong>de</strong>t. Det skal væsentlig i Montevi<strong>de</strong>o, Buenos Aires og til<strong>de</strong>ls<br />
ogsaa i Valparaiso være etableret ganske bety<strong>de</strong>lige italienske Han<strong>de</strong>lshuse,<br />
og <strong>de</strong>t er blandt <strong>de</strong> Meningsberettige<strong>de</strong> her <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Anskuelse,<br />
at Udvandringen og Förbin<strong>de</strong>lsen med <strong>de</strong> sydamerikanske Stater i höi Grad<br />
tjener til Udvikling af <strong>de</strong>n nationale Velstand.<br />
Ikke <strong>de</strong>st<strong>om</strong>indre har <strong>de</strong>t dog vist sig nödvendigt for <strong>de</strong>n italienske Lovgivning<br />
at skri<strong>de</strong> ind for at regulere Udvandringen og speoielt for at hindre<br />
<strong>de</strong> On<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> en hensynslös Emigrationsspekulation medförte for Arbei<strong>de</strong>rbefolkningen.<br />
De lavere Folkeklassers og særligt Landbefolkningens ofte kummerlige<br />
Forhol<strong>de</strong> og <strong>de</strong>raf fölgen<strong>de</strong> Tilböielighed til Udvandring paa <strong>de</strong>n ene<br />
Si<strong>de</strong> og <strong>de</strong> oversöiske Län<strong>de</strong>s stærke Behov for Arbeidskraft paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n<br />
Si<strong>de</strong> maatte uundgaaelig gjöre Emigrations-Agenturen til en sær<strong>de</strong>les lönnen<strong>de</strong><br />
Forretning, og <strong>de</strong> sædvanlige Masse-Engagements af Arbei<strong>de</strong>re mod fri Överfart<br />
og senere Forpligtelse til Overtagelse af lavt lönnet og haardt Arbei<strong>de</strong> til<strong>de</strong>ls<br />
i usun<strong>de</strong> Distrikter undlod heller ikke her at vise sig s<strong>om</strong> virkelige On<strong>de</strong>r,<br />
mod hvilke Styrelsen maatte optræ<strong>de</strong>. Der emanere<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor fra Begyn<strong>de</strong>isen<br />
af 1889 en Udvandrer-Lov, s<strong>om</strong> har disse Forhol<strong>de</strong> særlig til Gjenstand. Efter<br />
<strong>de</strong>nne maa enhver Udvandrings-Agent være italiensk Borger, være bosid<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
i Italien, hvert Aar erhverve fornyet Tilla<strong>de</strong>lse for sin Virks<strong>om</strong>hed og <strong>de</strong>rhos<br />
stille en ikke ubety<strong>de</strong>lig Caution, hvoraf enhver ökon<strong>om</strong>isk Ska<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> ved<br />
hans Skyld paaföres Emigranten, bliver <strong>de</strong>nne erstattet. Agenten maa ikke<br />
bereise Lan<strong>de</strong>t for at hverve Udvandrere, men Enhver er anvist at virke paa<br />
sit eget Bosted. Paa <strong>de</strong>nne Maa<strong>de</strong> har Administrationen <strong>de</strong>t i sin Magt altid<br />
at sikkre sig mod disse Agenturers Udövelse af nhæ<strong>de</strong>rlige Personer. Offentlige<br />
Funktionærer maa un<strong>de</strong>r ingen Omstændighed opfordre til Emigration, og<br />
Agenter, Skibsre<strong>de</strong>re og Skibsförere, <strong>de</strong>r medtage Udvandrere s<strong>om</strong> ikke ere<br />
forsyne<strong>de</strong> med <strong>de</strong> foreskrevne Legitimationsdokumeter, straffes med Pengebö<strong>de</strong>r.<br />
Svenske og Norske Firmaer i Genua:<br />
Arfwedson, John, Agenturforretning fornemmelig i Jernvarer og Fisk. (Mura<br />
<strong>de</strong>lle Grazie 10.)<br />
Bödtker, Axel, Import af Fiskevarer. Vin<strong>han<strong>de</strong>l</strong> en gros. Agentur. (Piazza<br />
Cernaia.)
660<br />
Lindholm, Carl O., Successor, Agentur i Trævarer. Skibsmægler- og Speditionsforretning.<br />
Han<strong>de</strong>l med Skibsprovisioner (Mura <strong>de</strong>lle Grazie 10.)<br />
Mowinckel, F. W., Agentur fornemmelig i Fiskeprodukter og Trævarer.<br />
Truinpy, H., Agentur og Speditionsforretning (Via <strong>de</strong>i Conservatori <strong>de</strong>l Mare 6.)<br />
Generalkonsulatets Korrespon<strong>de</strong>nce. Embe<strong>de</strong>ts Protokoller udviser i <strong>1888</strong><br />
350 indgaaen<strong>de</strong> og 301 udgaaen<strong>de</strong> Skrivelser.<br />
Afmönstringer og Paamönstringer. Der er i <strong>1888</strong> afmönstret fra svenske<br />
Fartöier 13 Mandskaber * og fra norske 11.<br />
Paamönstret paa norske Fartöier 13 Mandskaber.<br />
Anmeldte Römningstilfæl<strong>de</strong> 3, nemlig fra norske Fartöier 2 (en Nordmand<br />
og en Svenske) og fra svenske Fartöier 1 (en Amerikaner). Naar <strong>de</strong>r<br />
ikke er förek<strong>om</strong>met flere Tilfæl<strong>de</strong> ber. hvor Römning i <strong>de</strong>t hele er temmelig<br />
hyppig og hvor Fristeisen <strong>de</strong>rtil er saa meget större, s<strong>om</strong> Hyrerne ere bety<strong>de</strong>lig<br />
höiere end <strong>de</strong> ved Forhyringen i Sverige <strong>och</strong> Norge betinge<strong>de</strong> Belöb,<br />
tror Generalkonsulatet at kunne udtale, at <strong>de</strong>tte for en væsentlig Del skyl<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>n Strengbed, hvormed <strong>de</strong>r bersted3 er bleven optraadt ligeoverfor Römning<br />
fra vore Fartöier. Efter hvad man bar Grund til at antage, bidrager <strong>de</strong>n<br />
Slaphed, s<strong>om</strong> fra Skibskapteinernes Si<strong>de</strong> saa tidt vises ligeoverfor Römningstilfæl<strong>de</strong>,<br />
i bety<strong>de</strong>lig Grad til at foröge disses Antal. Nærværen<strong>de</strong> Generalkonsulat<br />
har fun<strong>de</strong>t <strong>de</strong>t rigtigt efter Skibskapteinernes Anmel<strong>de</strong>lse konsekvent<br />
at la<strong>de</strong> vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Römningsmænd efterspore og anhol<strong>de</strong>, og da <strong>de</strong>t vistnok<br />
ikke er tvivls<strong>om</strong>t, at Forhyringsagenterne paa ethvert Sted hol<strong>de</strong>r sig à jour<br />
med, fra hvilke Konsulaters Si<strong>de</strong> <strong>de</strong>r jevnlig skri<strong>de</strong>s ind i Römningstilfæl<strong>de</strong>,<br />
er <strong>de</strong>t at antage, at en gjennemfört streng Optræ<strong>de</strong>n fra <strong>de</strong> konsulære Myndigbe<strong>de</strong>r<br />
vil være <strong>de</strong>t virks<strong>om</strong>ste Mid<strong>de</strong>l til Römningstilfæl<strong>de</strong>nes Indskrænkning.<br />
Sammenk<strong>om</strong>ster for svenske og norske Sömcend.<br />
Der har jevnlig været foranstaltet Sammenk<strong>om</strong>ster for svenske og norske<br />
Sömænd, <strong>de</strong>ls paa Söndags Formiddag, <strong>de</strong>ls paa Aftener i Ugen, fornemmelig<br />
Höitidsaftener. Der har ved disse Anledninger <strong>om</strong> Söndagene været oplæst en<br />
Andagt, paa Ugeaftenerne har <strong>de</strong>r været holdt Foredrag og Oplæsning af belæren<strong>de</strong><br />
og un<strong>de</strong>rhol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Art. Flere Reisen<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> have besögt Genua, have<br />
med Velvillie y<strong>de</strong>t personligt Bidrag til disse Sammenk<strong>om</strong>sters Afhol<strong>de</strong>lse gjennem<br />
Foredrag og lignen<strong>de</strong>.<br />
To Sömandsfester have været afholdte, nemlig paa Foreningsdagen 4 November<br />
og Juleaften. Til Ud<strong>de</strong>ling blandt Sümæn<strong>de</strong>ne ved Juletræet hav<strong>de</strong> saavel<br />
Evangeliska Fosterlandsstiftelsen i Stockholm s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n Norske Sömandsmission i<br />
Bergen sendt værdiful<strong>de</strong> Gaver. Fra samme Foreninger er ogsaa modtaget Salmeböger<br />
m. v., hvorhos <strong>de</strong>r stadig modtages Missionsti<strong>de</strong>n<strong>de</strong>r og andre Skrifter<br />
til Ud<strong>de</strong>ling blandt vore Sömænd. S<strong>om</strong> ovenfor oplyst, besögtes Genuas Havn<br />
i <strong>1888</strong> af 73 svenske og norske Fartöier. Der afholdtes 25 Samlinger, og<br />
af Skibenes tilsammen 1,014 Jlands Besætning var <strong>de</strong>r 276** tilste<strong>de</strong>. Der k<strong>om</strong>mer<br />
<strong>de</strong>rhos en<strong>de</strong>l danske og finske Sömænd samt ikke faa Svensker og Nordmænd,<br />
<strong>de</strong>r ere forbyre<strong>de</strong> paa andre Nationers Skibe.<br />
* Paamönstring af nye Mandskaber paa et svenskt Skib, s<strong>om</strong> her <strong>om</strong>bytte<strong>de</strong> Besætning,<br />
fandt föst Sted i Januar 1889.<br />
** Samlingerne holdles <strong>1888</strong> i privat Lokale i samme Hus, hvor Generalkonsnlatet hat<br />
sit Kontor. Fra Begyn<strong>de</strong>isen at 1889 har <strong>de</strong>n Skotske Mission velvillig stillet sit Lokale paa<br />
Missionsskibet >Caledonia» til Disposition. I <strong>de</strong> 4 förste Msane<strong>de</strong>r af 1889 holdtes 8 Mo<strong>de</strong>r,<br />
<strong>de</strong>r besögtes af 185 Mand. Der er saale<strong>de</strong>s en ikke li<strong>de</strong>n Fremgang.<br />
Harald Asche.
Alger <strong>de</strong>n 3 augusti 1889.<br />
661<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 5 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,765 tons<br />
B utrikes ort v B 7 » » » 4,677 »<br />
B » B i barlast I B a » 457 B<br />
Till » afgingo med last 9 » » » 5,438 »<br />
» B s i barlast 3 B » B 1,201 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 9 norska » t> 3,010 »<br />
» Sverige B B 8 B » » 4,546 B<br />
» utrikes ort B » 36 » T> » 17.094 »<br />
» B s i barlast 14 B » » 7,763 »<br />
Till B B med last 48 B B » 22,389 »<br />
» B » i barlast 21 B » B 11,049 »<br />
Lägges härtill följan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mit till hamnar, <strong>de</strong>r vieekonsuler icke<br />
finnas anstäl<strong>de</strong>, nämligen:<br />
Arzew .- med last 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 667 tons<br />
B » 1 norskt B B 346 B<br />
Beni-Saf B 1 B » B 747 B<br />
så utgör hela antalet <strong>och</strong> drägtigheten af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg, s<strong>om</strong> <strong>år</strong><br />
<strong>1888</strong> besökt distriktet, såle<strong>de</strong>s 83 <strong>om</strong> tillsammans 41,072 tons mot 91 <strong>om</strong><br />
38,030 <strong>år</strong> 1887 <strong>och</strong> 93 <strong>om</strong> 43,823 <strong>år</strong> 1886.<br />
Till Alger ank<strong>om</strong>mo 3 svenska <strong>om</strong> 1,766 tons<br />
B » » ._ 31 norska » 15,114 ><br />
» Oran » 4 svenska B 2,598 »<br />
B B B 27 norska » 13,069 »<br />
B Bougie » 1 svenskt B 304 y><br />
B B » _ 1 norskt B 377 B<br />
B Philippeville B 1 svenskt v 457 »<br />
» » » 2 norska B 1,407 »<br />
» Böne B 3 svenska » 1,409 B<br />
B B » -. 4 norska B 1,887 B<br />
» La Gtoulette B 1 svenskt B 364 »<br />
B Sfax B 2 norska B 560 »<br />
Af <strong>de</strong> svenska fartygen ank<strong>om</strong>mo med last 6 ång- <strong>och</strong> 6 segelfartyg, af<br />
hvilka sistnämnda 5 medför<strong>de</strong> trä <strong>från</strong> Sverige.<br />
Af <strong>de</strong> norska fartygen ank<strong>om</strong>mo med last 34 ång- <strong>och</strong> 19 segelfartyg,<br />
hvaraf 5 med trä <strong>från</strong> Norge, 8 med d:o <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> 1 <strong>från</strong> Nordamerika.<br />
Med is ank<strong>om</strong>mo 4 segelfartyg <strong>från</strong> Norge.<br />
T barlast afgingo 6 ång- <strong>och</strong> 15 segelfartyg.<br />
Utfrakter erhöllo med alfa 9 till Skotland <strong>och</strong> 1 med d:o till England.<br />
Med vin <strong>och</strong> styckegods utfrakta<strong>de</strong>s till Frankrike 26 fartyg, 3 med spanmål
662<br />
till Frankrike, med kork ocb alfa 3 till Belgien, med mineralier <strong>och</strong> vin 1<br />
till Nordamerika, med garfvarebark 1 till Portugal, med krollspint 1 till Spanien<br />
<strong>och</strong> 1 till Nordamerika.<br />
Flere norska ångfartyg, frakta<strong>de</strong> pr månad à fr. 15'60 pr ton i me<strong>de</strong>ltal,<br />
gjor<strong>de</strong> resor emellan Alger <strong>och</strong> Oran till Bor<strong>de</strong>aux.<br />
Insegla<strong>de</strong> bruttofrakter voro (oberäknadt hamnar, hvilka sakna vicekonsuler):<br />
Ingåen<strong>de</strong> Utgåen<strong>de</strong> Summa<br />
bruttofrakt bruttofrakt francs<br />
för svenska fartyg <strong>1888</strong> 95,700 39,030 134,730<br />
mot 1887 85,600<br />
1886 121,900<br />
<strong>och</strong> 1885 148,600<br />
för norska fartyg <strong>1888</strong> 425,215 223,985 649,200<br />
mot 1887 612,500<br />
1886 577,460<br />
<strong>och</strong> 1885 716,900<br />
Me<strong>de</strong>lfrakterna i francs pr ton voro i allmänhet un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> mellan nedanståen<strong>de</strong><br />
hamnar följan<strong>de</strong>:<br />
Oran Alger Philippeville Bone<br />
Marseille 8 à 10 8 à 12 10 à 15 10<br />
Havre 15 à 21 — — —<br />
Gibraltar 11 à 14 — — —<br />
Lissabon 15 à 18 — — 18<br />
Cardiff 15 à 18 — — 18<br />
Newcastle 18 à 20 — — —<br />
Glasgow 25 à 30 — — —<br />
Antwerpen 16 à 20 14 à 20 — —<br />
Till Algeriet ank<strong>om</strong>mo af alla flaggor:<br />
<strong>1888</strong> 3,820 fartyg <strong>om</strong> 2,252,997 tons<br />
1887 4,166 » » 2,108,626 J><br />
<strong>de</strong>raf<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Franska 2,117 <strong>om</strong> 1,481,796 tons 2,101 <strong>om</strong> 1,479,758 tons<br />
Engelska 569 » 552,114 » 579 s> 386,401 »<br />
Spanska 601 » 78,902 » 840 » 96,383 »<br />
Italienska 274 » 34,124 » 387 » 44^088 i><br />
hvarefter följer i anseen<strong>de</strong> till tontal belgiska, svenska <strong>och</strong> norska, tyska, österrikiska,<br />
grekiska, holländska, ryska, turkiska, portugisiska, danska <strong>och</strong> tunisiska.<br />
Till Tunisien ank<strong>om</strong>mo <strong>år</strong> 1305 (<strong>från</strong> 13 oktober 1887 t. o. m. 12<br />
oktober <strong>1888</strong>) 6,984 fartyg <strong>om</strong> 1,651,215 tons, medföran<strong>de</strong> 199,630 tons<br />
varor <strong>och</strong> 48,509 passagerare, att för<strong>de</strong>las på följan<strong>de</strong> hamnar:<br />
Tunis 1,027 fartyg <strong>om</strong> 444,410 tons<br />
Sfax 1,597 » » 238,378 »<br />
Sousse 1,056 » » 223,573 »<br />
Djerba 818 » » 200,129 »
663<br />
Medhia 780 fartyg <strong>om</strong> 196,773 tons<br />
Monastir 397 » » 195,485 »<br />
Gabes 758 B » 142,254 B<br />
Bizerte 345 B B 5,174 B<br />
Tabarka 206 B B 5,039 »<br />
I <strong>de</strong>nna skeppsfart <strong>de</strong>ltogo följan<strong>de</strong> flaggor:<br />
Franska 1,015 <strong>om</strong> 1,010,811 tons<br />
Italienska 1,935 B 506,730 B<br />
Engelska 159 l> 64,137 B<br />
Tunisiska 3,729 » 30,299 »<br />
Grekiska 59 » 14,332 »<br />
Danska 8 » 7,795 J><br />
Österrikiska 26 » 5,991 B<br />
Svenska <strong>och</strong> norska 8 » 2,860 B<br />
Turkiska 36 B 2,440 B<br />
Belgiska 2 » 2,427 B<br />
Kyska 6 B 2,361 B<br />
Tyska 1 » 1,032 B<br />
Import.<br />
De förnämsta artiklar, s<strong>om</strong> till Algeriet inför<strong>de</strong>s, voro un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Salt kött kg. 850,821 855,069<br />
Ister B 1,472,588 1,492,369<br />
Ost B 2,111,985 2,107,311<br />
Fisk, saltad eller konserverad B 2,202,290 2,043,815<br />
Spanmål: hvete 100 kg. 73,090 81,945<br />
majs... B 87,546 122,664<br />
korn _ » 318,478 202,182<br />
Mjöl kg. 7,886,296 1,965,518<br />
Kisgryn B 2,578,378 2,818,791<br />
Potatis B 9,897^710 10,459^056<br />
Grönsaker, torka<strong>de</strong> B 3,976,588 3,626,957<br />
Frukt, mest torkad B 2,688,853 3,680,984<br />
Socker » 13,070,519 14,087,242<br />
Kaffe » 4,081,053 3,819,586<br />
Tobak » 1,475,806 1,362,802<br />
Olja, oliv- » 2,069,918 2,421,432<br />
» andra slag » 3,624,675 3,303,411<br />
Byggnadsvirke, oarbetadt 1,000 kg. 13,081 40,731<br />
B skuret ' B 38,874 37,396<br />
Byggnadsmaterialer för francs 2,428,481 2,593,445<br />
Mineralolja 100 kg. 5,549,189 1,634,662<br />
Stenkol » 1,094,312 938,300<br />
Jern <strong>och</strong> stål kg. 16,602,221 26,961,214<br />
Tvål B 7,505,811 7,218,099<br />
Stearin, syra <strong>och</strong> ljus B 1,720,864 1,397,840<br />
Vin af alla slag hl. 132,391 154,711<br />
Bränvin <strong>och</strong> sprit B 33.677 28,098<br />
Lerkärl kg. 1,367,791 2,253,712<br />
Porslin o. d » 1,400,208 1,556,063
664<br />
Glas för francs 1,364,937 1,841,429<br />
Väfna<strong>de</strong>r: b<strong>om</strong>ull 9 » 26,993,814 28,032,125<br />
hampa » » 1,791,231 2,864,428<br />
ull » » 5,'385,020 5,384,920<br />
silke. » » 6,619,062 2,108,015<br />
Papper <strong>och</strong> papp kg. 3,066,769 2,732,130<br />
Hudar för francs 16,945,727 16,057,256<br />
Metallarbeten » » 7,584,639 9,484,244<br />
Med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg inför<strong>de</strong>s trävaror direkt<br />
<strong>från</strong> Sverige<br />
till Alger 1 last med svenskt fartyg <strong>om</strong> 379 tons<br />
» B 6 » » norskt B » 3,684 »<br />
B Oran 1 » » » B » 515 B<br />
» Bougie 1 » » svenskt » B 304 »<br />
» Philippeville 1 » » » » » 456 »<br />
» Bone 1 B B » B B 359 »<br />
8 B 1 » B norskt B B 345 B<br />
» Goulette 1 » B svenskt » » 364 »<br />
<strong>från</strong> Norge<br />
till Alger 2 last med norskt fartyg <strong>om</strong> 768 tons<br />
» Oran 1 » » » B B 440 »<br />
s Sfax 1 B B » » B 390 »<br />
eller tillsammans 17 laster <strong>om</strong> 8,004 tons.<br />
Hela trävaridnförseln till Algeriet var <strong>1888</strong> enligt tullens uppgift följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige direkt inför<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> enligt tullverkets uppgift till Alger:<br />
stångjern kg. 65,883, hyfla<strong>de</strong> golfbrä<strong>de</strong>r kg. 29,628, bjelkar 21 st.<br />
Från Norge likale<strong>de</strong>s: is kg. 1,530,000, bjelkar 1.628 st., ribbor 4,800<br />
st., hampa kg. 213, saltad fisk kg. 144, stal kg. 373.
665<br />
Den un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> påbörja<strong>de</strong> norska isaffären i Alger <strong>och</strong> Sfax,<br />
hvilken <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> utvidgats med en filial i Oran, synes hafva rätt god framgång,<br />
till stor förtret för härvarau<strong>de</strong> fabrikanter af konstgjord is. Ehuru <strong>de</strong>ssa<br />
ej blott sänkte priset på sitt fabrikat un<strong>de</strong>r vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n naturliga isen,<br />
utan t. o. ni. läto infora i tidningar uppsatser i afsigt att öfvertyga allmänheten,<br />
att <strong>de</strong>n naturliga isen vore menlig för helsan, emedan <strong>de</strong>n kun<strong>de</strong> medföra<br />
mikrober af olika sjukd<strong>om</strong>ar, synes efterfrågan på <strong>de</strong>n norska isen icke<br />
hafva aftagit.<br />
Export.<br />
De förnämsta artiklar s<strong>om</strong> exporterats <strong>från</strong> Algeriet voro un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Hästar antal 1.238 872<br />
Nötkreatur ._ » 23,310 9,345<br />
F<strong>år</strong> B 769.691 647.489<br />
Svin B 953 13,972<br />
Hudar, oberedda..... kg. 1,996.050 1,692.108<br />
Ull » 11,645.206 8,987,946<br />
Silke » 4,652 3.660<br />
Vax B 51,661 74.637<br />
Talg - » 172,369 87,108<br />
Fisk B 2,987.258 2,63S,859<br />
Korall » 7.427 28,841<br />
Ben, horn <strong>och</strong> andra djurämnen B 1.352.470 1,244,699<br />
Hvete 100 kg. 735,337 1,006,887<br />
Korn » 501.197 616,681<br />
Mjöl » 18.090 35,615<br />
Grönsaker, torra kg. 3,827.620 2,765,289<br />
B färska B 5,374,724 2.509,208<br />
Frukt, färsk B 7.912,379 8,709,324<br />
B torr » 5,035,930 4.827,535<br />
Tobak B 3.303.822 4,310,677<br />
Olivolja » 1.039.590 4,647.992<br />
Korkbark _ B 7,189^593 6,499.798<br />
Alfa B 76.122,388 83,180,008<br />
Linfrö » 853.281 994,549<br />
Crin végétal » 17,251.991 15,304,126<br />
Garfvarebark » 11.801,119 12.169,942<br />
Fo<strong>de</strong>r B 10,677,639 9,606,378<br />
Lump » 1,489.984 1,372.427<br />
Malmer: bly 100 kg. 440.273 30S.02S<br />
jern B 3.009,331 3.739.794<br />
koppar » 13,188 159.783<br />
Bly, oarbetadt B 202 14,892<br />
Vin hl. 1,323,404 793,305<br />
Till Tunisien importera<strong>de</strong>s:<br />
'V..1S87—"A.IS88 "Aoi^e-^Aoi^"<br />
Lefvan<strong>de</strong> djur piastres 257.792 533,355<br />
Vapen B 91.693 104.604<br />
Guldsmedsarbeten B 668,314 1,205,103
666<br />
Trä piastres 1,697,159 1,255,717<br />
Tegel » 450,549 609,871<br />
Öl, safter etc » 155,435 152,920<br />
Spanmål » 5,802,606 125,982<br />
Hampa, dref » 120,620 280,976<br />
Träkol » 78,235 309,533<br />
Stenkol » 434,636 336,384<br />
Kalk, cement » 446,253 299,537<br />
Vagnar » 107,327 108,680<br />
Kolonialvaror » 4,017,160 4,038,356<br />
Ull, b<strong>om</strong>ull, silke » 1,844,706 1,289,486<br />
Marmor » 201,022 197,604<br />
Medikamenter » 1,148,836 1,564,727<br />
Mjöl » 6,354,627 2,799,413<br />
Hö » 345,516 164,752<br />
Jern » 497,651 458,367<br />
Frukter, torra oeh färska » 383,325 588,443<br />
Oljor » 51,648 64,738<br />
Grönsaker J> 666,606 473,045<br />
Metaller » 1,878,613 1,809,499<br />
Snickeriarbeten » 411,169 461,579<br />
Åkerbruksmaskiner _ » 776,112 276,558<br />
Klä<strong>de</strong>r » 1,239,955 1,017,136<br />
Hudar, skodon J> 1,642,767 2,066,420<br />
Papper <strong>och</strong> papp r> 446,823 403,510<br />
Petroleum » 581,575 422,650<br />
Kemikalier v 249,765 187,992<br />
Fisk, saltad » 72,385 72.563<br />
Matvaror » 1,945,447 1,305,061<br />
Snörmakeriarbeten J> 315,863 558,180<br />
Porslin » 374,641 564,917<br />
Kramvaror J> 1,082,737 960,307<br />
Tvål, ljus B 309,467 354,595<br />
Väfna<strong>de</strong>r: b<strong>om</strong>ull » 7,161,037 7,891,014<br />
ylle » 1,100,825 1,281,872<br />
silke » 551,529 922,776<br />
Viner oeh sprit » 3,062,985 3,334,752<br />
Diverse artiklar » 3,198,594 3,971,143<br />
Uti <strong>de</strong>nna import <strong>de</strong>ltogo:<br />
Frankrike piastres 28,626,053 22,723,519<br />
Malta » 7,052,996 9,113,414<br />
Italien » 6,796,079 5,792,418<br />
Algeriet » 2,062,167 1,358,798<br />
Byssland » 1,998,171<br />
Österrike » 1,688,617 1,770,515<br />
England » 1,014,575 486,209<br />
Belgien » 757,744 851,070<br />
Turkiet v 704,658<br />
Sverige <strong>och</strong> Norge i> 295,494 751,882<br />
Öfriga län<strong>de</strong>r » 1,932,109 1,171,643<br />
Summa piastres 52,224,005 44,724,126
667<br />
Från Tunisien exportera<strong>de</strong>s hufvudsakligen följan<strong>de</strong> varor un<strong>de</strong>r <strong>år</strong><br />
13/10 1887— '7..<strong>1888</strong> l '/ltl8S6—'V.,1887<br />
Mandlar piastres 25,600 80,325<br />
Smör J> 77,440 52,412<br />
Fisk » 732,900 419,032<br />
Vax » 184,500 274,200<br />
Lump » 28,340 38,040<br />
Dadlar B 449,940 446,511<br />
Svampar » 1,254.500 1,384,910<br />
Alfa <strong>och</strong> arbeten <strong>de</strong>raf » 3,479,510 2,935,561<br />
Henna » 10,100 21,000<br />
Olivolja <strong>och</strong> andra oljor » 7,772,730 7,460,130<br />
Ull » 2,059,542 1,648,710<br />
Ben <strong>och</strong> horn » 25,392 29,454<br />
Djurhudar » 1,475,420 1,198,200<br />
Tvål » 203,440 270,945<br />
Garfvarebark » 4,212,800 905,931<br />
Nötkreatur » 782,850 528,405<br />
Hvete » 5,132,800 8,671,300<br />
Korn » 2,223,120 4,798,450<br />
Grönsaker, torra » 236,960 386,440<br />
Fezer ....'. » 541,911 473,968<br />
Väfna<strong>de</strong>r: ylle » 1,162,369 985,099<br />
b<strong>om</strong>ull, silke » 259,343 292,170<br />
Vär<strong>de</strong>t af exporten var:<br />
piastres 32,758,297 34,265,937<br />
hvaraf till<br />
Frankrike » 8,737,596 6,668,035<br />
Italien » 9,195,767 9,906,015<br />
Algeriet » 7,181,322 8,343.323<br />
England J> 3,502,686 3,556,205<br />
Tripolis » 1.816,784 2,721,257<br />
Malta » 1,545,408 2,272,964<br />
Öfriga län<strong>de</strong>r » 778,734 798,138<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> hemsöktes Algeriet för tredje gången un<strong>de</strong>r tre på hvarandra<br />
följan<strong>de</strong> <strong>år</strong> af gräshopporna, hvilka nu förek<strong>om</strong>mo i sådana massor <strong>och</strong><br />
öfver så stor yta, s<strong>om</strong> man aldrig någonsin förut kunnat erinra sig. Oaktadt<br />
regeringen så godt hon kun<strong>de</strong> med <strong>de</strong> få me<strong>de</strong>l, s<strong>om</strong> stodo till buds, försökte<br />
hejda gräshoppornas framfart, ö<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s dock fullk<strong>om</strong>ligen nästan 300,000 har.,<br />
<strong>och</strong> anslås skadorna s<strong>om</strong> förorsaka<strong>de</strong>s till ungefär 25 à 26 millioner francs.<br />
Man hyste i följd <strong>de</strong>raf stor farhåga för att hungersnöd skulle utbryta, men<br />
<strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n allmänna välgörenheten, <strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong> att några banker försträckte<br />
infödingarne med lån på ytterst för<strong>de</strong>laktiga vilkor, kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>n största nö<strong>de</strong>n<br />
afhjelpas.<br />
På grund af <strong>de</strong>nna olycka i förening med en ihållan<strong>de</strong> torka måste Algeriet,<br />
s<strong>om</strong> vanligen exporterar mycket spanmål, <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> importera stora qvautiteter,<br />
men härvid må bemärkas, att hvad åtminstone mjölet beträffar (större import<br />
kg. 5,920,708), <strong>de</strong>t införts <strong>från</strong> Frankrike.
668<br />
Den större utförseln af nötkreatur (14,965 stycken) <strong>och</strong> f<strong>år</strong> (122,202),<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> eg<strong>de</strong> rum, beror också till en stor <strong>de</strong>l af nyssnämnda orsak, enär<br />
infödingarne voro nödga<strong>de</strong> att göra sig af med sina hjordar, hvilka <strong>de</strong> i brist<br />
på fo<strong>de</strong>r icke längre kun<strong>de</strong> lifnära. Orsaken till <strong>de</strong>nna utförsel är dock också<br />
en annan. Gen<strong>om</strong> upphöran<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n fransk-italienska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>straktaten måste<br />
nämli gen Frankrike, s<strong>om</strong> numera icke kun<strong>de</strong> hämta sina förråd <strong>från</strong> <strong>de</strong>n italienska<br />
markna<strong>de</strong>n, göra betydan<strong>de</strong> uppköp här i sin koloni. För att un<strong>de</strong>rlätta<br />
<strong>de</strong>nna utförsel öppna<strong>de</strong>s äfven hamnarna Cherchell <strong>och</strong> Djidjelli för såväl uts<strong>om</strong><br />
införsel af alla slags nötkreatur.<br />
Äfven <strong>de</strong>n betydan<strong>de</strong> förökningen i utförseln af grönsaker har sin grund<br />
i brytningen med Italien, <strong>och</strong> pågå för närvaran<strong>de</strong> stora uppodlingar för att<br />
kunna förse hela Frankrike med s. k. primeurs.<br />
En af Algeriets förnämsta exportartiklar, vin, har i synnerhet blifvit gynnad<br />
gen<strong>om</strong> upphäfvan<strong>de</strong>t af ofvannämnda traktat. De algeriska vinerna, s<strong>om</strong><br />
förut icke voro så välkända, emedan <strong>de</strong> af brist på ändamålsenlig beredning<br />
<strong>och</strong> sås<strong>om</strong> varan<strong>de</strong> för unga icke kun<strong>de</strong> uthärda en längre transport, motsvara<br />
numera <strong>de</strong> fordringar man kan sätta på <strong>de</strong>m, <strong>och</strong> Frankrike, s<strong>om</strong> förut använ<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> italienska vinerna till s. k. »eoupage», tager för närvaran<strong>de</strong> en stor<br />
<strong>de</strong>l af sina behof häri<strong>från</strong>. Allt tyckes också häntyda på, att <strong>de</strong>nna stigan<strong>de</strong><br />
utförsel skall hålla jemna steg med <strong>de</strong>t framåtskridan<strong>de</strong>, uti hvilket <strong>de</strong>n algeriska<br />
vinodlingen befinner sig, gynnad, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n är, af en jordmån, hvilken är ytterst<br />
tjenlig för viDplantering. Af efterätåen<strong>de</strong> tabell kan man finna huru <strong>de</strong>n algeriska<br />
vinproduktionen ökas, samt att importen af vin är stadd i aftagan<strong>de</strong>, hvilket<br />
anty<strong>de</strong>r, att Algeriet börjar sjelf fylla sina egna behof.<br />
Korkskogame hvilka inalles <strong>om</strong>fatta en yta af 454,912 har., hvaraf ungefär<br />
267,300 har. ännu <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart förvaltas af staten, lemna<strong>de</strong> för export<br />
1884 4,868,699 kg. samt <strong>1888</strong> nära 7,200,000 kg.<br />
Den rätt betydan<strong>de</strong> förminskning, s<strong>om</strong> inträdt uti exporten af alfa (<strong>år</strong><br />
1885 exportera<strong>de</strong>s 96 mill. kg., medan <strong>år</strong> <strong>1888</strong> endast 76 mill. kg.), lär bero<br />
på, att England, dit nästan hela <strong>de</strong>nna export g<strong>år</strong>, börjat använda mera pappersmassa<br />
i stället för alfa vid tillverkningen af billigt papper. -Gen<strong>om</strong> olämplig<br />
skörd har man flerstä<strong>de</strong>s hindrat återväxten af <strong>de</strong>nna för Algeriet så vigtiga<br />
planta, oeh har <strong>de</strong>rför regeringen måst ingripa med förbud mot skörd un<strong>de</strong>r<br />
viss tid af <strong>år</strong>et.<br />
Algeriets mineraliska riked<strong>om</strong>ar äro ganska betydan<strong>de</strong>. De bilda k<strong>om</strong>pakta<br />
masaor, hvilka upptaga stora ytor. Man har egnat synnerlig uppmärksamhet<br />
<strong>de</strong>råt <strong>och</strong> efter betydan<strong>de</strong> uppoffringar har man upptäckt en mängd<br />
grufvor af olika slag; man finner nya efter hand s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>rsökningarna pågå,<br />
* UPPgift saknas.
669<br />
<strong>och</strong> äro ännu stora sträckor hittills icke un<strong>de</strong>rsökta. Flere orsaker hämma<br />
emellertid tills vidare grufdriften. Dels saknas vägar eller åtminstone äro <strong>de</strong><br />
knappt farbara för att transportera malmerna <strong>från</strong> grufvorna, s<strong>om</strong> ibland äro<br />
långt aflägsna <strong>från</strong> kusten eller jernvägarne, <strong>de</strong>ls äro arbetslönerna mycket höga,<br />
oeh slutligen hyser man farhåga för att inveckla allt för stora kapitalor i företagen.<br />
Det är dock knappt något tvifvel un<strong>de</strong>rkastadt, att bergshandteringen<br />
skall göra stora framsteg i Algeriet, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t är lätt att förutse, att man isynnerhet<br />
k<strong>om</strong>mer att egna sig åt bearbetningen af jernmalmsfälten. Do bästa<br />
grufvorna äro vid Ain-Mokra <strong>och</strong> Beni-Saf, hvilkas malm vid smältningen gifver<br />
62 à 65 % jern. Grufvan vid Gar-Roubau lemnar 65 % bly <strong>och</strong> 90 gram<br />
silfver på 100 kg.<br />
Efterståen<strong>de</strong> tabell utvisar utförseln af mineralier:<br />
Jernmalm Bl}'- <strong>och</strong> kopparmalm<br />
tons tons<br />
1884 462,502 27,983<br />
1885 397,801 26,544<br />
1886 501,432 22.663<br />
1887 373.979 53.980<br />
<strong>1888</strong> 300^933 44.047<br />
Förminskningen i utförseln beror på <strong>de</strong> sv<strong>år</strong>a kriser, s<strong>om</strong> metallindustrien<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en måst utstå, <strong>och</strong> af hvilka Algeriet äfven haft sina känningar.<br />
Förteckning på antalet grufvor, bergverk <strong>och</strong> stenbrott i Algeriet:<br />
Folkmäng<strong>de</strong>n utgjor<strong>de</strong> <strong>år</strong><br />
1886 1881<br />
3,805,684 3,310.412<br />
hvaraf äro<br />
Fransmän 259.729 233,937<br />
Judar, naturalisera<strong>de</strong> 43,182 35,665<br />
Araber 3,262,849 2,850,866<br />
Tunisier <strong>och</strong> marokkanare 22,538
670<br />
Spanjorer 144,530 114,320<br />
Italienare 44,315 33,,693<br />
Anglo-maltesare 15,533 15,402<br />
Tyskar 4,863 4,201<br />
Öfriga främlingar- 8,145 22,328<br />
Naturalisera<strong>de</strong> fransmän <strong>från</strong> 1885 t. o. m. 1887: 3,199 utländingar,<br />
hvaraf 5 svenskar.<br />
Efterståen<strong>de</strong> notiser gälla uteslutan<strong>de</strong> Algeriet <strong>år</strong> 1887:<br />
Europeiska landtbefolkningen, 206,958, innehar 1,355,906 har. jord, 708,654<br />
kreatur, 105,240 st. åkerbruksredskap i vär<strong>de</strong> 20,469,961 francs.<br />
Arabiska landtbefolkningen, 3,039,341, innehar 9,210,955 har. jord,<br />
17,264,777 kreatur, 252,327 st. åkerbruksredskap i vär<strong>de</strong> 4,032,294 francs.<br />
Åkerbruk:<br />
184,796 har. hvete (blé tendre) skörd 1,100,072 qvintaler<br />
1,050,781 » s (blé dur) » 4,673,960 »<br />
408 » råg B 3.954 »<br />
1,299,257 » korn B 8,229,943 »<br />
50,526 B hafre B 573,034 »<br />
12,900 » majs B 63,317 »<br />
45,213 B bönor » 267,822 »<br />
30,821 B sorgho » 122,245 »<br />
87,795 B vin B 1,902,961 hl.<br />
10,240 B tobak B 4,975,400 kg.<br />
1,667 B lin » 999,249 » frö.<br />
Post <strong>och</strong> telegraf: 483 byråer, hvaraf 69 uteslutan<strong>de</strong> för telegraf samt<br />
199 för bå<strong>de</strong> post <strong>och</strong> telegraf; anvisningar: inbetalda för 32,943,538 francs,<br />
utbetalda 27,490,218 francs; telegraflinier: längd 6,633 km., trådarne 17,016<br />
km., 1,224,366 telegram.<br />
Telegramportot till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena är numera nedsatt med 5 centimes<br />
pr ord, så att taxan till Sverige utgör 45 centimes <strong>och</strong> till Norge 50 centimes<br />
för ord.<br />
Fiske idka<strong>de</strong>s <strong>år</strong> 1886 med 1,792 franska båtar <strong>och</strong> 3,051 utländska,<br />
samt <strong>år</strong> 1887 med 2,923 franska båtar <strong>och</strong> 913 utländska. Denna stora skilnad<br />
till förmån för <strong>de</strong> franska båtarne beror på brytan<strong>de</strong>t af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>straktaten med<br />
Italien, hvarigen<strong>om</strong> <strong>de</strong> italienska båtarne icke längre fingo tillträ<strong>de</strong> till fisket<br />
på Algeriets kust.<br />
Un<strong>de</strong>r förflutna <strong>år</strong>et hafva inga nya jernvägsanläggningar påbörjats, men<br />
åtskilliga linier, s<strong>om</strong> voro un<strong>de</strong>r byggnad, hafva öppnats. I <strong>de</strong>p. Alger har<br />
sträckan <strong>från</strong> Alger till Tizi-Ouzou blifvit fullbordad, <strong>och</strong> återst<strong>år</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong><br />
endast några timmar för att i vagn uppnå Fort-National, Kabyliens vigtigaste<br />
ort. I <strong>de</strong>p. Oran öppna<strong>de</strong>s linien <strong>från</strong> Mostaganem till Belizane samt <strong>från</strong><br />
Ain-Tellout till Lamoriciere. Läng<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> till slutet af <strong>år</strong> <strong>1888</strong> öppna<strong>de</strong><br />
jernvägarne i Algeriet utgör 2,590 km., <strong>och</strong> återstå för närvaran<strong>de</strong> endast<br />
kortare sträckor för att fullborda <strong>de</strong> jernvägar, s<strong>om</strong> af regeringen erhållit tillstånd<br />
att anläggas.<br />
I Tunisien pågå f. n. un<strong>de</strong>rsökningar för följan<strong>de</strong> jernvägslinier nämligen<br />
Tunis—Sousse—Kairouan, Hammamet—Enfida, Hammamet—Nebeul samt Tunis
671<br />
—Bizerte. Man arbetar ifrigt på att <strong>de</strong>ls förbättra gamla, <strong>de</strong>ls anlägga nya<br />
landsvägar för att sätta inlan<strong>de</strong>t i förbin<strong>de</strong>lse med stationer på hufvudbanan<br />
Tunis—Ghrardimaou.<br />
Skör<strong>de</strong>n i distriktet synes att k<strong>om</strong>ina blifva temligen god <strong>och</strong> har icke<br />
tagit så stor skada af gräshopporna s<strong>om</strong> man frukta<strong>de</strong>.<br />
Sundhetstillstån<strong>de</strong>t är tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
Helsingfors <strong>de</strong>n 31 augusti 1889.<br />
J. A. Nordström.<br />
Åberopan<strong>de</strong> min skrifvelse af <strong>de</strong>n 25 sistlidne juni, f<strong>år</strong> jag äran härmed<br />
öfversända ett exemplar af <strong>de</strong>n af finska tullstyrelsen i <strong>de</strong>ssa dagar utgifna<br />
berättelse <strong>om</strong> Finlands <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong>.<br />
Af <strong>de</strong>nna berättelse framg<strong>år</strong> att vär<strong>de</strong>t af Finlands hela varu<strong>om</strong>sättning<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> uppgått till circa 202,700,000 Fmk, utvisan<strong>de</strong> sålunda en ökning<br />
emot <strong>år</strong> 1887 af circa 19,700,000 Fmk. Denna ökning faller hufvudsakligast<br />
uppå vär<strong>de</strong>t af exporten till utrikes orter, hvilken stigit med circa 12,000,000<br />
Fmk.<br />
Vid lan<strong>de</strong>ts tullanstalter hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et inklarerats circa 11,000 fartyg<br />
<strong>och</strong> båtar, hvaraf tontalet för <strong>de</strong> uppmätta utgjort circa 1,660,000 tons. Deraf<br />
belöper sig på finska fartyg circa 1,056,000, på engelska 209,000, på norska<br />
95,000, på danska 89,000, på svenska 73,500, på ryska 53,000, på tyska<br />
45,500, på franska 5,000 samt på öfriga län<strong>de</strong>rs fartyg circa 3-1,000 tons.<br />
I afseen<strong>de</strong> å <strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, med hvilka Finland idkat <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, ordna<strong>de</strong><br />
efter storleken af varu<strong>om</strong>sättningen, intages första platsen af Ryssland<br />
med 82 niill. Fmk, <strong>de</strong>refter Tyskland med 43 mill.; England med 31,500,000;<br />
Sverige med 16 mill.; Danmark med 10 mill.; Frankrike med 7 mill., Spanien<br />
med 5 mill.; Holland <strong>och</strong> Belgien hvar<strong>de</strong>ra med circa 2 mill.; Italien med<br />
640,000 samt Norge med 563,000 Fmk.<br />
M. Björnstjerna.
672<br />
Georgetown (Dernerara, Britiska Guayana) <strong>de</strong>n 1 mars 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>0<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 6 svenska fartyg <strong>om</strong> 2,118 tons ocli<br />
54 norska <strong>om</strong> 23,085 tons. Bland <strong>de</strong> senare befann sig Bergenångaren »Victorias<br />
(403 tons), hvilken gjor<strong>de</strong> två resor <strong>från</strong> Newyork <strong>och</strong> är <strong>de</strong>t första ångfartyg<br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena s<strong>om</strong> någonsin ank<strong>om</strong>mit hit.<br />
Den besparing i kol, s<strong>om</strong> v<strong>år</strong>a sockerfabriker bragt till stånd gen<strong>om</strong> förbättra<strong>de</strong><br />
maskiner <strong>och</strong> hvilken jag <strong>om</strong>nämn<strong>de</strong> i min förra <strong>år</strong>sberättelse, har betydligt<br />
reducerat antalet fartyg sysselsatta i <strong>de</strong>nna tra<strong>de</strong>. I utförseln af socker<br />
till Förenta staterna <strong>de</strong>ltogo ångare af högt tontal till lönan<strong>de</strong> frakter, s<strong>om</strong> ej<br />
heller uteblefvo vid skeppningen af »greenheart» <strong>och</strong> melass till Holland <strong>och</strong><br />
Belgien, hvilka län<strong>de</strong>r använda mycket af sistnämnda vara för sina brännerier.<br />
Onskligt vore att <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg <strong>de</strong>ltoge i <strong>de</strong>nna lönan<strong>de</strong> fart.<br />
Flere betydliga sockerlaster gingo till Östersjön till pris fullt jemförliga med<br />
hvad Förenta staterna betalt. Köpen afsluta<strong>de</strong>s emellertid, efter livad jag sport.<br />
i London <strong>och</strong> jag kan härvid endast önska att direkta <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lser<br />
måtte k<strong>om</strong>ma till stånd mellan <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> importörer <strong>och</strong> härvaran<strong>de</strong><br />
hus, för hvilket ändamål jag med nöje skall lemna alla nödiga upplysningar.<br />
Tullen å svenska tändstickor höj<strong>de</strong>s med 60 cents pr gross <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta ha<strong>de</strong><br />
också sin inverkan på importen.<br />
Af fisk inför<strong>de</strong>s mycket <strong>från</strong> Nya Skotland <strong>och</strong> Newfoundland <strong>och</strong> favorabla<br />
pris erhöllos for bå<strong>de</strong> långa <strong>och</strong> salt sill, hvaremot makrill knappast syntes<br />
å v<strong>år</strong> marknad.<br />
Jacob H. <strong>de</strong> Jonge.<br />
Innehåll: Alger (sid. 661), Buenos Ayres (sid. 593), Genua (sid. 636), Georgetown<br />
(sid. 672), Hannover (sid. 626), Helsingfors (sid. 671), Melbourne (sid. 609), Shanghai<br />
(sid. 629).
BERÄTTELSER O M HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1889. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1889. N:o 12.<br />
Hamburg <strong>de</strong>n 31 mars 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 79 svenska fartyg <strong>om</strong> 28,921 tons<br />
B » B i barlast 1 B » » 360 »<br />
B Norge » med last 1 >> B » 357 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r B » 26 » » » 13,866 »<br />
» » B i barlast 5 B » » 1,608 B<br />
Till Sverige afgingo med last 74 B B » 28,971 »<br />
» B B i barlast 14 » B » 4,179 »<br />
B Norge » » 1 » B » 346 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r B med last 14 » » » 7,732 B<br />
B B » i barlast 10 » B » 3,110 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 178 norska » » 91,567 B<br />
» » » i barlast 5 » » » 2,012 B<br />
B Sverige » med last 18 » B » 5,405 »<br />
B andra län<strong>de</strong>r » B 166 » B » 80,568 »<br />
B B B i barlast 16 B B B 4,511 )><br />
Till Norge afgingo med last 158 » » » 86,005 B<br />
B B » i barlast 46 » B B 15,680 »<br />
» Sverige B med last 14 » » » 3,382 B<br />
B B B i barlast 13 » )> » 5.533 B<br />
» andra län<strong>de</strong>r » med last 106 » » » 50.939 B<br />
B B s i barlast 49 >• B » 22,078 »<br />
I Aaret <strong>1888</strong> ank<strong>om</strong> til Hamburg 92 svenske Fartöier, drægtige 38.554<br />
Tons, <strong>de</strong>raf 77 Dampskibe, drægtige 29,657 Tons, og 15 Seilfartöier, drægtige<br />
8,897 Tons.<br />
Af disse 92 Fartöier k<strong>om</strong> fra Sverige 70, alle Dampskibe og af Drægtighed<br />
26,535 Tons; <strong>de</strong> fleste af <strong>de</strong>m vare, s<strong>om</strong> sædvanligt, i regelbun<strong>de</strong>n Fart.<br />
De bragte blan<strong>de</strong>t Last, undtagen syv, s<strong>om</strong> hav<strong>de</strong> Brolægningssteen, samt tre,<br />
s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> med Sprit; og <strong>de</strong> gik alle herfra tilbage til Sverige med Stykgods,<br />
undtagen to, s<strong>om</strong> afgik ballaste<strong>de</strong>, <strong>de</strong>t ene til Norge og <strong>de</strong>t an<strong>de</strong>t til Finland.<br />
Af <strong>de</strong> fra ikke-svenske Havne k<strong>om</strong>ne 22 svenske Fartöier, drægtige 12,019<br />
Tons, vare 7 Dampskibe, drægtige 3,122 Tons. Et af disse k<strong>om</strong> fra Rouen<br />
med Stykgods, et fra Danzig med Sukker, to fra Königsberg med Stykgods<br />
samt et fra England og to fra Elbhavne med Ballast. De afgik herfra med<br />
Stykgods, <strong>de</strong> sex til Sverige og et til Finland.<br />
Af <strong>de</strong> hidk<strong>om</strong>ne femten svenske Seilfartöier in<strong>de</strong>hav<strong>de</strong> 12 Ladning, <strong>de</strong>riblandt<br />
to fra New-York Petroleum, to fra Savannah Harpix eller Terpentin, et<br />
fra Pascagoula Pitchpine, et fra Manila og et fra Carthagena i Sydamerika<br />
Steennöd<strong>de</strong>r, fire fra Laguna Farvetræ og et fra Nedre-Elbe, retourneren<strong>de</strong><br />
ifölge Havari; tre k<strong>om</strong> med Ballast fra Elbhavne. Af disse Fartöier gik fire<br />
herfra til Sverige, nemlig to med Salt og to ballaste<strong>de</strong>; et gik til Amerika<br />
med Salt og t<strong>om</strong>me Fa<strong>de</strong>, to till Pensacola med Pitchpine, to til Buenos Ayres<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 43
674<br />
med Stykgoda, to til Mexiko med Stykgods, et til Dünkirchen med Melasse, et<br />
til Port Elisabeth med Stykgods, og to bleve overliggen<strong>de</strong> ved Aarets Udgang.<br />
Til Altona k<strong>om</strong> 13 svenske Fartöier, <strong>de</strong>raf sex Damp3kibe, fire med<br />
Brolægningssteen og to med Planker, samt syv Seilfartöier, nemlig sex fra Vestindien<br />
med Farvetræ og et fra Sverige med Planker. Et af <strong>de</strong>m afgik til<br />
Sverige med Stykgods; <strong>de</strong> andre gik <strong>de</strong>rfra ballaste<strong>de</strong>, sex til Sverige, et til<br />
England og <strong>de</strong> övrige til Elbhavne.<br />
Til Harburg k<strong>om</strong> kun to svenske Fartöier, et fra Sverige med Planker<br />
og et fra Negroponte med Mineralier. Det ene af <strong>de</strong>m afgik til Danmark<br />
med Olie-Kager, <strong>de</strong>t an<strong>de</strong>t baliastet til Elbbavn.<br />
Til Glückstadt k<strong>om</strong> tre svenske Fartöier, alle fra Sverige med Planker;<br />
<strong>de</strong> afgik alle ballaste<strong>de</strong>, to til Sverige og et til Finland.<br />
Til Cuxhaven k<strong>om</strong> ligele<strong>de</strong>s to svenske Fartöier, begge fra u<strong>de</strong>nlandske<br />
Havne og paa Grund af Havari. Et gik <strong>de</strong>rfra til Elbhavn, <strong>de</strong>t an<strong>de</strong>t blev<br />
kon<strong>de</strong>mneret og solgt i Cuxhaven.<br />
Til Hamburg var i 1887 k<strong>om</strong>met 113 svenske Fartöier, drægtige 40,191'/2<br />
Tons, <strong>de</strong>raf 75 Dampskibe, drægtige 25,370 7, Tons, og 38 Seilfartöier, drægtige<br />
14,821 Tons. Af disse 113 Fartöier k<strong>om</strong> 66 Dampskibe, af Drægtighed<br />
22,6627, Tons, samt 9 Seilfartöier, drægtige 1,52.2 Tons, fra Sverige, ine<strong>de</strong>ns<br />
<strong>de</strong>r blandt <strong>de</strong> 38 fra andre Lan<strong>de</strong> var 29 Seilfartöier, drægtige 13,299 Tons.<br />
I 1886 k<strong>om</strong> her 107 svenske Fartöier, drægtige 36,562 Tons, <strong>de</strong>raf 78 Dampskibe,<br />
drægtige 24,79411/, Tons.<br />
Til Hamburg k<strong>om</strong> i <strong>1888</strong> 335 norske Fartöier, drægtige 168,5837, Tons,<br />
<strong>de</strong>raf 204 Dampskibe, drægtige 107,1567, Tons, og 131 Seilfartöier, drægtige<br />
61,427 Tons.<br />
Af disse 335 norske Fartöier k<strong>om</strong> fra Norge 171, drægtige 89,444'/,, Tons,<br />
nemlig 161 Dampskibe og 10 Seilfartöier af resp. 87,7057, og 1,739 Tons<br />
Drægtighed. De fra Norge hidk<strong>om</strong>ne norske Dampskibe, <strong>de</strong> fleste gaaen<strong>de</strong> i<br />
regelbun<strong>de</strong>n Fart, in<strong>de</strong>hav<strong>de</strong> blan<strong>de</strong>t Last undtagen et, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> med Ballast.<br />
De vendte tilbage til Norge, alle med Stykgods, undtagen 10, s<strong>om</strong> gik <strong>de</strong>rhen<br />
ballaste<strong>de</strong>.<br />
Af <strong>de</strong> fra Norge hidk<strong>om</strong>ne norske Seilskibe in<strong>de</strong>hav<strong>de</strong> fem Sild, to Trän<br />
og tre vare ballaste<strong>de</strong>. Et af <strong>de</strong>m gik hcrfra til Norge med Stykgods, et<br />
til Sverige, to til England og to til Danmark, alle med Salt, to til Afrika med<br />
Srykgods, et til Australien med Stykgods samt et til Itzehoe i Ballast.<br />
Fra u<strong>de</strong>nlandske Havne eller Farvan<strong>de</strong> k<strong>om</strong> 164 norske Fartöier, drægtige<br />
79,139 Tons, <strong>de</strong>raf 38 Dampskibe, drægtige 17,314 Tons. Fire af disse sidste<br />
k<strong>om</strong> fra Grönlandshavet med Sælspæk, to fra Rangoon med Ris, to fra <strong>de</strong>t<br />
sorte Hav med Byg, to fra Grækenland med Korinther, fire fra Rusland med<br />
Stykgods, otte fra Storbritanien, nemlig fire med Sild, to med Stenkul, et med<br />
Linfrö og et med Jern; et k<strong>om</strong> fra Holland i Ballast samt femten fra Sverige<br />
med Brolægningssteen. Af bemeldte Fartöier gik elleve herfra til Norge, nemlig<br />
fem med Stykgods og sex ballaste<strong>de</strong>, fire gik til Rusland, et til Rangoon,<br />
et til Rouen og et til Colon, alle med Stykgods; fire til England med Ballast<br />
samt sexten til Sverige, ni med Stykgods og <strong>de</strong> övrige ballaste<strong>de</strong>.<br />
Af <strong>de</strong> 126 fra Udlan<strong>de</strong>t hidk<strong>om</strong>ne norske Seilfartöier in<strong>de</strong>hav<strong>de</strong> 116 Ladning;<br />
<strong>de</strong>raf var 39 fra <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Stater, nemlig nitten med Petroleum, ätten<br />
med Harpix og Terpentin, to med Pitehpine; fjorten k<strong>om</strong> fra Mexiko med<br />
Farvetræ og fire sammesteds fra med Mahogni, to fra Venezuela med Stykgods,<br />
et fra Port Elisabeth med Faareuld, et fra Sydsöen med Perleskjæl, tre fra<br />
Rocks Island med Guano, et fra Capsta<strong>de</strong>n med Stykgods, to fra Iquique med<br />
Salpeter, et fra Catania med Svovl, et fra Hongkong med Stykgods, et fra
675<br />
Rangoon med Riis, ni fra Brasilien med Beenaske og salte Hu<strong>de</strong>r, ätten fra<br />
Vestindien med Farvetræ, ni fra Buenos Ayres med Farvetræ og Guano, tre<br />
fra Trinidad med Asphalt, fem fra Frankrig med Phosphat, et fra Rusland med<br />
Beg, et fra Storbritanien med Sild. To k<strong>om</strong> fra Nedre-Elbe ifölge Havari og<br />
otte k<strong>om</strong> her ballaste<strong>de</strong> ligele<strong>de</strong>s fra Ste<strong>de</strong>r in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>tte Konsulatdistrikt.<br />
Af <strong>de</strong> her nævnte 126 Skibe gik igjen herfra til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater 15<br />
med Salt, Cement og t<strong>om</strong>me Tön<strong>de</strong>r; 18 gik til Brasilien, to til Australien,<br />
et til San Francisko, fire til Venezuela, syv til Buenos Ayres, et til <strong>de</strong> Kanariske<br />
Oer, to til Mexiko, to til Afrika, fire til Vestindien og et til Königsberg,<br />
alle med Stykgods. Ballaste<strong>de</strong> gik 17 til Norge og 25 til andre Lan<strong>de</strong>;<br />
27 bleve overliggen<strong>de</strong> ved Aarets Udgaug.<br />
Til Altona ank<strong>om</strong> fra Norge otte norske Fartöier, nemlig syv Dampskibe<br />
med Brolægningssteen og Flanker samt et Seilfartöi med Planker. Fra audre Lan<strong>de</strong><br />
k<strong>om</strong> <strong>de</strong>rhen 12 Seilfartöier og et Dampskib, sidstnævnte fra Sverige med Brolægningssteen;<br />
af <strong>de</strong> övrige k<strong>om</strong> to fra Buenos Ayres med Farvetræ, otte fra Vestindien<br />
med Farvetræ, et fra Afrika med Bönner, samt et fra Elbhavn u<strong>de</strong>n Ladning.<br />
Af <strong>de</strong> fra Norge k<strong>om</strong>ne Fartöier bortgik fem til Norge, nemlig fire med Stykgods<br />
og et ballastet, samt tre til an<strong>de</strong>n Elbhavn ballaste<strong>de</strong>. Af <strong>de</strong> övrige gik et til<br />
Sverige med Salt og et til Charleston ligele<strong>de</strong>s med Salt; <strong>de</strong> andre gik ballaste<strong>de</strong>,<br />
fem til Norge, et til Sverge, tre til England, et til Holland, samt et til Elbhavn.<br />
Til Harburg ank<strong>om</strong> fra Norge tre norske Fartöier, nemlig et Dampskib<br />
med Apatit og to Seilfartöier med Sild; fra andre Lan<strong>de</strong> k<strong>om</strong> et Dampskib og<br />
10 Seilfartöier, <strong>de</strong>t förstnævnte fra Reval med Stykgods. Af Seilskibene k<strong>om</strong><br />
fem fra Afrika med Palmenöd<strong>de</strong>r, et fra Buenos Ayres med Beenaske, et fra<br />
Mobile med Harpix, to fra Dünkirchen med Phosphat og et fra Sverige med<br />
Planker. Af <strong>de</strong> fra Norge k<strong>om</strong>ne Fartöier gik et, Dampskibet, ballastet til<br />
Bremen; af <strong>de</strong> andre gik et til Norge med Salt og et til Königsberg med<br />
Petroleum. De fra andre Lan<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ne Skibe afgik alle u<strong>de</strong>n Ladning, to til<br />
Sverige, fire til England, et til Rusland og tre til Elbhavne.<br />
Til Glückstadt k<strong>om</strong> fem norske Fartöier (Seilskibe), nemlig tre fra britiske<br />
Havne med Steenkul og to fra preussiske med Planker; <strong>de</strong> forlo<strong>de</strong> alle<br />
Glüekstadts Havn med Ballast og gik ligele<strong>de</strong>s alle hjem til Norge, undtagon<br />
et, s<strong>om</strong> gik til an<strong>de</strong>n tysk Nordsöhavn.<br />
Til Cuxhaven k<strong>om</strong> otte norske Fartöier, <strong>de</strong>raf et fra Norgeö (for Havari<br />
og Kulmangel), hvilket si<strong>de</strong>n afgik til Antwerpcn. De andre anlöb <strong>de</strong>els for<br />
Havari og <strong>de</strong>els paa Grund af Isvanskelighe<strong>de</strong>r; alle gik si<strong>de</strong>n vi<strong>de</strong>re til Hamburg,<br />
undtagen et, s<strong>om</strong> maatte repareres og blev overliggen<strong>de</strong> ved Aarets Udgang.<br />
Til Hamburg var i 1887 k<strong>om</strong>met 300 norske Fartöier, drægtige 156,4H-t<br />
Tons, <strong>de</strong>raf 173 Dampskibe, drægtige 94,173 Tons, og 127 Seilfartöier, drægtige<br />
62,291 Tons. Af disse 300 Fartöier k<strong>om</strong> fra Norge 157 Dampskibe,<br />
drægtige 86,708'/, Tons, og fem Seilfartöier, drægtige 286 Tons, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r<br />
blandt <strong>de</strong> 138 fra andre Lan<strong>de</strong> var 122 Seilskibe af Drægtighed 62,004'/..,<br />
Tons. I 1886 k<strong>om</strong> her 285 norske Fartöier, drægtige 158,743'/, Tons, <strong>de</strong>raf<br />
137 Dampskibe af Drægtighed 82,072'/, Tons.<br />
Af icke- svenske eller norske Skibe skal være k<strong>om</strong>met til Hamburg-Altona<br />
fra Sverige 149, <strong>de</strong>raf 138 tyske, <strong>de</strong> övrige danske, holländske og engelske.<br />
Ikke mindre end 40 tyske og et engelsk Fartöi bragte Steen fra Halmstad:<br />
af 15 tyske Fartöier, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> fra Karlshamn, bragte ligele<strong>de</strong>s <strong>de</strong> 12 Steen;<br />
fra Karlskrona k<strong>om</strong> 7 og ligesaa fra Lysekil 7 tyske Fartöier med Steen; fra<br />
Kalmar k<strong>om</strong> ti fremme<strong>de</strong> Fartöier, <strong>de</strong>raf syv tyske, med Trælast o. s. v., 28 fra<br />
andre svenske Pladse med Steen, og <strong>de</strong> övrige for<strong>de</strong>tmeste med blan<strong>de</strong>t Last.<br />
Fra Norge k<strong>om</strong> 18 ikke-norske eller svensko Skibe, <strong>de</strong>raf 13 tyske, 4
676<br />
holländske og et dansk; uemlig 3 tyske og 3 holländske med Trælast fra Drammen,<br />
to tyske og et holländsk, ligele<strong>de</strong>s med Træ, fra Fredrikstad, tre tyske<br />
med Reensdyrskind og Trän etc. fra Finmarken, <strong>de</strong> övrige med Træ, Sild,<br />
Apatit og Steen.<br />
Kultilförselen til Hamburg-Altona fra Storbritanien ske<strong>de</strong> i 872 Fartöier,<br />
nemlig 527 britiske, 317 tyske, 15 ne<strong>de</strong>rländske og tre norske Dampskibe, samt<br />
10 Seilfartöier, hvoraf Halv<strong>de</strong>len tyske, men ingen svenske eller norske.<br />
I <strong>de</strong>tte Konsulatdistrikt indkjöbtes for svensk Regning et u<strong>de</strong>nlandsk<br />
Fartöi, drægtigt 3587a Tons, samt 13 for norsk Regning, drægtige 8,014 Tons.<br />
To svenske Skibe, drægtige tilsammen 534V, Tons, bleve her solgte til u<strong>de</strong>nlandske<br />
Re<strong>de</strong>rier.<br />
Paa <strong>de</strong>tte Konsulatkontor udmönstre<strong>de</strong>s i <strong>1888</strong> for svenske Fartöier 91<br />
Svenske, 20 Norske og 9 Udlændinge, me<strong>de</strong>ns fra <strong>de</strong>m afmönstre<strong>de</strong>s 61 Svenske,<br />
28 Norske og 11 Udlændinge. For norske Skibe udmönstre<strong>de</strong>s 282 Norske,<br />
128 Svenske samt 105 Udlændinge, og fra <strong>de</strong>m afmönstre<strong>de</strong>s 438 Norske, 108<br />
Svenske og 140 Fremme<strong>de</strong>. Altsaa udmönstre<strong>de</strong>s i<strong>de</strong>thele 219 Svenske, 302<br />
Norske og 114 Udlændinge. I 1887 vare disse Tal resp. 205, 328 og 145,<br />
i 1886 215, 264 og 103. I Altona udmönstre<strong>de</strong>s i <strong>1888</strong> for svenske Fartöier<br />
8 Svenske og to Normænd, samt for norske Skibe 5 Normænd og 6<br />
Svenske, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r fra svenske Skibe afmönstre<strong>de</strong>s 8 Svenske og 3 Norske,<br />
men fra norske Skibe 17 Normænd og 7 Svenske.<br />
Antallet af Ikke-Tyskere, s<strong>om</strong> paa <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> tyske Mönstringskontor,<br />
Seemannsamt, udmönstre<strong>de</strong>s for tyske Fartöier, var 1,479, <strong>de</strong>riblandt 544 Svenske<br />
og Norske og 509 Danske. Overhove<strong>de</strong>t udmönstre<strong>de</strong>s paa disse Skibe 26,082<br />
Mand. I Altona udmönstre<strong>de</strong>s i<strong>de</strong>thele for tyske Fartöier 4,065 Mand, <strong>de</strong>riblandt<br />
125 Svenske og 94 Norske. Paa britiske Skibe udmönstre<strong>de</strong>s i<strong>de</strong>thele<br />
for Hamburg og Altona 333 Svenske og 265 Norske, paa danske Skibe udmönstre<strong>de</strong>s<br />
34 Svenske og 13 Normænd.<br />
I 1887 udmönstre<strong>de</strong>s 1,239 ikke-tyske Söfolk for tyske Fartöier, <strong>de</strong>riblandt<br />
447 Svenske og Norske; for britiske Skibe udmönstre<strong>de</strong>s da 314 Svenske<br />
og 216 Norske, for danske 27 Svenske og 16 Norske.<br />
Römlinge fra svenske og norske Fartöier vare s<strong>om</strong> sædvanligt ganske faa.<br />
Der anmeldtes paa Konsulatet kun to med Begjæring <strong>om</strong> at bevirke <strong>de</strong>m paagrebne,<br />
begge norske Deserteurer fra norske Skibe.<br />
Antallet af <strong>de</strong> i <strong>de</strong>tte Konsulatdistrikt med Penge eller frit Ophold og<br />
til<strong>de</strong>els med fri Hjemreise Un<strong>de</strong>rstötte<strong>de</strong> var 145; blandt <strong>de</strong>m var 99 norske,<br />
5 svenske (af hvilke 4 hav<strong>de</strong> tjent paa norske Skibe), 4 engelske og 3 amerikanske<br />
Sömænd, samt 6 svenske og 28 norske ikke til Sömandstan<strong>de</strong>n hören<strong>de</strong><br />
Personer. Un<strong>de</strong>rstöttelsernes Belöb var i<strong>de</strong>thele <strong>om</strong>tr. 3,060 Mark; <strong>de</strong>ri indgik<br />
ikke Transport herfra til Sverige eller Norge. Ovennævnte Engelsmænd hav<strong>de</strong><br />
tjent paa norske Skibe, og Un<strong>de</strong>rstötteisen ti] <strong>de</strong>m, M. 105"30, y<strong>de</strong><strong>de</strong>s i Henhold<br />
til Konventionen af 1881.<br />
I Löbet af <strong>1888</strong> erholdt paa <strong>de</strong>tte Konsulatkontor 115 svenske og 102<br />
norske Sömænd Certifikater, hvorved <strong>de</strong>r beredtes <strong>de</strong>m lettere Adgang til at<br />
erhol<strong>de</strong> Hyre paa fremme<strong>de</strong> Fartöier. I 1887 vare disse Tal resp. 110 og<br />
114; i 1886 100 og 76. Matrikuleringsattester eller Bevidnelser <strong>om</strong> Nationalitet<br />
udstedtes for 394 Svenske og 150 Norske, af hvilke resp. 13 og 4 vare<br />
födte u<strong>de</strong>nfor <strong>de</strong>res Hjemlan<strong>de</strong>. Ti af disse Attester — sex svenske og 4<br />
norske — vare dog kun Förnyelser af tidligere saadanne. I 1887 var udstedt<br />
366 Nationalitetsattester for Svenske og 83 for Norske; i 1886 resp. 373<br />
og 103.<br />
Af Reisepasse udstedtes 14, nemlig ti for Svenske og fire for Norske.
677<br />
Konsulatafgift blev oppebaaret paa <strong>de</strong>tte Kontor med Kr. 1,570 af svenske<br />
og Kr. 7,664 - 7 3 af norske Fartöier. Paa Vicekonsulatkontorerne oppebares<br />
resp. Kr. 564 og 728.<br />
Af <strong>de</strong>n i Hamburg si<strong>de</strong>n Aaret 1881 boen<strong>de</strong>, af <strong>de</strong>t norske Veritas ansatte<br />
Besigtelsesmand, hvis Distrikt <strong>om</strong>fatter Tyskland, Danmark, Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne<br />
og Belgien, blev i <strong>1888</strong> udfört 50 Besigtelser (<strong>de</strong>ri indbefattet <strong>de</strong> partielle)<br />
i Hamburg og <strong>de</strong> övrige Elbhavne samt 31 i andre Havne. I 1887 vare<br />
disses Antal i <strong>de</strong> nævnte Havne 106 og 55, i 1886 39 og 27.<br />
Et ikke ubety<strong>de</strong>ligt Antal af vore Seilskibe var s<strong>om</strong> sædvanligt beskjæftiget<br />
med at hidbringe Petroleum, Harpix og Terpentin fra <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater,<br />
skjönt vistnok navnligen Farten med Petroleum syntes at være noget i Nedgaaen<strong>de</strong>,<br />
trykket s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n var af <strong>de</strong>t voxen<strong>de</strong> Antal Damptankskibe. I Juli<br />
bav<strong>de</strong>s endogsaa Exempel paa, at ikke fuldt 2 Sh. erholdtes pr Barrel, og<br />
först Seenhöstes og ud paa Vinteren var <strong>de</strong>r en Stigning op tji 3 Sh. For<br />
Harpix fra Savannah vakle<strong>de</strong> Fragten imellem 2 Sh. 3 D. og 2 Sh. 9 D., fra<br />
Charleston og Wilmington erholdtes 2 Sh. 6 D. og 2 Sh. 7 l /2 D. For Farvetræ<br />
fra Jamaika erholdtes i Regelen ikke mere end 27 Sh. à 27 Sh. 6 D.<br />
pr Ton selv ikke af <strong>de</strong> seent paa Hösten her k<strong>om</strong>ne Fartöier; fra Haity 31<br />
til 38 Sh. og i December 39; fra LagUDa i Marts 26 Sh. 6 D., i Juni og<br />
Juli 30 og 31 Sh., i Oktober 32—35 Sh., i November og December kun 31<br />
Sh. 3 D. til 32 Sh. 6 D. For Mahogni fra Vera-Cruz i Marts 57 Sh. 6 D.<br />
og fra Laguna i August 41 Sh., men fra S:t Anna samme M:d 56 Sh. For<br />
Guano fra Rocks Island i Januar 30 Sh., i April 37 Sh. 6 D., i Juli 26 Sh.<br />
6 D. Salte Hu<strong>de</strong>r fra Brasilien i Juni 30 Sh., i Juli 25 — 30 Sh., i Oktober<br />
indtil 31 Sh. Salpeter fra Iquique i Oktober 32 Sh. 6 D., i December<br />
29 Sh. 6 D. Steennöd<strong>de</strong>r fra Ecuador i Mai 34 Sh. 3 D. og i Juni 25 Sh.<br />
Fra Sydsöen Perleskjæl i Januar 40 Sh. 6 D. pr. Ton. For Pitchpine fra<br />
Pascagoula i Juli 95 Sh. pr. Standard, i November 93 Sh. 3 D.<br />
For <strong>de</strong> allerfleste herfra udgaaen<strong>de</strong> Fartöier beregue<strong>de</strong>s Fragten i lump<br />
Sum; s<strong>om</strong> Exempler paa bety<strong>de</strong>lig Stigning kan dog anföres, at <strong>de</strong>r for Salt<br />
af norske Skibe betinge<strong>de</strong>s til Charleston i August 14 Sh. samt i November<br />
15 Sh. pr. Ton.<br />
Ifölge modtagne Opgaver över <strong>de</strong> svenske i <strong>1888</strong> til Hamburg ank<strong>om</strong>ne<br />
eller herfra afgaae<strong>de</strong> Fartöiers Fragter (Brutto) udgjor<strong>de</strong> disses Belöb for <strong>de</strong><br />
fra Sverige hidk<strong>om</strong>nes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Kr. 161,849 og for <strong>de</strong> herfra til Sverige<br />
udgaae<strong>de</strong>s Kr. 229,220. Indgaaen<strong>de</strong> Fragt hertil fra andre Lan<strong>de</strong> var Kr.<br />
169,492 og udgaaen<strong>de</strong> herfra til andre Lan<strong>de</strong> Kr. 149,283. I 1887 vare<br />
disse Tal resp. Kr. 118,800, 195,000. 352,500 og 127,000, i 1886 resp.<br />
108,500, 200,900, 353,400 og 128,300'.<br />
Bruttofragterne for <strong>de</strong> til Vicekonsulaterne k<strong>om</strong>ne svenske Fartöier vare i<br />
<strong>1888</strong> 98,842, <strong>de</strong>raf Kr. 71,911 for Indgaaen<strong>de</strong> fra ikke-svenske Havne; i<br />
1887 vare disse Tal resp. 69,083 og 64,506.<br />
For <strong>de</strong> norske Fartöier, s<strong>om</strong> besögte Hamburg, var Fragternes Bruttobelöb<br />
for Indgaaen<strong>de</strong> fra Norge Kr. 641,867, for Udgaaen<strong>de</strong> herfra til Norge<br />
Kr. 580,573. Indgaaen<strong>de</strong> Fragt hertil fra andre Lan<strong>de</strong> var Kr. 1,820,103<br />
og udgaaen<strong>de</strong> herfra til andre Lan<strong>de</strong> Kr. 960,079. I 1887 vare disse Tal<br />
resp. Kr. 593,100, 510,490, 1,383,270 og 671,500. I 1886 605,400,<br />
729,000, 1,969,700 og 698,200.<br />
Bruttofragterne for <strong>de</strong> til Vicekonsulaterne k<strong>om</strong>ne norske Fartöier vare i<br />
<strong>1888</strong> Kr. 247,468, <strong>de</strong>raf for Indgaaen<strong>de</strong> fra Norge 15,108 og fra andre Lan<strong>de</strong><br />
207,567; for Udgaaen<strong>de</strong> til ikke-norske Havne Kr. 16,961. I 1887 vare disge<br />
Tal 360,050, <strong>de</strong>raf for Indgaaen<strong>de</strong> fra Norge 9,430 og fra andre Lan<strong>de</strong> 327,839.
678<br />
Den bedre Mening, s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> i Aaret 1887 var k<strong>om</strong>met til Gjennembrud<br />
i Fragtmarke<strong>de</strong>t, fornemmelig foranlediget ved at bety<strong>de</strong>lige Masser Korn<br />
da skul<strong>de</strong> afskibes fra Rusland og andre Produktionslan<strong>de</strong>, og s<strong>om</strong> senere ogsaa<br />
strakte sig ud över andre Router, fæstne<strong>de</strong> sig vistnok i<strong>de</strong>thele y<strong>de</strong>rligere i<br />
<strong>1888</strong>. Me<strong>de</strong>ns Udfragterne herfra overhove<strong>de</strong>t hav<strong>de</strong> en opadgaaen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>ns,<br />
viste <strong>de</strong>t sig tillige, at <strong>de</strong>t bety<strong>de</strong>lige Opsving i <strong>de</strong>n tyske Industri forsyne<strong>de</strong><br />
Skibsfarten tilstrækkeligen med Exportgods. Stykgodsraterne pr Dampskib til<br />
Brasilien og La Platå stege til 30 à 40 Sh., til Valparaiso til eirka 45 Sh.,<br />
me<strong>de</strong>ns Seilskibe sögtes til Valparaiso à 30 Sh. og til Australien indtil 40 Sh.<br />
Og selv Retourfragterne gik noget, til<strong>de</strong>els endog bety<strong>de</strong>ligt iveiret. Salpeter<br />
betalte for Seilskibe en Tidlang indtil 37 Sh. 6 D. og for Dampskibe indtil<br />
45 Sh.; Jute fra Calcutta betalte pr Dampskib 50 Sh., til<strong>de</strong>els endog indtil<br />
60 Sh. Birma Risfragter stege ikke över 40 Sh., men <strong>de</strong>n chinesiske Fragtfart<br />
var nu og da rueget for<strong>de</strong>elagtig. Fra Amerika opk<strong>om</strong> <strong>de</strong>r en Tidlang<br />
en stærk Efterspörgsel efter Tonnage for B<strong>om</strong>uld, og <strong>de</strong>r bö<strong>de</strong>s indtil 1/2 D.<br />
til Nor<strong>de</strong>uropa pr Dampskib. Me<strong>de</strong>ns Petroleum, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> anfört, kun<br />
var nogenlun<strong>de</strong> lönnen<strong>de</strong> for Seilskibene, gjor<strong>de</strong> Tankskibene meget go<strong>de</strong> AfFærer.<br />
Farten paa Australien herfra med Seilskib viste sig overmaa<strong>de</strong> livlig; alene i<br />
December var ikke mindre end 13,000 Registertons Seilskibsrum avertere<strong>de</strong><br />
at Hgge un<strong>de</strong>r Ladning her for A<strong>de</strong>lai<strong>de</strong>, Melbourne og Sidney, og Fragtraterne<br />
vare stegne indtil 100 % eller endog mere över hvad <strong>de</strong> vare i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong><br />
Aar. S<strong>om</strong> bekjendt vil nu snart en Dampskibslinie herfra arbei<strong>de</strong> paa<br />
<strong>de</strong>nne Route; <strong>de</strong>ns förste Fartöi afgaar antageligen i Löbet af Juni. Foru<strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>nne Linie er ogsaa her dannet en paa Ostindien, hvorhos <strong>de</strong> fleste allere<strong>de</strong><br />
tidligere bestaaen<strong>de</strong> Linier have udvi<strong>de</strong>t sine Flaa<strong>de</strong>r; og hertil k<strong>om</strong> adskillige<br />
andre af Hamburgske Re<strong>de</strong>rier foretagne Anskaffelser, hvoriblandt flere af <strong>de</strong><br />
ovennævnte Tankdampskibe — nylig er endog et Aktieselskab her dannet for<br />
Anven<strong>de</strong>lsen af saadanne — samt en Række af store Seilskibe af Jern. Og<br />
alle disse Fartöier vare nye og udruste<strong>de</strong>s med <strong>de</strong> Midler, s<strong>om</strong> Nuti<strong>de</strong>ns overlegne<br />
Technik by<strong>de</strong>r. — Det er blevet bemæket, at i Aaret <strong>1888</strong> for förste<br />
Gäng <strong>de</strong>t tyske Flag <strong>och</strong> ikke s<strong>om</strong> forhen <strong>de</strong>t britiske var stærkest repræsenteret<br />
i Hamburgs Havn, forsaavidt Drægtighe<strong>de</strong>n angaar; ogsaa tidligere var<br />
vistnok saadant i Almin<strong>de</strong>lighed Tilfæl<strong>de</strong>t med Hensyn til Skibsantallet. Den<br />
Hamburgske Koffardiflaa<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> ved Udgangen af 1887 bestod af 499 Fartöier,<br />
drægtige 362,746 Registertons, <strong>de</strong>raf 211 Damp- og 288 Seilfartöier, drægtige<br />
resp. 219,401 og 143,345 Tons, bestod ved Udgangen af <strong>1888</strong> af 507 Skibe,<br />
nemlig 231 Damp- og 276 Seilfartöier, drægtige resp. 243,463 og 148,637<br />
Tons; Seilskibenes Tal er saale<strong>de</strong>s i bemeldte Tidsrum sunket noget, liges<strong>om</strong><br />
Tilfæl<strong>de</strong>t for<strong>de</strong>tmeste har været i <strong>de</strong>n senere Tid, men er dog voxet <strong>om</strong> end<br />
ubety<strong>de</strong>ligt i Drægtighed, hvilket ligele<strong>de</strong>s var skeet i Aarene 1887 og 1886,<br />
men ikke i <strong>de</strong>t nærmest foregaaen<strong>de</strong> Tidsrum. Ved Udgangen af 1884 var<br />
Skibsantallet 485, nemlig 187 Damp- og 298 Seilfartöier, af Drægtighed resp.<br />
186,367 og 135,187 Tons. Ved Udgangen af <strong>1888</strong> hav<strong>de</strong> <strong>de</strong> ti bety<strong>de</strong>ligste<br />
herværen<strong>de</strong> transatlantiske Dampskibslinier un<strong>de</strong>r Bygning ikke mindre end 36<br />
Skibe, drægtige 106,914 Registertons.<br />
Antallet af <strong>de</strong> til Hamburg i<strong>de</strong>thele ank<strong>om</strong>ne sögaaen<strong>de</strong> Fartöier var i<br />
Aaret <strong>1888</strong> 7,524, drægtige 4,355,376 Reg. Tons, <strong>de</strong>raf 5,214 Dampskibe,<br />
drægtige 3,721,559 Tons. Skibstrafiken i sin Heelhed, forsaavidt s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n<br />
viste sig i Antallet og Drægtighe<strong>de</strong>n af hidk<strong>om</strong>ne Skibe, var voxet ret bety<strong>de</strong>ligt<br />
fra 1887, da Tallet var 7,308, drægtige 3,920,234 Tons, <strong>de</strong>raf Dampskibe<br />
4,773, drægtige 3,287,152 Tons; og dog udmærke<strong>de</strong> sidstnævnte Aar sig<br />
i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> fremfor 1886 og <strong>de</strong>tte igjen fremfor alle foregaaen<strong>de</strong>.
679<br />
Antallet af Fartöier, s<strong>om</strong> mönstre<strong>de</strong> Folk her paa Seemannsamt, var 1,257.<br />
Blandt diase vare 607 bestemte til Havne u<strong>de</strong>nfor Europa og Mid<strong>de</strong>lhavet;<br />
saale<strong>de</strong>s 126 til Amerikas! Vestkyst, 29 til China eller Japan, 8 til russisk<br />
Asien, 15 til Australien, 2 til Sydsöen og 6 til Östkysten af Afrika. De saale<strong>de</strong>s<br />
Paamönstre<strong>de</strong>s Tal var 26,082 Mand, af hvilke dog 88 römte efter Paamönstringen.<br />
Den tidligere jevnt vedvaren<strong>de</strong> Formindskelse i Anfallet af paamönstre<strong>de</strong><br />
Skibsgutter fortsattes ogsaa i <strong>1888</strong>; Anfallet var kun 563, hvoraf 243 ubefarne.<br />
Med Hensyn til Virkningen af Loven af 13 Juli 1887 <strong>om</strong> Ulykkesforsikring<br />
for Söfolk kan bemærkes, at <strong>de</strong>r her i <strong>1888</strong> paa Seemannsamt anmeldtes<br />
298 Tilfæl<strong>de</strong> paa tyske Fartöier, <strong>de</strong>raf 60 paa Seil- og 238 paa Dampskibe;<br />
111 af disse sidste ramme<strong>de</strong> Maskinpersonalet.<br />
Antallet af <strong>de</strong> til Altona i <strong>1888</strong> i<strong>de</strong>thele ank<strong>om</strong>ne sögaaen<strong>de</strong> (og direkte<br />
fra Söen k<strong>om</strong>men<strong>de</strong>) Fartöier var 498, af Drægtighed tilsammen 149,656 Tons,<br />
<strong>de</strong>riblandt 133 Dampskibe, drægtige 122,706 Tons. I 1887 var Antallet af.<br />
ank<strong>om</strong>ne Fartöier 595, drægtige 112,560 Tons, <strong>de</strong>raf Dampskibe 96, drægtige<br />
86,182 Tons. I Treaaret 1884—1886 var Antallet aarlig gjennemsnitlig 645,<br />
af Drægtighed 154,601 Tons, <strong>de</strong>raf Dampskibe 142, af Drægtighed 125,199 Tons.<br />
Om <strong>de</strong>n her sædvanlige Matroshyre anförtes i min forrige Aarsberetning,<br />
at <strong>de</strong>n hav<strong>de</strong> været i Nedgaaen<strong>de</strong> si<strong>de</strong>n Aaret <strong>1888</strong>, og at man, efter en kun-<br />
-stig tilveiebragt Stigning til 50 Mark i 1887, efter kort Tid igjen gik tilbage<br />
<strong>de</strong>rfra, saa at hvad <strong>de</strong>r i sistnævnte Aar gjennemsnitlig tilsto<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> Maanedslön<br />
for Fuldbefarne blev M. 47'73. I <strong>1888</strong> gik <strong>de</strong>n dog igjen op og blev<br />
i Gjennemsnit for <strong>de</strong>tte Aar M. 49'8 3, altsaa <strong>om</strong>trent 50 M. I in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong><br />
Aar er <strong>de</strong>n igjennem en Streik drevet op til 60 Mark.<br />
Blandfc <strong>de</strong> i regulær Fart fra Hamburg til andre Ver<strong>de</strong>ns<strong>de</strong>le gaaen<strong>de</strong><br />
Dampskibe have <strong>de</strong>, s<strong>om</strong> tilhörte <strong>de</strong>t Hamburg-amerikanske Paketaktieselskab,<br />
-ogsaa i <strong>1888</strong> været heldige, saa at <strong>de</strong>n Perio<strong>de</strong> af Prosperitet, hvori <strong>de</strong>t allere<strong>de</strong><br />
i 1887 igjen var intraadt efter tidligere ret trykken<strong>de</strong> Ti<strong>de</strong>r, har været<br />
endog i stærkt stigen<strong>de</strong> Fremgang. Paa alle Selskabets Linier var <strong>de</strong>r livligere<br />
og mere for<strong>de</strong>elbringen<strong>de</strong> Virks<strong>om</strong>hed end forhen. Saale<strong>de</strong>s kun<strong>de</strong> New-<br />
York-linien igjennem <strong>de</strong>n sluttc<strong>de</strong> Konvention med <strong>de</strong> andre i <strong>de</strong>n nordamerikanske<br />
Passageforretning <strong>de</strong>eltagen<strong>de</strong> kontinentale og britiske Dampskibsselskaber<br />
hol<strong>de</strong> Overfartspriserne i <strong>de</strong>t hele Aar paa en tilfredsstillen<strong>de</strong> Höi<strong>de</strong>, me<strong>de</strong>ns<br />
Passagerantallet selv formere<strong>de</strong>s (til New-Tork 42,694 og fra New-York 8,164<br />
tnod resp. 30,321 og 6,873 i 1887); ligesaa steg Godstransporten saavels<strong>om</strong><br />
Fragtraterne for samme. Paa New-York-Routen gjor<strong>de</strong>s 101 Reiser med egne<br />
saavels<strong>om</strong> leie<strong>de</strong> Extradampere, iste<strong>de</strong>tfor 63 i 1887. Selskabets Förbin<strong>de</strong>lser<br />
med Nordamerika ere <strong>de</strong>rhos y<strong>de</strong>rligere udvi<strong>de</strong><strong>de</strong> ved Oprettelsen af en Linie<br />
Hamburg-Baltimore. Paa <strong>de</strong>n vestindisk-mexikanske Linie var <strong>de</strong>r 61 Toure<br />
mod 52 i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar o. s. v. Selskabet har arbei<strong>de</strong>t med Energi<br />
paa at foröge sin Flaa<strong>de</strong>, hvilken ved Udgangen af 1887 bestod af 26 Dampskibe,<br />
drægtige 66,000 Tons, me<strong>de</strong>ns Antallet, naar <strong>de</strong> nu un<strong>de</strong>r Bygning væren<strong>de</strong><br />
Skibe ere færdige, vil blive 37, drægtige 106,000 Tons. De to tidligere<br />
<strong>om</strong>talte overor<strong>de</strong>ntlig store, med Dobbeltskruer forsyne<strong>de</strong> Hurtigdampere — s<strong>om</strong><br />
koste tilsammen <strong>om</strong>tr. 9 Mill. Mark — antages at blive saa snart færdige, at<br />
allere<strong>de</strong> <strong>de</strong>t förste af <strong>de</strong>m vil træ<strong>de</strong> i Route i Mai d. A. Driftsgevinsten for <strong>1888</strong><br />
var över 5 Mill. Mark; <strong>de</strong>raf anven<strong>de</strong>s til Afskrivninger paa Skibene va. m.<br />
över 3 Mill., og Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n bliver 8'/2 %. For 1887 var <strong>de</strong>n 6, for 1886 4 %.<br />
Ogsaa <strong>de</strong>n saakaldte Kosmoslinie, hvis Fartöier ere beskjæftige<strong>de</strong> paa La<br />
Platå og <strong>de</strong>t vestlige Sydamerika, gjor<strong>de</strong> i <strong>1888</strong> ret go<strong>de</strong> Forretninger. Vistnok<br />
var <strong>de</strong>n ogsaa da, s<strong>om</strong> tidligere, meget uleiliget af forskjellige Konkurrenter,<br />
og fornemmelig af <strong>de</strong>n i Hamburg selv etablere<strong>de</strong> Paciflklinie, med hvilken <strong>de</strong>t
680<br />
ikke lykke<strong>de</strong>s trods ivrige Bestræbelser at k<strong>om</strong>me til nogen tilfredsstillen<strong>de</strong>-<br />
Overeensk<strong>om</strong>st; <strong>de</strong>r blev alligevel igjennem <strong>de</strong>n store Masse Gods, s<strong>om</strong> jevnligen<br />
bö<strong>de</strong>s til Transport for Udgaaen<strong>de</strong>, og <strong>de</strong>rhos en Tidlang ogsaa ved foröget<br />
Träng til Tonnage for Retour, opnaaet saa heldige Fragtresultater, at<br />
Overskud<strong>de</strong>t tilsammen for Gods og Passagerer viste sig meer end dobbelt saa<br />
stort, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t hav<strong>de</strong> været i 1887. Gevinsten paa <strong>de</strong> foretagne Reiser var<br />
<strong>om</strong>tr. 868,000 Mark imod 344,000 i 1887. Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n blef ogsaa 8 1/2%<br />
imod 5 for nysnævnte Aar (11'/» for 1886), og <strong>de</strong>t uagtet <strong>de</strong>r blev afskrevet<br />
paa Skibenes Konto ganske an<strong>de</strong>rle<strong>de</strong>s bety<strong>de</strong>lige Belöb end i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong><br />
Aar. To nye store Dampskibe toges i Brug; og nu har man bestilt<br />
y<strong>de</strong>rligere tre, ethvert paa 4,000 Tons og alle kontraheredo her i Hamburg,<br />
hvorfra <strong>de</strong> ventes at ville blive satte i Fart <strong>om</strong> nogle Maane<strong>de</strong>r. Disse<br />
fem Dampskibe koste i<strong>de</strong>thele næsten 4 Millioner Mark.<br />
Det Hamburg-sydamerikanske Dampskibsselskab, hvis Skibe gaa til Brasilien<br />
og La Platå, hav<strong>de</strong> allere<strong>de</strong> för <strong>1888</strong> seet sig istand til trods meget<br />
bety<strong>de</strong>lige Afskrivmnger og trods daarlige Hjemfragter, at y<strong>de</strong> en Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
af 12 %. For <strong>1888</strong> blev Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n 14 %\ me<strong>de</strong>ns Afskrivningerne udgjor<strong>de</strong>-<br />
13 %. Förbin<strong>de</strong>lsen var nemlig y<strong>de</strong>rst leven<strong>de</strong> og Udfragterne stege stærkt:<br />
<strong>de</strong>r blev ugentlig expe<strong>de</strong>ret et Fartöi til La Platå, og til Brasilien er <strong>de</strong>r ligele<strong>de</strong>s<br />
indtraadt Formerelse af Reiserne, saa at <strong>de</strong>r nu maanedlig expe<strong>de</strong>res to<br />
Fartöier över Pernambueo og to över Bahia til Rio og Santos; flere Dampere<br />
maatte leies ved Si<strong>de</strong>n af Selskabets egne. Bestyreisen klage<strong>de</strong> kun i sin Aarsberetning<br />
över, at hverken <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Kai- eller Baneanlæg eller andre<br />
Driftsmidler fandtes tilstrækkelige for <strong>de</strong>n enorme og til<strong>de</strong>els pludselige Pres af<br />
Varer. Rundreisernes Antal, s<strong>om</strong> i 1887 hav<strong>de</strong> været 78, var i <strong>1888</strong> 95,<br />
og Nettogevinsten blev <strong>om</strong>trent l 9 /i0 Millioner Mark.<br />
Den saakaldte Kingsinlinie — »die <strong>de</strong>utsche Dampfschiffsrhe<strong>de</strong>rei» —, hvis<br />
Skibe fare paa <strong>de</strong>t östlige Asien, var <strong>om</strong>si<strong>de</strong>r i <strong>1888</strong> heldig i sine Bestræbelser for<br />
at overvin<strong>de</strong> <strong>de</strong> mislige Forhol<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> for samme vare opstaae<strong>de</strong> ved Konkurrencen<br />
især med <strong>de</strong>n af Rigskassen subvenere<strong>de</strong> Bremerlinie og ved Tabet af <strong>de</strong>n forhen<br />
hävte Befordring af <strong>de</strong>n tyske Krigsmarines til forskjellige fjerne Farvan<strong>de</strong> sendte-<br />
Aflösningsmanskaber; <strong>de</strong>n saa sig med en Nettogevinst af <strong>om</strong>tr. 831,000 Mark<br />
istand til, efter ligele<strong>de</strong>s anselige Afskrivninger, at give en Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> af 9 1 /, %,<br />
meget meer end i en Række af Aar, og i stærk Kontrast mod 1887, da intet kun<strong>de</strong><br />
ud<strong>de</strong>les. Fartöierne, udgaaen<strong>de</strong> <strong>om</strong>trent to Gange i hver Maaned, hav<strong>de</strong> fuld Last<br />
baa<strong>de</strong> ud og tilbage; saa pludselig <strong>och</strong> stærk var Stigningen, at <strong>de</strong>r udgik til Ostindien,<br />
China og Japan 25 % og k<strong>om</strong> <strong>de</strong>rfra 33'/3 % mere Gods end i 1887 og<br />
til höiere Fragter, især for Hjemreiserue i Aarets an<strong>de</strong>n Halv<strong>de</strong>el. Man fortsattemed<br />
at skille sig ved sine ældre mindre Skibe og i <strong>de</strong>res Sted anskaffe större saadane.<br />
Ogsaa <strong>de</strong>t afrikanske Dampskibsfartaktieselskab, Woermanns Linie, hvi»<br />
Fartöier gaa herfra til <strong>de</strong>t vestlige Afrika, har nu oparbei<strong>de</strong>t sin Route saale<strong>de</strong>s,<br />
at <strong>de</strong>n afgiver For<strong>de</strong>el: for <strong>1888</strong> gaves en Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> af 5 %.<br />
Blandt andre herværen<strong>de</strong> Dampskibsselskaber, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t almin<strong>de</strong>lige Opsving<br />
i Fragtmarke<strong>de</strong>t k<strong>om</strong> tilgo<strong>de</strong>, kan nævnes Rhe<strong>de</strong>riet Hansa, hvem <strong>de</strong>t, saale<strong>de</strong>s<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ts Opsigtsraad udtaler sig i sin Aarsberetning, »for förste Gäng efter<br />
mangeaarigt haardt og li<strong>de</strong>t fölgerigt Arbei<strong>de</strong> lykke<strong>de</strong>s at opnaa et gunstigt<br />
Resultat»; <strong>de</strong>t gav 6 %, og <strong>de</strong>t blev anseet for en vidtgaaen<strong>de</strong> ForsigtighedT<br />
at <strong>de</strong>t ikke ud<strong>de</strong>elte mere. Det hav<strong>de</strong> liges<strong>om</strong> i tidligere Aar Fartöier gaaen<strong>de</strong><br />
i sydamerikansk <strong>och</strong> vestindisk Fart, men har <strong>de</strong>rhos i <strong>de</strong>n senere Tid hävt<br />
en fast Linie paa Kanada; og <strong>de</strong>nne afgav ligele<strong>de</strong>s tilfredsstillen<strong>de</strong> Resultater,<br />
i<strong>de</strong>t Exporten <strong>de</strong>rlien viste sig stigen<strong>de</strong>. Retourfragterne <strong>de</strong>rfra vare vistnok<br />
i Störste<strong>de</strong>len af Aaret mindre go<strong>de</strong>, især da intet Korn gik <strong>de</strong>rfra til
681<br />
Tyskland; dog indtraadte nogen Bedring henimod Slutningen af Saisonen. Ti^<br />
y<strong>de</strong>rligere Udvikling af sin Kanadafart har Selskabet bestilt et Dampskib paa<br />
3,500 Tons.<br />
Dampskibsselskabet Swatow saa sig ligele<strong>de</strong>s istand til, trods rigelige Afskrivninger,<br />
at for<strong>de</strong>le en smuk Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, nemlig 8 %; <strong>de</strong>n forrige Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
var 2 %.<br />
Dampskibsselskabet Albis gav en Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> af <strong>de</strong>els 12 %" og <strong>de</strong>els (paa<br />
en<strong>de</strong>el nye Aktier) 10V2 % ; <strong>de</strong>t »forene<strong>de</strong> Bugseerdampskibsselskab» gav 14 %.<br />
En særegen Opmuntring gaves <strong>de</strong>n direkte Export til <strong>de</strong> oversöiske Pladse<br />
ved <strong>de</strong> Vauskelighe<strong>de</strong>r. s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n britiske Lov <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>lsmærker lag<strong>de</strong> iveien<br />
ikke alene for Indförselen af fremme<strong>de</strong> Varer i England, men ogsaa for <strong>de</strong>res<br />
blötte Gjennemförsel, s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong>n Toldvæsenet <strong>de</strong>r givne Bemyndigelse<br />
til at pröve Bigtighe<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> paa <strong>de</strong>m anbragte Oprindclsesbetegnelser, samt<br />
i Tvivlstilfæl<strong>de</strong> at anhol<strong>de</strong> <strong>de</strong>m; heri laa nemlig en stærk Opfordring til at<br />
fravige <strong>de</strong>n tidligere sædvanlige Forsen<strong>de</strong>lse herfra över England af Varer bestemte<br />
til oversöiske Pladse, samt til iste<strong>de</strong>t <strong>de</strong>rfor at sen<strong>de</strong> <strong>de</strong>m direkte til<br />
Destinationslan<strong>de</strong>ne.<br />
Ogsaa for Elbskibsfarten ovenfor Hamburg var Aaret beldigere end <strong>de</strong>t<br />
næstforegaaen<strong>de</strong>. Blandt <strong>de</strong> forskjellige <strong>de</strong>ri konkurreren<strong>de</strong> Selskaber hav<strong>de</strong><br />
»die Dampfsehiffsgesellschaft vereinigter Schiffer» i Dres<strong>de</strong>n i 1887 opnaaet <strong>de</strong><br />
bedste Besultater, nemlig 7 l /i % ; ogsaa i <strong>1888</strong> arbei<strong>de</strong><strong>de</strong> <strong>de</strong>tte med störst<br />
For<strong>de</strong>el, nemlig 10 %\ og <strong>de</strong>t i Hamburg d<strong>om</strong>iciliere<strong>de</strong> »Neue nord<strong>de</strong>utsche<br />
Fluss- Dampfschiffahrtsgesellschaft» naae<strong>de</strong> 6 % iste<strong>de</strong>tfor 5 1 /, i 1887; »Elbeund<br />
Saaledampfsehiffsgesellschaft», s<strong>om</strong> ikke for<strong>de</strong>elte nogen Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> for 1887,<br />
gav nu 5 %. Ogsaa <strong>de</strong> andre Selskaber, s<strong>om</strong> »die Kette» og »die oesterreichische<br />
Nordwest-Dampfschiffsgesellscliaft», gav <strong>de</strong>els bedre Udbytte end i 1887<br />
og <strong>de</strong>els ialfald lige saa meget s<strong>om</strong> da.<br />
I Han<strong>de</strong>len udvikle<strong>de</strong> sig i <strong>1888</strong> en leven<strong>de</strong> Virks<strong>om</strong>hed; og forskjellige<br />
vigtige Indförselsartikler, hvilke i <strong>de</strong>n senere Tid have trukket sig stærkt til<br />
Hamburg — s<strong>om</strong> Petroleum, Salpeter og Oliefrugter — vare Gjenstand for höist<br />
bety<strong>de</strong>lig Omsætning, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>rhos <strong>de</strong> for Hamburg ogsaa fra ældre Ti<strong>de</strong>r<br />
nedarve<strong>de</strong> Forretningsgrene, s<strong>om</strong> Kolonialvarer, Sydfrugter, Kry<strong>de</strong>rier etc., afsattes<br />
med For<strong>de</strong>el til <strong>de</strong> kort forud gjenindtraadte go<strong>de</strong> Priser. Ogsaa var<br />
<strong>de</strong>r stærk — og vel endog stærkere — Fremvæxt i Export<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en, hvilken<br />
belive<strong>de</strong>s ved <strong>de</strong> gunstigere Forhol<strong>de</strong>, hvori mange oversöiske Lan<strong>de</strong> vare k<strong>om</strong>ne<br />
ved <strong>de</strong>n allere<strong>de</strong> i 1887 stedfundne Værdiforhöielse for <strong>de</strong>res Raaprodukter,<br />
til<strong>de</strong>els ogsaa ved <strong>de</strong> talrige af disse Lan<strong>de</strong> i Europa optagne Laan. De<br />
tyske for Exporten arbei<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Industrier vare i <strong>de</strong>t hele Aar beskjæftige<strong>de</strong> og<br />
kun<strong>de</strong> til<strong>de</strong>els forhöie Priserne paa sine Varer, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t synes, i en<br />
stedse stigen<strong>de</strong> Grad trænge sig ind paa Ver<strong>de</strong>nsmarke<strong>de</strong>t og optage Konkurrencen<br />
med England endog paa Marke<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> tidligere syntes <strong>de</strong>tte alene forbeholdne,<br />
i <strong>de</strong>n gamle Ver<strong>de</strong>n s<strong>om</strong> ogsaa i <strong>de</strong>n nye, i Afrika saavels<strong>om</strong> i Polynesien,<br />
og tillige i England selv; <strong>de</strong>t paaberaabes s<strong>om</strong> betegnen<strong>de</strong>, at paa seneste<br />
Udstilling i Barcelona, hvor vist ikke overhove<strong>de</strong>t store Sympathier for<br />
Tyskland fandtes blandt <strong>de</strong> fleste af Prisd<strong>om</strong>erne, 37 af 190 tyske Udstillere<br />
erholdt Guldmedailler, me<strong>de</strong>ns saadanne kun tilsto<strong>de</strong>s 32 af samtlige britiske<br />
Udstillere. Ved Si<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>n naturlige Tilfredsstillelse över <strong>de</strong>nne Fremgang<br />
k<strong>om</strong> dog ogsaa jevnligen tilor<strong>de</strong> Klager över Vauskelighe<strong>de</strong>n, i s<strong>om</strong> u<strong>de</strong>nfor<br />
Hjemlan<strong>de</strong>t, af at bringe Priserne paa Fabrikaterne iveiret saavidt, at <strong>de</strong> k<strong>om</strong><br />
i <strong>de</strong>t rette Forhold til Stigningen i Priserne paa Raamaterialet. Til Udjevning<br />
af <strong>de</strong>n ringe Gevinst, s<strong>om</strong> saale<strong>de</strong>s opnaae<strong>de</strong>s, blev <strong>de</strong>t fornö<strong>de</strong>nt at stræbc efter<br />
i<strong>de</strong>lig Udvi<strong>de</strong>lse i Omsætningcn; og for en saadan lod man <strong>de</strong>t ikke mapgle
682<br />
paa anstrengt Virks<strong>om</strong>hed og Udhol<strong>de</strong>nhed i Konkurrencekampen. En an<strong>de</strong>n<br />
Vanskelighed af alvorligate BeskafFenhed hav<strong>de</strong> sin Begrun<strong>de</strong>lse i Arbei<strong>de</strong>rforhol<strong>de</strong>ne,<br />
i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>rved i Hamburg, s<strong>om</strong> paa andre Ste<strong>de</strong>r, en heel Deel Forstyrrelser<br />
i Driften fremkaldtes. Nogle af Fordringerne, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>r fremsattes<br />
her af Murerne, vare ret overdrevne; men man maatte give efter for <strong>de</strong>m un<strong>de</strong>r<br />
Trykket af Toldtilslutningsarbei<strong>de</strong>rnes Uopsættelighed; andre, s<strong>om</strong> Skibstömmermæn<strong>de</strong>nes,<br />
modstod man, i<strong>de</strong>t vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>rforeningers Centralledning<br />
nægte<strong>de</strong> Bistånd for en Streik, un<strong>de</strong>r Erkjen<strong>de</strong>lse af at Lönningerne<br />
in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>tte Fag allere<strong>de</strong> vare tilstrækkelig höie.<br />
Hvad angaar Forbin<strong>de</strong>lserne med Sverige og Norge, fremgaar af <strong>de</strong> herhos<br />
fölgen<strong>de</strong> forelöbige Opgaver fra Hamburgs <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sstatistiske Bureau angaaen<strong>de</strong><br />
direkte söværts Indförsel af en<strong>de</strong>el •— hvoriblandt <strong>de</strong> væsentligste — Artikler<br />
fra Sverige i <strong>1888</strong>, at <strong>de</strong>nne kan anslaaes til en Værdi af <strong>om</strong>tr. 7 Millioner<br />
Mark. De fra Sverige hidförte Artikler — Jern og Jernvarer samt andre Metaller<br />
og Metalvarer, Malme, Maskiner, Trælast, Trævarer, Stav og Fyrstikker, Papir,<br />
Hu<strong>de</strong>r og Skind, Sprit og Spiritus samt Steen — opförtes til Værdi af <strong>om</strong>tr.<br />
6 jla Millioner. Deraf gik Stäng- og Sme<strong>de</strong>jern, 109,000 Dobbelt-Centner, op<br />
til I 8 /,» Millioner Mark, Jernpla<strong>de</strong>r 6,600 D.-C. 112,000 M. og Jerntraad<br />
25,230 D.-C 500.000 M., Jernspiger 2,396 D.-C. 143,000 M., Staal 5,284<br />
D.-C. 178.000 M., sölvholdig Kobbermalm 167 D.-C. 189,000 M., Maskiner<br />
1,262 D.-C. 111,000 M., Planker og Bord 156,783 D.-C. 606,000 M., Træmasse<br />
8,441 D.-C. 106.000 M., Trævarer 10,440 D.-C. 255,000 M., Fyrstikker<br />
19,204 D.-C. 1,105,500 M., Kalveskind 984 D.-C 224,000 M., Steen<br />
234,966 D.-C. 515,000 M., Papir 8,680 D.-C. 300,000 M., Sprit, Liqeur og<br />
Bræn<strong>de</strong>vin 9,211 Hl. 238,000 M. For 1887 blev Indförselen i <strong>de</strong>n officielle<br />
Statistik auslaaet til i<strong>de</strong>tbele 6,322,180 M. Kvantiteterne af <strong>de</strong> fra Sverige<br />
tilsöes hidförte Varer i <strong>1888</strong> vare for <strong>de</strong> flestes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> temmelig nær<br />
<strong>de</strong> samme s<strong>om</strong> i 1887. Dog hidförtes en<strong>de</strong>el mere Planker og Bord, Spiger<br />
og Jerntraad samt bety<strong>de</strong>lig mere Jernpla<strong>de</strong>r <strong>och</strong> Jernblik saavels<strong>om</strong> Kobbermalm,<br />
Træmasse, Trævarer og Kalveskind, ogsaa en<strong>de</strong>el mere Staal, Maskiner,<br />
Papir og Fyrstikker; <strong>de</strong>rimod meget mindre Sprit <strong>och</strong> Rujern.<br />
Indförselen fra Norge belöb sig ifölge samme Statistik til et Belöb af<br />
<strong>om</strong>tr. 12 7 /10 Millioner mark. Saale<strong>de</strong>s sees Sild og andre Fiskevarer, Fiskeguano,<br />
Trän, Træ og Træmasse. Papir, Fyrstikker, öl, Skind, Metaller og Malme,<br />
Steen, Jernspiger, Maskiner, Jod og Jodkalium anförte til en Værdi af 12 3 /10<br />
Millioner Mark; <strong>de</strong>riblandt Klipfisk <strong>och</strong> Törfisk 90,305 D.-C. 4,387,000 M.;<br />
saltet Sild 61,177 Tön<strong>de</strong>r 1,102,500 M.; Trän 52,623 Tön<strong>de</strong>r 2,200,000<br />
M.; Fiskeguano 33,094 D.-C. 439,000 M.; Öl 8,521 Hktl. 535,000 M.;<br />
Steen 205,869 D.-C. 552,000 M.; Papir 16,840 D.-C. 435,600 M.; fersk<br />
Fisk 6,528 D.-C. 341,200 M.; Planker og Bord etc. 99,171 D.-C. 359,500<br />
M.; Træmasse 5,737 D.-C. 130,500 M.; Jernspiger 6,930 D.-C. 269,000 M.;<br />
Fyrstikker 3,846 D.-C. 254.400 M.; Kalveskind 788 D.-C. 207,000 M.; Jod<br />
og Jodkalium 79 D.-C. 191,000 M. I 1887 blev Indförselen anslaaet til<br />
10,841,530 M. Blandt <strong>de</strong> Artikler, hvoraf i <strong>1888</strong> indförtes meer end i <strong>de</strong>t<br />
næstforegaaen<strong>de</strong> Aar, kan nævnes Törfisk, Klipfisk og an<strong>de</strong>n tilbere<strong>de</strong>t Fisk,<br />
ogsaa Hummer samt Trän, Öl, Steen, Jernspiger, Maskiner, Solv og Guldmalm,<br />
Kobber og Kalveskind; mindre <strong>de</strong>rimod Fiskeguano, Papir, Træmasse<br />
og Fyrstikker, ogsaa noget mindre saltet Sild samt Ansjos.<br />
Jern. Indförselen af Jern fra Sverige sees af <strong>de</strong>t nys Anförte at have<br />
været ganske bety<strong>de</strong>lig, og navnligen af Stangjern <strong>om</strong>trent samme Kvantitet s<strong>om</strong><br />
i 1887; men <strong>de</strong>t gjennem flere Aar nære<strong>de</strong> Haab <strong>om</strong>, at <strong>om</strong>si<strong>de</strong>r Stigning i<br />
Pri&erne skul<strong>de</strong> k<strong>om</strong>me til at fin<strong>de</strong> Sted, svigte<strong>de</strong> ogsaa i <strong>1888</strong>. Vistnok var
683<br />
<strong>de</strong>r i Aarets Begyn<strong>de</strong>lse noget Opsving; men efter kort Tid var <strong>de</strong>r igjea Nedgång,<br />
og Priserne gik y<strong>de</strong>rligere tilbage; <strong>de</strong> vedvaren<strong>de</strong> stærke Anbud fra<br />
Sverige bidroge vistnok Sit <strong>de</strong>rtil, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rhoä er antageligt, at <strong>de</strong>tte<br />
Jern paa <strong>de</strong> flere oversöiske Marke<strong>de</strong>r, hvorhen en Deel <strong>de</strong>raf herfra föres, maa<br />
konkurrere med <strong>de</strong>t stedse i bety<strong>de</strong>lige Masser didsendte billigere, samt <strong>de</strong>rhos<br />
ifölge <strong>de</strong> nyere Fremstillingsmetho<strong>de</strong>r for en stor Deel meget go<strong>de</strong> tyske Jern<br />
og maa vige for samme, undtagen naar <strong>de</strong>r handles <strong>om</strong> Anven<strong>de</strong>lse til Arboi<strong>de</strong>r,<br />
hvor man dog endnu erkjen<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t svenske Produkt s<strong>om</strong> uundværligt. Realisationer<br />
af Lagere tilhören<strong>de</strong> Konkursmasser i Sverige udöve<strong>de</strong> ligele<strong>de</strong>s Tryk<br />
paa Priserne. Ved Slutningen af Aaret koste<strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s la la svensk Sme<strong>de</strong>jern<br />
M. 7'40; ordinære Mærker endog kun M. 7'20 pr 50 Kg., Grundpris<br />
cif. Hamburg; til <strong>de</strong>n sidstnævnte Pris solgtes ogsaa valset Jern. Ved Udgangen<br />
af 1887 hav<strong>de</strong> disse Priser været for <strong>de</strong> nævnte Mærker resp. M. 7'80<br />
og 7'6B samt for valset Jern 7 - 75; og <strong>de</strong>t var allere<strong>de</strong> da en temmelig almin<strong>de</strong>lig<br />
Mening, at lavere kun<strong>de</strong> man ikke konjme, allere<strong>de</strong> fordi disse Noteringer<br />
neppe vare istand til at dække Tilvirknings<strong>om</strong>kostningerne. Da <strong>de</strong>r<br />
imidlertid blev Udsigfc til, at <strong>de</strong> allere<strong>de</strong> i Jængere Tid i Sverige stedfundne<br />
Un<strong>de</strong>rhandlinger <strong>om</strong> Tilveiebringelsen af en Förening mellem Brugsbesid<strong>de</strong>rne<br />
for Befordring af <strong>de</strong>res Iuteresser vil<strong>de</strong> före til et Resultat, syntes <strong>de</strong>r at ville<br />
indtræ<strong>de</strong> en Ten<strong>de</strong>ns till Bedring; og paa hervaren<strong>de</strong> Jernbandleres Lister<br />
fandtes allere<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 3:die Januar d. A. bedste svenske Stangjern opfört med<br />
26 M. pr 100 Kg. (indbefattet Told og Fragt).<br />
Blandt <strong>de</strong> Jernprodukter, hvoraf Hidförselen var adskilligt större end i<br />
1887, kan nævnes Spiger, hvoraf endnu ikke ubety<strong>de</strong>lige Kvanta forbruges i<br />
Hamburg selv, vel især 4 og 5 Torns sme<strong>de</strong><strong>de</strong> Spiger, me<strong>de</strong>ns 3 Torns importere<strong>de</strong>s<br />
mindre; Klipspik fin<strong>de</strong> ligele<strong>de</strong>s Afsætning. Ogsaa af Jernpla<strong>de</strong>r og<br />
Jerntraad samt af Staal og Staaltraad var Indförselen fra Sverige temmelig<br />
meget större end i 1887, hvorimod Rujernindförselen var bety<strong>de</strong>ligt mindre.<br />
S<strong>om</strong> en Jern-Artikel, <strong>de</strong>r synes i <strong>de</strong>n seneste Tid at have fun<strong>de</strong>t Bifald<br />
og stigen<strong>de</strong> Afsætning her, kan nævnes Ovne fra Eskilstuna og andre svenske<br />
Pladse.<br />
Fra Norge var Indförselen af Jern og Staal s<strong>om</strong> sædvanligt ringe, dog<br />
forsaavidt angik Stäng- og Sme<strong>de</strong>jern lidt större end i 1887; og <strong>de</strong>tsamme<br />
var Tilfæl<strong>de</strong>t med Staal. Kristiania Hesteskosömsfabriks Filial vid Bergedorf<br />
(»Fabrik von gesehmie<strong>de</strong>ten gezwickten blänken Stern-Hufnägeln») var <strong>om</strong>trent<br />
i samme Drift s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> næstforegaaen<strong>de</strong> Aar, og ingen Förändring erklæres<br />
at være foregaaet hverken til <strong>de</strong>t Bedre eller til <strong>de</strong>t Vxrre. Saavel Raamateriale<br />
s<strong>om</strong> færdigt Produkt stod <strong>om</strong>trent i samme Priser s<strong>om</strong> forhen, og<br />
Konkurrencen var <strong>de</strong>nsamme. Den nöd ogsaa sin tidligere Toldgodtgjörelse<br />
paa exporteret Vare. Antallet af skandinaviske Arbei<strong>de</strong>re var lidt mindre end<br />
forhen. — Dens Konkurrenter i Tyskland bruge liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>n i Almin<strong>de</strong>lighed<br />
svensk Jern; dog er <strong>de</strong>tte ikke Tilfæl<strong>de</strong> med Hesteskosömfabriken i Bahrenfeld<br />
ved Altona, da <strong>de</strong>r nemlig benyttes blödt Siemens-Martinstaal.<br />
For tysk Jerns Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> holdtes Konjunkturerne foren<strong>de</strong>el oppe ved<br />
<strong>de</strong>n i 1887 imellem Eierne af <strong>de</strong> rhinsk-westphalske Valseværker istandk<strong>om</strong>ne<br />
Konvention, hvoraf udvikle<strong>de</strong> sig »Walzwerkverbän<strong>de</strong>» med <strong>de</strong>t Öiemed at tilveiebringe<br />
en muligst jevn For<strong>de</strong>ling af Ordres imellem <strong>de</strong> forskjellige Værker<br />
i Henhold til <strong>de</strong>res Produktionsevne samt at afpasse Produktionen selv efter<br />
Konsumen og bevirke en gevinstgiven<strong>de</strong> Pris, efteråt <strong>de</strong>t i 1886 var k<strong>om</strong>met<br />
<strong>de</strong>rhcn, at Tilvirknings<strong>om</strong>kostningerne neppe mere kun<strong>de</strong> dækkes ved Salget.<br />
Disse Foreninger erkjen<strong>de</strong>s at have opnaaet hvad <strong>de</strong> tilsigte<strong>de</strong>; <strong>de</strong>res Organisation<br />
blev ogsaa y<strong>de</strong>rligere forbedret og <strong>de</strong> udstrakte tillige sin Virks<strong>om</strong>hed
684<br />
över Hamburg efter <strong>de</strong>ts Tilslutning til Toldgebetet, i<strong>de</strong>t selvfölgeligen da <strong>de</strong><br />
særegne Grun<strong>de</strong> bortfaldt, hvilke tidligere her bevirke<strong>de</strong> Koncessioner til<br />
Pladsforbruget i Betragtning af <strong>de</strong>n u<strong>de</strong>nlandske, især britiske Konkurrence.<br />
Priserne for Export var forresten udsat for adskilligt Tryk igjennem <strong>de</strong><br />
ofte nieget lave Noteringer i andre Lan<strong>de</strong>. Efteråt <strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s endnu i Aarets<br />
Begyn<strong>de</strong>lse for la westphalsk Jern hav<strong>de</strong> stillet sig paa M. 107 pr 1,000 Kg.<br />
ab Werk, notere<strong>de</strong>s ved Slutningen af samme Aar 102 Mark. For Hamburg<br />
selv notere<strong>de</strong> Værkerne M. 124 ab Werk, me<strong>de</strong>ns for Indlan<strong>de</strong>t Priserne endda<br />
bleve noget höiere. — For fiint Jernblik hav<strong>de</strong> Priserne holdt sig ret godt;<br />
ogsaa Föreningen mellem Fabrikanterne af <strong>de</strong>tte Material hav<strong>de</strong> faaet en mere<br />
<strong>om</strong>fatten<strong>de</strong> Organisation. Ved Aarets Udgang notere<strong>de</strong>s for H K »Sehweisseisenbleche»<br />
M. 142 og for Pladsbehov 150 pr 1,000 Kg. Grundpris ab<br />
Werk.<br />
Det engelske Jern k<strong>om</strong>mer vedvaren<strong>de</strong> meget mindre i Betragtning end<br />
forhen, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> tyske Værker ialmin<strong>de</strong>lighed ere godt istand til at udhol<strong>de</strong><br />
Konkurrencen med samme; <strong>de</strong>tte gjæl<strong>de</strong>r ogsaa navnligen <strong>om</strong> Staffordshire-<br />
Jernet, hvis bedre Kvaliteter tidligere benytte<strong>de</strong>s meget. Selvfölgeligen har<br />
<strong>de</strong>rhos Toldtilslutningen opstillet en y<strong>de</strong>rligere Vanskelighed for Indförsel af<br />
<strong>de</strong>tte liges<strong>om</strong> af an<strong>de</strong>t fremmed Jern.<br />
Endnu for tyve Aar si<strong>de</strong>n blev her ved Si<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>t svenske og noget<br />
belgisk Jern næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> benyttet engelsk Jern og engelsk Staal; liges<strong>om</strong><br />
Vand-, Damp- og Gasrör samt <strong>de</strong>res Forbin<strong>de</strong>lsestykker, Værktöimaskiner<br />
og Værktöi m. m. vare af engelsk Oprin<strong>de</strong>lse. Denne Tid er forlaengst förbi;<br />
i Maskinindustrien saavels<strong>om</strong> Bygningsvæsenet benyttes nu med faa Undtagelser<br />
tysk Jern og Staal. Det ældste her endnu bestaaen<strong>de</strong> Jernstöberi, Schnulmski<br />
Söhne, begrun<strong>de</strong><strong>de</strong>s i 1752 og fortælles at have i Begyn<strong>de</strong>isen s<strong>om</strong> Raamaterial<br />
fornemmelig benyttet svenske Kanoner; i 1813 blev <strong>de</strong>t okkuperet af Franskmæn<strong>de</strong>ne,<br />
og da stöbtes alene Kanonkugler. I Trediveaarene anbragtes <strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>n förste Kuppelovn og i <strong>de</strong>n seneste Tid have Jernstöberierne vun<strong>de</strong>t sær<strong>de</strong>les<br />
Fremgang ved Anven<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong>res Produkter i Bygningsvirks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n,<br />
samt ogsaa s<strong>om</strong> Hjælpeindustri for Maskinbygningsvæsenet, hvilket har hævet<br />
sig til vidtrækken<strong>de</strong> Betydning. En stor Mæng<strong>de</strong> Maskinfabriker ere blevne<br />
oprette<strong>de</strong> her saavels<strong>om</strong> i Nærhe<strong>de</strong>n og have vun<strong>de</strong>t Anseelse til<strong>de</strong>els <strong>de</strong>rved,<br />
at <strong>de</strong> kaste<strong>de</strong> sig paa Specialiteter, levere<strong>de</strong> Armaturer for D ampkjedler,<br />
Dampmaskiner og for <strong>de</strong>n kemiske Storindustri, for Bryggerier og <strong>de</strong>sl. samt<br />
for saadanne Værkste<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> beskjæftige sig med Istandbringelsen af Damp-,<br />
Luft- og Vandvarineindretninger, ogsaa Man<strong>om</strong>etre, Pyr<strong>om</strong>etre og andre Trykog<br />
Varmemaalere; Gas- og Vandfittings leveres af fortrinlig Beskaffenhed og<br />
meget <strong>de</strong>raf föres endog til England.<br />
I <strong>de</strong>n efter Foranledning af <strong>de</strong>t Hamburgske Han<strong>de</strong>lskammer her udk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Pris-Courant opförtes <strong>de</strong>n 31:te December for prima westphalsk<br />
Stangjern, fortol<strong>de</strong>t, M. 7"60, og for Syd-Staffordshire-Stangjern M. ll - 30,<br />
me<strong>de</strong>ns svensk saadant notere<strong>de</strong>s til 10"80, alt pr 50 Kg.; skotsk Rujern<br />
M. 3-10—3-50.<br />
Trce m. m. Fra Sverige var ifölge <strong>de</strong> forelöbige statistiske Opgaver og i<br />
Overeenstemmelse med <strong>de</strong>t ovenfor Anförte <strong>de</strong>n direkte Indförsel til Hamburg<br />
af Trælast forholdsvis ret bety<strong>de</strong>lig, nemlig (ikke indberegnet en ganske ringe<br />
Kvantitet Stav) 157,371 D.-C. og saale<strong>de</strong>s större end i <strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar; i Treaarsterminen 1885 —1887 var <strong>de</strong>n gjennemsnitlig 115,063 D.-C.<br />
aarlig. Til Altona k<strong>om</strong> 24,829 D.-C. Af disse til Hamburg og Altona bragte<br />
Qvanta skal fra Hernösand være k<strong>om</strong>met 1,400 Petersb.-Standard, fra Sunds-
685<br />
vall 733, fra Hudikswall 574, fra Sö<strong>de</strong>rhamn 614, fra Gefle 1,091, fra Stockholm<br />
og Göteborg samt <strong>de</strong>t sydlige Sverige 750, altsaa i<strong>de</strong>thele 5,162 Standards.<br />
I<strong>de</strong>thele kun<strong>de</strong> vistnok Trælastforretningen fra Nor<strong>de</strong>n her, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong><br />
tyske Nabohavne, betragtes s<strong>om</strong> tilfredsstillen<strong>de</strong>, uagtet selvfölgeligen store Hindringer<br />
lag<strong>de</strong>s iveien for samme ved at Fragterne til sine Ti<strong>de</strong>r ud paa Aaret<br />
gik ret meget höiere op end <strong>de</strong> hav<strong>de</strong> været tidligere. At un<strong>de</strong>r disse Omstændighe<strong>de</strong>r<br />
Trælastpriserne kun i mindre Grad bleve opadgaaen<strong>de</strong>, selv henimod<br />
Aarets Udgang, fremhæves oftere s<strong>om</strong> i visse Maa<strong>de</strong>r heldigt, da tidligere<br />
Erfaring, saale<strong>de</strong>s t. Ex. fra Aarene 1882—1883, viser, at <strong>de</strong> pludselige og<br />
stærke Stigninger i Almin<strong>de</strong>lighed foranledige saadan Overfyldning af Marke<strong>de</strong>t,<br />
at volds<strong>om</strong>me Reaktioner paafölge. Allere<strong>de</strong> tidligt paa Vinteren 1887—<br />
<strong>1888</strong> hav<strong>de</strong> man sörget for Lagernes Forsyning fra Sverige med Planker, Battens<br />
og Bord; og man begyndte usædvanlig tidligt, allere<strong>de</strong> i Februar, at afslutte<br />
for Höstskibning af Battens fra Sundsvall,. Gefle og Sö<strong>de</strong>rhamn; Partier<br />
paa 2X6", eller med en passen<strong>de</strong> Proportion af disse Dimensioner, kjöbtes fortrinsvis,<br />
me<strong>de</strong>ns 3 X 7", hvoraf <strong>de</strong>r allere<strong>de</strong> forhen hav<strong>de</strong> været indfört över<br />
Behovet, forbleve temmelig upaaagte<strong>de</strong> og maatte sælges til<strong>de</strong>els ret billigt indtil<br />
udover Hösten. Ogsaa for 2 X 7" hav<strong>de</strong>s god Afsætning, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>nne Dimension<br />
sögtes af Hövlerierne; ligele<strong>de</strong>s blev 2 X 5" niere paaagtet end tidligere.<br />
3" Granplanker hav<strong>de</strong> ikke rask Afsætning; og Priserne <strong>de</strong>rpaa fulgte neppe<br />
<strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Ten<strong>de</strong>ns. — Af Granbord for Hövling sögtes allermest 6";<br />
dog blev i disse Partier i Almin<strong>de</strong>lighed ogsaa indbefattet en lignen<strong>de</strong> Kvantitet<br />
af 7", s<strong>om</strong>meti<strong>de</strong>r ogsa 5", hvorimod <strong>de</strong>t var vanskeligt at placere 8" endog<br />
til samme Priser s<strong>om</strong> 7". Udpaa Hösten gaves for Bord fra Gefle indtil<br />
100—1027, M. for 7", 95—977, M. for 6", 85—877, M. for 5" i nogle<br />
Tilfæl<strong>de</strong>, navnlig naar Tonnage erholdtes til nogenlun<strong>de</strong> billig Pris. Ogsaa<br />
Furubord solgtes med Lethed og til jevntstigen<strong>de</strong> Priser. For 17,X6 fra<br />
Gefle l:ste Kvalitet betaltes indtil 195 M. <strong>om</strong> Hösten; Importörerne fandt<br />
sig ogsaa i at tage imod 3:die og 4:<strong>de</strong> Kvaliteter i mo<strong>de</strong>rate Proportioner.<br />
TJassortere<strong>de</strong> Furubord fra Angermanelven og Sundsvall, bestaaen<strong>de</strong> fornemmelig<br />
af <strong>de</strong> ringere Sorter, hav<strong>de</strong> ligele<strong>de</strong>s god Afsætning og til Priser temmelig<br />
meget höiere end i <strong>de</strong>t næst foregaaen<strong>de</strong> Aar. Lægter, fornemmelig V9"i<br />
ogsaa 3/t" fra Angermanelven, Sundswall og Gefle afsattes ligele<strong>de</strong>s med Lethed;<br />
<strong>de</strong>t samme var Tilfæl<strong>de</strong>t med Schalbord (Forskalingsbord). Fra Göteborg solgtes<br />
smaa Partier af Battens à 115 M. for 7".<br />
Ogsaa for <strong>de</strong> bedre Sorter af Granbord fra Norge var her temmelig stærk<br />
Sögning for Hövling; og <strong>de</strong> ikke bety<strong>de</strong>lige Partier <strong>de</strong>raf, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> fra Sannesund<br />
og Kristiania, fandt saale<strong>de</strong>s med Lethed Kjöbere; ogsaa i <strong>de</strong> ringere<br />
Kvaliteter, s<strong>om</strong> benyttes til Forfærdigelse af Kasser og s<strong>om</strong> kun li<strong>de</strong>t paaagte<strong>de</strong>s<br />
i Aarets Begyn<strong>de</strong>lse, opstod her senere og især henimod Hösten ret god<br />
Forretning. For Gran 174X7" I. II, III Sorter blan<strong>de</strong><strong>de</strong> skarpkante<strong>de</strong> fra<br />
Gl<strong>om</strong>men betaltes indtil 120 M. pr Standard. For Sort IV fra Fredriksstad,<br />
Fredrikshald og Sannesund betaltes 9 — 97, M. og endog mere, for Sort V<br />
67,—77, M. pr. 330 Fod; ogsaa mindre Dimensioner og fra andre Pladse<br />
k<strong>om</strong> her med Dampskibene og fandt villig Afsætning; <strong>de</strong>tte gjaldt ogsaa <strong>om</strong><br />
Maalsbord 174 X 8". Af Forskalingsbord hav<strong>de</strong>s saa bety<strong>de</strong>lige Förråad, at<br />
Priserne <strong>de</strong>rpaa i længere Tid forbleve trykke<strong>de</strong>, uagtet Forbruget var bety<strong>de</strong>ligt.<br />
Priserne paa 3/4X5" gik op og ned imellem S 3/t og 474 M., stege dog<br />
ogsaa en<strong>de</strong>el henimod Aarets Slutning. Ogsaa saget Tömmer fandt et villigt<br />
Marked.<br />
Af <strong>de</strong> nordiske Granplanker opskjæres en hel Deel til Kassebord; men<br />
ogsaa blive sage<strong>de</strong> og afpasse<strong>de</strong> Bord for Kasser i <strong>de</strong>n senere Tid hidförte i
686<br />
temmeligt Antal fra Fredriksstad og andre Ste<strong>de</strong>r; <strong>de</strong>tte synes at ha ve Frenitid<br />
for sig, især forsaavidt s<strong>om</strong> <strong>de</strong> k<strong>om</strong>me direkte i <strong>de</strong>n endnu bestaaendo<br />
Frihavn og <strong>de</strong>r benyttes til Forfærdigelsen af <strong>de</strong> Kasser, hvori <strong>de</strong>refter anbringes<br />
Varer for Export.<br />
En stærkt udviklet Virks<strong>om</strong>hed drives forövrigt ogsaa i <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong><br />
talrige Fad- og Kassefabriker, s<strong>om</strong> ere indrette<strong>de</strong> med fortræffelige Maskiner<br />
og Kraftmotorer, liges<strong>om</strong> ogsaa <strong>de</strong>nne Fabrikation drives s<strong>om</strong> Biindustri i <strong>de</strong><br />
store Bræn<strong>de</strong>rier og Spritfabriker. Ogsaa ere mange större Bygningssnedkerværkste<strong>de</strong>r<br />
i <strong>de</strong>n senere Tid — navnlig i <strong>de</strong> sidste femten Aar — oprette<strong>de</strong><br />
og forsyne<strong>de</strong> med Dampkraft samt forhen amerikanske, nu tyske Træbearbei<strong>de</strong>lsesmaskiner.<br />
Med <strong>de</strong>n fabriksmæssige Forfærdigelse af Snedker- og Tömmerarbei<strong>de</strong><br />
beskjæftiges i Hamburg <strong>om</strong>trent 1,500 Arbei<strong>de</strong>re. En an<strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lig,<br />
mest i Hamburgs Nabostæ<strong>de</strong>r, især i Ottensen drevet og fornemmelig paa<br />
Export beregnet Industri er Guldlistfabrikationen; i <strong>de</strong>nne anven<strong>de</strong>s <strong>om</strong>trent<br />
300 Arbei<strong>de</strong>re. Til Træbearbei<strong>de</strong>lsesindustrien hörer ogsaa <strong>de</strong>n især i Altona<br />
og Ottensen i större Stil drevne Fabrikation af Rullejalousier og <strong>de</strong>sl., samt<br />
i Hamburg Fabrikationen af Vogne, navnlig Luxusvogne og Dele af saadanne.<br />
Dog staar Vognbygningen i<strong>de</strong>thele ikke paa saa höit Ståndpunkt s<strong>om</strong><br />
tidligere.<br />
Indförselen af Trævarer, Döre, Vinduer, Ranimer etc. var ifölge <strong>de</strong>n forelöbige<br />
statistiske Opgave 10,440 D.-C. fra Sverige og saale<strong>de</strong>s mer end <strong>de</strong>t<br />
Dobbelte af hvad <strong>de</strong>n hav<strong>de</strong> været i 1887; fra Norge var <strong>de</strong>n kun ganske<br />
ringe, nemlig kun 436 D.-C, hvilket ogsaa var lidt mindre end i <strong>de</strong>t næst<br />
foregaaen<strong>de</strong> Aar. Grun<strong>de</strong>n til <strong>de</strong>n stærkt voxen<strong>de</strong> Import af Bygningssnedkerarbei<strong>de</strong><br />
fra Sverige laa vistnok til<strong>de</strong>els i <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lige Bygningsvirks<strong>om</strong>hed,<br />
navnligen i <strong>de</strong>n, <strong>de</strong>r udöve<strong>de</strong>s af Spekulanter og var beregnet paa Billighed;<br />
og hertil k<strong>om</strong>, og Entrepreneurerne bragtes i Forlægenhed ved Streiker. S<strong>om</strong><br />
oplysen<strong>de</strong> <strong>om</strong> <strong>de</strong>n her i <strong>1888</strong> stedfundne Byggevirks<strong>om</strong>heds Bety<strong>de</strong>lighed kan<br />
bemærkes, at efteråt her ved Udgangen af 1887 i Hamburg med Forstad og<br />
»Vororte» hav<strong>de</strong> været 121,838 Leilighe<strong>de</strong>r, hvoraf 2·38 Procent da sto<strong>de</strong><br />
t<strong>om</strong>me, fandtes ved Udgangen af <strong>1888</strong> 126,718 Leilighe<strong>de</strong>r af hvilke 2'82<br />
Procent t<strong>om</strong>me.<br />
Den af Toldtilslutningen fölgen<strong>de</strong> Stigning af Priserne paa Træ synes ikke<br />
at have virket trykken<strong>de</strong> paa Indförselen. Heldigvis k<strong>om</strong> <strong>de</strong>tte Toldpaalæg i<br />
en opadgaaen<strong>de</strong> Perio<strong>de</strong>; og <strong>de</strong>t bæres vistnok ikke af Exportlan<strong>de</strong>ne, men<br />
u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> af <strong>de</strong> importeren<strong>de</strong> Land. De tilvante Grændser imellem Anven<strong>de</strong>lsen<br />
af svensk eller norsk og af tysk Træ ere neppe i mærkelig Grad forrykke<strong>de</strong>;<br />
saale<strong>de</strong>s vil man t. Ex. ikke gjerne i Hamburg anven<strong>de</strong> hiint til Gulve, men<br />
foretrækker <strong>de</strong>t i<strong>de</strong>nlandske haar<strong>de</strong>re Material, me<strong>de</strong>ns man dog hyppigen seer<br />
vört Træ anvendt paa <strong>de</strong>nne Maa<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t Holsteinske og Hannoverske m. v.;<br />
ogsaa beskyl<strong>de</strong>r man <strong>de</strong>t her for at være mere un<strong>de</strong>rgivet Forandringer un<strong>de</strong>r<br />
Indfly<strong>de</strong>lse af Veiret, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t foretrækkes hvor <strong>de</strong>ts finere Struktur og<br />
lettere Bearbei<strong>de</strong>lighed maa k<strong>om</strong>me i væsentlig Betragtning.<br />
I <strong>1888</strong> var Indförselen af Trælast til <strong>de</strong>t nordvestlige Tyskland fra Finland<br />
bety<strong>de</strong>lig; <strong>de</strong>rhos k<strong>om</strong> usædvanlig meget fra Rusland, fra Riga, Arehangel<br />
og især Cronstadt, hvis sær<strong>de</strong>les go<strong>de</strong> Kvalitet og passen<strong>de</strong> Dimensioner, saavel<br />
hvad Battens s<strong>om</strong> Bord angik, anbefale<strong>de</strong> <strong>de</strong>m for Konsum en; ogsaa fra Memel<br />
k<strong>om</strong> s<strong>om</strong> sædvanlig bety<strong>de</strong>lige Forsyninger, samt noget fra Königsberg, Elbing<br />
og Danzig. Tilförselen af Pitehpine fra Amerika synes <strong>de</strong>rhos at tage stedse<br />
större Dimensioner, med Hensyn saavel til Planker og Bord s<strong>om</strong> Tömmer, samt<br />
overhove<strong>de</strong>t at fin<strong>de</strong> et sikkert Marked i Tyskland; og <strong>de</strong>tte viste sig ogsaa i<br />
<strong>1888</strong>, uagtet <strong>de</strong> Vanskelighe<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> opsto<strong>de</strong> af <strong>de</strong> stigen<strong>de</strong> Fragter. Bord
687<br />
og Planker k<strong>om</strong> især fra Pascagoula <strong>och</strong> Pensacola, og ihöst kontrahera<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r<br />
for Afskibning i Vinter og <strong>de</strong>nne Vaar til Priser £ 11·10 —11·15.<br />
Af Trcemasse hidförtes ifölge <strong>de</strong> ovennævnte statistiske Opgaver fra Sverige<br />
8,441 D.-C, hvilket ligele<strong>de</strong>a var bety<strong>de</strong>lig — endog mangedobbelt — uiere<br />
end i 1887; <strong>de</strong>rimod modtoges fra Norge adskilligt mindre end i <strong>de</strong>n nærmest<br />
förgångne Tid, nemlig kun 5,737 D.-C. En stor Deel af Træmassen saavels<strong>om</strong><br />
af Trævarerne föres s<strong>om</strong> bekjendt vi<strong>de</strong>re herfra til <strong>de</strong>t sydvestlige Europa<br />
og oversöiske Ste<strong>de</strong>r.<br />
FyrsHkker. Deraf opgives at være hidk<strong>om</strong>met i Aarets Löb fra Sverige<br />
direkte 25,539 Kasser; med Lübeckerbanen k<strong>om</strong> <strong>de</strong>rhos 35,557, hvilke vistnok<br />
for <strong>de</strong>t allermeste bragte svensk Produkt. Fra Norge opgives at være<br />
k<strong>om</strong>met 7,751 Kasser. I Aarene 1887, 1886 og 1885 bragtes fra Sverige<br />
söværts resp. 21,365, 27,282 og 21,462 Kasser, hvorhos <strong>de</strong>r da skal være<br />
k<strong>om</strong>met fra Lübeck 37,685, 46,317 og 41,215 Kasser. Fra Norge hidförtes<br />
da 8,292, 7,118 og 4,739 Kasser. Fra <strong>de</strong>t Indre af Tyskland hidförtes i<br />
Aarets Löb 27,371 Kasser, vistnok bety<strong>de</strong>ligt mere end i <strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar. Resultaterne betegnes s<strong>om</strong> i<strong>de</strong>thele tilfredsstillen<strong>de</strong>, ialfald for<br />
»Jönköpings Tändsticks-Fabriks Aktiebolag», i<strong>de</strong>t sammes herværen<strong>de</strong> Agent solgte<br />
i<strong>de</strong>thele 203 3 /,„ Millioner Æäker i 29,025 Kasser (imod 23,721 Kasser i 1887),<br />
hvilket Kvantum forklares at være större end nogensin<strong>de</strong> forhen; Og <strong>de</strong>tte opnaae<strong>de</strong>s<br />
ikke ved sær<strong>de</strong>les Billigbed, i<strong>de</strong>t nemlig Prisen var 205 Pf. pr. 144<br />
Æsker, ine<strong>de</strong>ns andre fordre<strong>de</strong> meget mindre, u<strong>de</strong>n <strong>de</strong>rved at opnaa nogen bety<strong>de</strong>lig<br />
Omsætning.<br />
I <strong>de</strong>n forelöbige Statistik anslaaes <strong>de</strong>n direkte Indförsel fra Sverige i <strong>1888</strong><br />
til 19,204, fra Norge til 3,846 D.-C.<br />
Af Papir hidförtes fra Sverige 8,679 D.-C, adskilligt meer end i 18S7,<br />
og fra Norge 16,840, lidt mindre end i <strong>de</strong>t nævnte Aar.<br />
Forretningen i finere Træsorter, for hvilken Hamburg er blevet et bety<strong>de</strong>ligt<br />
Marked, er, efter nogen Stagnation i 18S5 og 1886, igjen bleven ret<br />
livlig og har ligele<strong>de</strong>s i <strong>1888</strong> udviklet sig vi<strong>de</strong>re, uagtet <strong>de</strong> stegne Fragter<br />
selvfölgeligen förte til voxendo Priser; dog klagc<strong>de</strong>s över, at i <strong>de</strong>n senere Deel<br />
af Aaret meget Material af mindre god Kvalitet modtoges her. Toldtilslutningen<br />
föltes s<strong>om</strong> en Lettelse for her bestaaen<strong>de</strong> Træbearbeidniugsfabriker og<br />
Fourneerskjærerier.<br />
Med Hensyu til <strong>de</strong>t amerikanske Nöd<strong>de</strong>træ hörtes <strong>de</strong> nævnte Klager över<br />
utilfredsstillen<strong>de</strong> Vare ret stærkt, me<strong>de</strong>ns Tilförseleii i<strong>de</strong>thele var meget bety<strong>de</strong>lig,<br />
saa at Forraa<strong>de</strong>ne især <strong>om</strong>trent fra Midten at' Aaret trykke<strong>de</strong> noget paa<br />
Omsætningen; <strong>de</strong>nne vedblev dog at være anseelig og Priserne ialfald for god<br />
Vare höiere end tidligere. Af italiensk Nöd<strong>de</strong>træ k<strong>om</strong> her, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> sædvanligt,<br />
kun li<strong>de</strong>t, hvorimod <strong>de</strong>t kaukasiske blev meget sögt og betaltes godt, mo<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>rhos<br />
Tilförselen voxe<strong>de</strong> i höi Grad. Ogsaa var Omsætningen i amerikansk Poppel og<br />
Wbitewood, s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> i 1887 hav<strong>de</strong> været bety<strong>de</strong>lig, fretn<strong>de</strong>les stigen<strong>de</strong>.<br />
Jakaranda, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> senere Aar igjen er k<strong>om</strong>met i Mo<strong>de</strong>, me<strong>de</strong>ns Brugeu<br />
af sortbeitse<strong>de</strong> Træsorter aftog, var ogsaa i <strong>1888</strong> meget sögt og betaltes med<br />
höie Priser, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> ældre Förråad tömtes og kun ubety<strong>de</strong>ligt hidk<strong>om</strong> direkte<br />
fra Produktionslan<strong>de</strong>ne for at udfyl<strong>de</strong> <strong>de</strong>res Pläds. Meget maatte <strong>de</strong>rfor<br />
hidföres fra andre europæiske Pladse.<br />
Af Mabogni k<strong>om</strong> her usædvanlig li<strong>de</strong>t, og <strong>de</strong>tte gav Anledning til nogen<br />
Forhöielse i Priserne; dog blev <strong>de</strong>nne paa Grund af <strong>de</strong> store allere<strong>de</strong> forhaan<strong>de</strong>nværen<strong>de</strong><br />
Förråad kun mindre væsentlig. Med Tilförslernes Kvalitet var man<br />
for<strong>de</strong>tmeste vel tilfreds; <strong>de</strong>t meste k<strong>om</strong> fra Laguna, mindre fra Tabaseo.<br />
Ce<strong>de</strong>rtræ til Cigarkasser var i Aarets Begyn<strong>de</strong>lse tilste<strong>de</strong> i temmelig stort
688<br />
Förråad og Prisen lav; dog var Afsætningen slæben<strong>de</strong> og Prisen gik y<strong>de</strong>rligere<br />
ned. Da imidlertid Tilforselen var ringe, steg Kjöbelysten, og ud paa Hösten<br />
var Omsætningen livlig og til stigen<strong>de</strong> Priser. I Ce<strong>de</strong>rtræ til Blyanter var<br />
<strong>de</strong>rimod kun li<strong>de</strong>n Forretning, og Kvaliteten fandtes <strong>de</strong>rhos ikke fuldk<strong>om</strong>men<br />
tilfredsstillen<strong>de</strong>.<br />
Af Ibenholt indförtes kun li<strong>de</strong>t, og Priserne stege <strong>de</strong>rfor. Ogsaa af<br />
Pokkenholt k<strong>om</strong> njindre end i 1887, og Priserne <strong>de</strong>rpaa gik ligele<strong>de</strong>s op. Den<br />
Buxb<strong>om</strong>, s<strong>om</strong> indförtes fra Vestindien, var for<strong>de</strong>tmeste af god Beskaffenhed og<br />
betaltes godt; af tyrkisk hidförtes ubety<strong>de</strong>ligt.<br />
Fra Laguna, Campeche og Tucatan k<strong>om</strong> över 171,000 D.-C. Blaatræ,<br />
hvilket var meer end i <strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar. Sögningen var for<strong>de</strong>tmeste<br />
livlig og Priserne höie, undtagen til<strong>de</strong>els i S<strong>om</strong>mermaane<strong>de</strong>rne. Ogsaa<br />
af D<strong>om</strong>ingo og Jamaika Blaatræ k<strong>om</strong> större Kvantiteter end i 1887, nemlig,<br />
210,000 D.-C; men efteråt Priserne i Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret hav<strong>de</strong> været<br />
opadgaaen<strong>de</strong>, indtraadte en stærk Synkning navnligen for D<strong>om</strong>ingotræets Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>,<br />
hvorefter dog senere igjen en langs<strong>om</strong> Stigning fandt Sted. OmsætniDgen<br />
var bety<strong>de</strong>lig ogsaa heraf. Gruultræ hidförtes mindre end i 1887,<br />
og Priserne vare ligele<strong>de</strong>s vigen<strong>de</strong> især for Sabanillas Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>; <strong>de</strong>rimod<br />
vare Priserne paa Lima Rödtræ opgaaen<strong>de</strong>, da ikke <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked<br />
forsyne<strong>de</strong>s med bety<strong>de</strong>lige Kvantiteter <strong>de</strong>raf.<br />
Sild og Fisk. Den Beholdning af norsk salt Sild, hvormed Aaret begyndte,<br />
opgives at have været <strong>om</strong>tr. 10,200 Tön<strong>de</strong>r; i Begyn<strong>de</strong>isen af 1887<br />
skal <strong>de</strong>n have været 8,000. Af skotsk Vare hav<strong>de</strong>s kun 3,800, iste<strong>de</strong>tfor<br />
8,300 i Begyn<strong>de</strong>isen af 1887, og af holländsk Sild 1,805 Tön<strong>de</strong>r. I Löbet<br />
af <strong>1888</strong> skal være indfört 61,177 Tön<strong>de</strong>r imod 63,413 i 1887 og 41,191 i<br />
1886. Af skotsk Sild skal være indfört 108,651 Tön<strong>de</strong>r imod 113,156 i<br />
1887 og 133,215 i 1886. Me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n norske Indförsel saale<strong>de</strong>s var lidt<br />
mindre end i 1887, var <strong>de</strong>n dog meget större end gjennemsnitlig i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong><br />
tre Aar, og ligele<strong>de</strong>s större end gjennemsnitlig i Femaarsterminen<br />
1883—<strong>1888</strong>; <strong>de</strong>rimod saaes <strong>de</strong>n skotske Indförsel, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> næstforegaaen<strong>de</strong><br />
Aar var jevnt nedgaaen<strong>de</strong>, i 1884 180,442 Tön<strong>de</strong>r, i 1885 161,818 og i<br />
1886 s<strong>om</strong> anfört 133,215, i <strong>1888</strong> at synke ned til 108,651 Tön<strong>de</strong>r. Hvormeget<br />
holländsk Sild her indförtes i <strong>1888</strong> vi<strong>de</strong>s endnu ikke; i 1887 indförtes<br />
59,533 Tön<strong>de</strong>r, i 1886 35,962.<br />
Me<strong>de</strong>ns man her i<strong>de</strong>thele betegner Aaret <strong>1888</strong> s<strong>om</strong> ugunstigt for Sil<strong>de</strong>forretningen,<br />
i<strong>de</strong>t Udbyttet af Fiskerierne baa<strong>de</strong> i Skotland, Norge og Holland<br />
vare med Hensyn til Kvalitet saavels<strong>om</strong> Kvantitet mindre tilfredsstillen<strong>de</strong> end<br />
i 1887, tör <strong>de</strong>t dog, forsaavidt norske Interesser vedk<strong>om</strong>mer, ansees for et af <strong>de</strong><br />
bedre sammenlignet med <strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong>. Beholdningerne vare vistnok<br />
store ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse navnlig forsaavidt angik Mellemsorterne af Fedsild;<br />
men <strong>de</strong> fandt dog hurtigere Kjöbere, end mange hav<strong>de</strong> ventet, og <strong>de</strong>t til stigen<strong>de</strong><br />
Priser, saa at Lagerne <strong>om</strong>trent vare römme<strong>de</strong> ved Udgangen af April. Ogsaa<br />
<strong>de</strong> nye Tilförsler, bestaaen<strong>de</strong> især af stor Vaarsild og Nordfjordsild, solgtes<br />
koulant, men til<strong>de</strong>els til lave Priser. Henimod Slutningen af Juli k<strong>om</strong> <strong>de</strong>n<br />
förste nye Fedsild, og <strong>de</strong>n blev trods sin mindre go<strong>de</strong> Kvalitet betalt K K K<br />
og K K med 34 og K med 30 Mark. Snart sank vistnok Priserne adskilligt<br />
ifölge större Indförsel; senere var <strong>de</strong>r dog nogen Stigning især for <strong>de</strong>n ret<br />
sögte Stormid<strong>de</strong>ls og Mid<strong>de</strong>lsild, vel till<strong>de</strong>els fordi <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rmed konkurreren<strong>de</strong><br />
skotske mindre Sild ikke var tilste<strong>de</strong> i nogen Overflödighed. Derimod gik<br />
Slosil<strong>de</strong>n, baa<strong>de</strong> ganet og uganet, meget ned, saa at <strong>de</strong>n i hele <strong>de</strong>n senere<br />
Deel af Aaret kun<strong>de</strong> haves for 14 til 17 Mark i Forhold til sin Kvalitet,<br />
hvilken i<strong>de</strong>thele ikke blev rost; og <strong>de</strong>nne synken<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>ns med<strong>de</strong>elte sig
689<br />
senere Ogsaa til Istersil<strong>de</strong>n, uagtet <strong>de</strong>nnes Knaphed. Man klage<strong>de</strong> över, at da<br />
<strong>de</strong> daarlige Kvaliteter solgtes meget billigt, og maa saale<strong>de</strong>s forsyne<strong>de</strong> sig med<br />
<strong>de</strong>n, blev <strong>de</strong>n fine Vare revet med og maatte gaa ned for overhove<strong>de</strong>t at fin<strong>de</strong><br />
Afsætning. Den smukkeste Stormid<strong>de</strong>la kun<strong>de</strong> faaes for 26—28 Mark og<br />
Mid<strong>de</strong>ls for adskilligt un<strong>de</strong>r 26. Den allerstörste Indförsel bestod af stor<br />
Kjöbmandsild; og Priserne for <strong>de</strong>nne faldt saa stærkt, at <strong>de</strong>n ved Aarets Udgang<br />
stod i 16 à 18 Mark.<br />
Den svenske salte Sild har begyndt at fin<strong>de</strong> Indgang her, og <strong>de</strong>tte antages<br />
at ville skee i Fremti<strong>de</strong>n i end höiere Grad baa<strong>de</strong> for Indmadsil<strong>de</strong>ns og <strong>de</strong>n<br />
udgydtes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t man i Sverige er gaaet rask frem med Saltning<br />
efter skotsk og holländsk Metho<strong>de</strong>. Den sidste tor ber fin<strong>de</strong> mest Bifald, i<strong>de</strong>t<br />
Vintervaren bliver fyldigere ved <strong>de</strong>n noget mil<strong>de</strong>re Saltning, ine<strong>de</strong>ns dog paa<br />
<strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> muligens Holdbarhe<strong>de</strong>n kan li<strong>de</strong> noget <strong>de</strong>rved, saa at <strong>de</strong>n ikke<br />
tilful<strong>de</strong> opfyl<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n Fordring, <strong>de</strong>r opstilles, at en salt Sild skal hol<strong>de</strong> sig<br />
<strong>om</strong>kring et Aar. Her höres forresten un<strong>de</strong>rti<strong>de</strong>n Paastand <strong>om</strong> at man i Sverige<br />
bruger for lette Tön<strong>de</strong>r; især siges <strong>de</strong>tte <strong>om</strong> en stor Deel af Jernbaandstön<strong>de</strong>rne,<br />
i<strong>de</strong>t man mener, at ialfald Tilslagsbaan<strong>de</strong>t i begge En<strong>de</strong>r bur<strong>de</strong> være baa<strong>de</strong><br />
bre<strong>de</strong>re og kraftigere. Thi Tön<strong>de</strong>rne blive hyppigen aabne<strong>de</strong> og igjen tilslagne;<br />
og <strong>de</strong>tte taale <strong>de</strong> tyn<strong>de</strong> Baand ikke. Baan<strong>de</strong>ne ruste ogsaa let og gaa saale<strong>de</strong>s<br />
istykker un<strong>de</strong>r Indfly<strong>de</strong>lse af Saltet un<strong>de</strong>r længere Henliggen. I Norge have<br />
<strong>de</strong> tidligere mislige Bon<strong>de</strong>tön<strong>de</strong>r mere og mere veget Pladsen for go<strong>de</strong> Maskintön<strong>de</strong>r,<br />
<strong>de</strong>r forarbei<strong>de</strong>s paa fiere Fabriker paa <strong>de</strong>n vestlige Kyst fra Bergen til<br />
Trondhjem; ogsaa længere Nord siges saadanne Fabriker at være un<strong>de</strong>r Oprettelse<br />
til stor Besparelse i Fragtudgifter for Sil<strong>de</strong>salterne fra Namsos nordover.<br />
Norsk Smaasild var knap i Forhold til <strong>de</strong>t ikke ubety<strong>de</strong>lige Forbrug. Den<br />
bliver i <strong>de</strong>n senere Tid, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> i min forrige Aarsberetning anfört, meget<br />
hidsendt for Sardinfabrikationen med Hoved og Bug afskaaret; rigtignok klages<br />
över, at man ikke i Norge har været nöiagtig nog med Skjæringen, og at ikke<br />
heller Fisken renske<strong>de</strong>s tilstrækkelig for Indvol<strong>de</strong>ne. Adskillige Herværen<strong>de</strong><br />
have af <strong>de</strong>n Grund vedbliven<strong>de</strong> foretrukket at la<strong>de</strong> Operationen foregaa her,<br />
saameget mere, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t ogsaa paastaaes, at V<strong>år</strong>en bliver bedre, naar Skjæringen<br />
er foregaaet ganske kort Tid förend Smaasil<strong>de</strong>n forarbei<strong>de</strong><strong>de</strong>s til Sardin. Prisen<br />
gik i Sæsonen op indtil 26 Mark for skaarne og indtil 15 1 /, for uskaarne<br />
Sardinsild.<br />
Af Brisling hidförtes kun li<strong>de</strong>t; men <strong>de</strong>ns Pris steg en Tidlang indtil 23<br />
Mark pr Tön<strong>de</strong> og endog <strong>de</strong>rover. Ogsaa Ansjos, hvoraf hidförtes 1,829 D.-C.<br />
fra Norge (noget mindre end i 1887) samt kun ubety<strong>de</strong>ligt fra Sverige, betaltes<br />
godt; i <strong>de</strong>n nu forlöbne Vinter dale<strong>de</strong> dog Priserne meget bety<strong>de</strong>ligt, for<br />
Brislingens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> vel til<strong>de</strong>els, fiordi adskillig meget mager Vare hidförtes.<br />
Desu<strong>de</strong>n fange<strong>de</strong>s ved TJdlöbet af Elbenmeget bety<strong>de</strong>lige Masser. Brisling<br />
og Smaasild, s<strong>om</strong> til sine Ti<strong>de</strong>r her solgtes til Rögerier og andre for 8<br />
à 10 Mark pr Kurv (<strong>om</strong>tr. 35 Kg.), og saale<strong>de</strong>s gik overruaa<strong>de</strong> dybt ned,<br />
kjöbtes paa sine Ste<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> ved Gliickstadt, for 50 Pf. og benytte<strong>de</strong>s til<br />
Gjödsel. Ogsaa i <strong>de</strong>n allersidste Tid er Lignen<strong>de</strong> indtruffet.<br />
Appetitsil<strong>de</strong>n har været opadgaaen<strong>de</strong> i Aarets Löb.<br />
Un<strong>de</strong>r Vintermaane<strong>de</strong>rne er i <strong>de</strong> aeneste Aar Konsumen af salt Sild noget<br />
aftaget paa Grund af <strong>de</strong> sær<strong>de</strong>les bety<strong>de</strong>lige Masser fersk Sild, s<strong>om</strong> indförtes i<br />
Tyskland, især fra Sverige, samt for<strong>de</strong>tmeste i Hamburg og andre Havnebyer<br />
röge<strong>de</strong>s eller paa an<strong>de</strong>n Maa<strong>de</strong> nedlag<strong>de</strong>s og sendtes över hele <strong>de</strong>t indre Tyskland<br />
saavels<strong>om</strong> österrige. Den billige Porto af 50 Pf. pr Collo paa 5 Kilo<br />
med Posten begunstiger <strong>de</strong>nne Forretning. Den har forövrigt saale<strong>de</strong>s trængt<br />
ind paa Gebeter, hvor for en stor Deel ikke skandinavisk, men skotsk Saltsild<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjö/art. ii
690<br />
meest konsumere<strong>de</strong>s; og <strong>de</strong>n her nævnte Konkurrence har saale<strong>de</strong>a vistnok<br />
meest ska<strong>de</strong>t Omsætningen af <strong>de</strong>nne sidste, s<strong>om</strong> skal være gaaet en<strong>de</strong>el tilbagc<br />
ved <strong>de</strong>nne nye Industri.<br />
Borsyret norsk Sild vedbliver at mo<strong>de</strong> adskillig Modvillie; man tager <strong>de</strong>n<br />
ikke ret gjerne, undtagen naar ingen virkelig fersk Vare kan faaes; <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>mer<br />
ogsaa navnligen <strong>de</strong>n svenske Sild tilgo<strong>de</strong>, at Fragten fal<strong>de</strong>r billigere med<br />
Dampskibene fra Sverige end fra Norge. — Den massevise Optræ<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>n<br />
svenske ferske Sild har forövrigt vistnok bidraget ikke saa li<strong>de</strong>t til at <strong>de</strong>n,<br />
salte Sild har staaet saa sær<strong>de</strong>les lavt i Foraarsmaane<strong>de</strong>rne; og paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n<br />
Si<strong>de</strong> bidrog Konkurrencen til at ikke heller <strong>de</strong>n ferske Vare kun<strong>de</strong> k<strong>om</strong>me i<br />
nogen Pris. Det paastaaes, at ret ofte <strong>de</strong>nne Sidste, s<strong>om</strong> ogsaa til<strong>de</strong>els var<br />
af mid<strong>de</strong>lmaadig Kvalitet og tillige k<strong>om</strong> hid i mindre god Tilstand, ofte neppe<br />
meer end dække<strong>de</strong> Fragten og andre Omkostninger, hvorimod <strong>de</strong>n vistnok ogsaa<br />
til sine Ti<strong>de</strong>r, naar her var ondt <strong>om</strong> fersk Fisk og Sild ikke fange<strong>de</strong>s paa andre<br />
Pladse, kun<strong>de</strong> afgive ret god For<strong>de</strong>el for Exporteurerne.<br />
Blandt an<strong>de</strong>n fersk Fisk fra Sverige er især <strong>om</strong> Hösten og Vaaren at<br />
regne Kolje (Hyse), hvis Tilförsel i <strong>de</strong>n seneste Tid har tiltaget bety<strong>de</strong>ligt, samt<br />
stor Torsk (Kabliau). I Maane<strong>de</strong>rne fra November til Februar forsynes man<br />
meest med disse Fiskesorter fra Jylland. Saasnart nemlig <strong>de</strong>tte Land kan<br />
levere, er <strong>de</strong>t vanskeligt for andre Lan<strong>de</strong> at konkurrere med samme hersteds,.<br />
i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n kortere Transport baa<strong>de</strong> medförer mindre Udgift og tillige bevirker,<br />
at V<strong>år</strong>en k<strong>om</strong>mer friskere frem, ofte 24 Timer efteråt <strong>de</strong>n er fanget, me<strong>de</strong>ns<strong>de</strong>n<br />
svenske er i Regelen mindst tre Dage gammel. Imidlertid er <strong>de</strong>r Ti<strong>de</strong>r,<br />
hvori Fiskeriet ved <strong>de</strong>n jydske Kyst er stængt, navnligen un<strong>de</strong>r länge Vintre,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n sidst forlöbne, og da indtræ<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n skandinaviske Konkurrence med<br />
bedre Chancer.<br />
Det herværen<strong>de</strong> Marked forsynes ogsaa fra Sverige med fersk Lax, saakal<strong>de</strong>t<br />
Ostersölax (vel ogsaa Bornholmslax), s<strong>om</strong> skjelner sig fra Halmstadlaxen<br />
<strong>de</strong>ri, at Kjö<strong>de</strong>t ved Kogningen bliver ganske lyst, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n<br />
behol<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n rö<strong>de</strong> Farve liges<strong>om</strong> Rhinlaxen og <strong>de</strong>n norske Lax. Med <strong>de</strong>nne<br />
sidste kan Halmstadlaxen her vanskeligen konkurrere, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n i Regelen stiller<br />
sig for kostbar; <strong>de</strong>n indföres <strong>de</strong>rfor kun undtagelsesvis og i mindre Kvantiteter.<br />
— Af leven<strong>de</strong> Aal, s<strong>om</strong> i temmelig bety<strong>de</strong>ligt Antal exporteres fra<br />
Sverige til Tyskland, k<strong>om</strong>mer kun li<strong>de</strong>t til Hamburg, s<strong>om</strong> forsynes med <strong>de</strong>nne<br />
Artikel fra mere nærliggen<strong>de</strong> Van<strong>de</strong>.<br />
S<strong>om</strong> en Omstændighed, <strong>de</strong>r lægger Hindring iveien for Indförsel af fersk<br />
Fisk fra Sverige, nævnes af en herværen<strong>de</strong> större Fiskehandler, at <strong>de</strong>ns Befordring,<br />
forsaavidt s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n foregaar paa Statsbanerne, kun skal være tilladt,.<br />
naar <strong>de</strong>n er pakket i Kasser, i<strong>de</strong>t nemlig disse for at kunne udhol<strong>de</strong> Transporten<br />
gjöres temmelig soli<strong>de</strong>; dcrved paastaaes Fisken at blive 1 à 2 Öre<br />
dyrere pr Pund, hvilket for en saa billig Vare s<strong>om</strong> Kolje ikke er u<strong>de</strong>n Betydning.<br />
Man mener, at Forpakning i Kurve (med Is) vil<strong>de</strong> være at foretrække,<br />
saa meget mere s<strong>om</strong> disse ogsaa senere behol<strong>de</strong> en vis Værdi, hvilket<br />
næsten slet ikke er Tilfæl<strong>de</strong>t med Kasserne.<br />
Hovedindförselen fra Norge er Lax, navnlig fra Slutningen af Mai til<br />
Midten af August; <strong>de</strong>n fin <strong>de</strong>r paa Grund af sin Lighed med Rhinlaxen let<br />
Afsætning. Foru<strong>de</strong>n Laxen og til visse Ti<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n ferske Sild, samt Makrel,<br />
fin<strong>de</strong>r ogsaa nu stor Torsk fra Norge til sine Ti<strong>de</strong>r ret god Afsætning. Der<br />
har nemlig været gjort Forsög, især i <strong>de</strong>n sidst forlöbne Vinter, med at hidföre<br />
<strong>de</strong>nne Vare paa Is, især fra Hougesundskanten; og troda <strong>de</strong> lave Priser,<br />
s<strong>om</strong> foranlediges ved at man her og i Indlan<strong>de</strong>t ialmin<strong>de</strong>lighed meget foretrækker<br />
Kolje for Torsk, og at <strong>de</strong>rfor Marke<strong>de</strong>t let overfyl<strong>de</strong>s, forklares dog
691<br />
Resultatet at have vist sig lönnen<strong>de</strong>; man haaber ogsaa, at Folk vil vænne sig<br />
til <strong>de</strong>nne Spise, og at <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s vil kunne efterhaan<strong>de</strong>n placeres bety<strong>de</strong>ligere<br />
Kvantiteter. Selv fra Distancer s<strong>om</strong> Lofoten er k<strong>om</strong>met adskillig Torsk og<br />
har fun<strong>de</strong>t Anbringelse her saavels<strong>om</strong> i Berlin.<br />
Ogsaa med leven<strong>de</strong> Hummer forsynes Hamburg liges<strong>om</strong> hele Tyskland i<br />
væsentlig Grad fra Norge.<br />
Paa Jernbanestationen Altona k<strong>om</strong> i Aaret <strong>1888</strong> fra Sverige og Norge<br />
4,161 Colli med fersk Fisk og Hummer.<br />
Her s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t övrige Tyskland vedbliver <strong>de</strong>n leyen<strong>de</strong> Interesse for en<br />
y<strong>de</strong>rligere Udvikling af Fiskeriforretniogen og for alt hvad <strong>de</strong>r staar i Förbin<strong>de</strong>lse<br />
<strong>de</strong>rmed; og saale<strong>de</strong>s bliver ogsaa hyppigen <strong>de</strong>batteret Spörgsmaalet,<br />
<strong>om</strong> ikke Told bör lægges paa fersk Fisk fra Udlan<strong>de</strong>t. Paa Finkenwär<strong>de</strong>r —<br />
hvis Fiskere skulle udgjöre <strong>om</strong>trent Halv<strong>de</strong>len af alle tydske Nordsöfiskere<br />
liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>res 184 södygtige Fartöier (ikke iberegnet <strong>de</strong> egentliga Wattfiskere)<br />
<strong>om</strong>trent Halv<strong>de</strong>len af <strong>de</strong>n hele tyske sögaaen<strong>de</strong> Fiskerflaa<strong>de</strong> — blev saale<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>n 26 Januar d. A. i Fiskerforeningen af handiet, hvorvidt en Petition i <strong>de</strong>n<br />
Retning bur<strong>de</strong> indgives til Rigsdagen i Overensstemmelse med hvad <strong>de</strong>r var<br />
skeet fra enkelte andre Foreninger; og <strong>de</strong>r klage<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ri över <strong>de</strong>n u<strong>de</strong>nlandske<br />
Indförsel, især fra Jylland, s<strong>om</strong> ska<strong>de</strong>lig for <strong>de</strong>m. Paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n<br />
Si<strong>de</strong> meentes dog, at man heller bur<strong>de</strong> arbei<strong>de</strong> paa at befordre sine Produkters<br />
Försel til og Udbre<strong>de</strong>lse i <strong>de</strong>t Indre af Tyskland. Overhove<strong>de</strong>t var <strong>de</strong>r<br />
hos Finkenwär<strong>de</strong>r-Fiskerne, hvilke væsentligst have forsynet <strong>de</strong>t hamburgske<br />
Auktionsmarked, en mismodig Stemning, fordi Aaret <strong>1888</strong> ikke hav<strong>de</strong> været<br />
ret heldigt for <strong>de</strong>m. Man har beregnet, at me<strong>de</strong>ns i 1887 et Finkenwär<strong>de</strong>r-<br />
Fiskerfartöi gjennemsnitlig hav<strong>de</strong> en Indk<strong>om</strong>st af 5,420 Mark, var <strong>de</strong>nne i <strong>1888</strong><br />
neppe 4,500 Mark; og Blankenese-Fartöierne, s<strong>om</strong> mere fiske i Elben selv og<br />
nær u<strong>de</strong>nfor <strong>de</strong>ns Munding, tjente kun 3,600 iste<strong>de</strong>tfor 4,550. Grun<strong>de</strong>n <strong>de</strong>rtil<br />
sögtes foren<strong>de</strong>el i at tre Dampskibe s<strong>om</strong> fra Hamburg og otte saadanne s<strong>om</strong><br />
fra Bremerhaven dreve Havfiskeri naae<strong>de</strong> tidligere frem til Marke<strong>de</strong>rne Og<br />
trykke<strong>de</strong> Priserne.. Antallet af Finkenwär<strong>de</strong>r-Fartöier og Baadsladninger ved<br />
<strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Auktioner var gaaet ned fra 1,579 til 1,537, me<strong>de</strong>ns Indsendinger<br />
fra andre tyske samt u<strong>de</strong>nlandske Ste<strong>de</strong>r vare voxe<strong>de</strong> til <strong>de</strong>t Dobbelte<br />
eller endog Tredobbelte; og <strong>de</strong>rhos var Udbyttet forsaavidt gaaet ned, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r<br />
af <strong>de</strong>n forholdsvis meget værdiful<strong>de</strong> Sötunge kun solgtes 147,000 Pund, hvilket<br />
var li<strong>de</strong>t mere end <strong>de</strong>t Halve af hvad <strong>de</strong>r afsattes i 1887. Uagtet <strong>de</strong>rfor<br />
Prisen for <strong>de</strong>nne Fiskeart steg över 16 %, sank dog Gjennemsnitsprisen i<strong>de</strong>thele<br />
pr Pund Fisk til 16 1 /, Pf. fra 24 l /t i 1887. Ogsaa paa en an<strong>de</strong>n finere<br />
Fisk, nemlig Pigvar (Steinbutt), var Gjennemsnitsprisen i <strong>1888</strong> höiere end i <strong>de</strong>t<br />
næstforegaaen<strong>de</strong> Aar, me<strong>de</strong>ns ogsaa Hidförselen <strong>de</strong>raf steg noget; ligele<strong>de</strong>s betaltes<br />
Kolje noget bedre, me<strong>de</strong>ns Kvantiteten blev <strong>om</strong>trent s<strong>om</strong> i 1887. Men<br />
af Flyndre (Schollen) var Hidförselen næsten 1,600,000 Pund, saale<strong>de</strong>s <strong>om</strong>trent<br />
131 % större end i 1887; og <strong>de</strong>rved blev Anbringelsen paa Auktionsmarke<strong>de</strong>t<br />
af saadan fersk Fisk, s<strong>om</strong> sælges pun<strong>de</strong>vis, i<strong>de</strong>thele 2,423,000 Pund,<br />
över 52 % meer end i 1887.<br />
Auktionsmarke<strong>de</strong>ts Forsyning fra Udlan<strong>de</strong>t bestod fornemmelig af 222,172<br />
Pund Kolje, af Gjennemsnitspris 10"6 3 Pf. pr
692<br />
sig til Auktionsmarke<strong>de</strong>t, og selv disse faa for<strong>de</strong>tmeste ikke direkte, men<br />
gjennem Förbin<strong>de</strong>lser i Fredrikshavn og Lübeck; navnligen gjæl<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tte <strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n ferske svenske Sild.<br />
Foranledningen til at Salget hersteds af fersk Fisk har i en væsentlig<br />
Grad koncentreret sig i <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Auktionsfiskemarked, er at söge <strong>de</strong>els<br />
i vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Auktionators anerkjendte Driftighed og Duelighed og <strong>de</strong>els i<br />
<strong>de</strong>n Omstændighed, at Finkenwär<strong>de</strong>r-Fiskerne vare blevne enige i, af al <strong>de</strong>n<br />
Fisk, hvormed <strong>de</strong> fra Söen passere<strong>de</strong> Cuxhaven, at la<strong>de</strong> sælge en vis bety<strong>de</strong>lig<br />
Deel paa bemeldte Marked. Nyligen have <strong>de</strong> imidlertid, utilfredse med <strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>r hersken<strong>de</strong> Konkurrence, med Majoritet besluttet at ophæve <strong>de</strong>nne Overensk<strong>om</strong>st.<br />
De hamburgske Auktionsindretninger ere ogsaa efterhaan<strong>de</strong>n indförte i<br />
andre tyske Stae<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> Altona og Geestemün<strong>de</strong>, liges<strong>om</strong> saadanne paatænkes<br />
i Bremerhaven.<br />
Paa Altonas Auktionsmarked solgtes 1,285,091 Pund Fisk (<strong>de</strong>ri ikke indberegnet<br />
Skaldyr, Sild o. s. v.) til en Gjennemsnitspris af 16'6 Pf. pr Pund.<br />
Af svensk Sild forhandle<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r 6,180 Kasser, hvilke udbragtes til en Gjennemsnitspris<br />
af M. 5·21 pr Kasse. — I Geestemün<strong>de</strong>s Fiskehalle blev si<strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>ns Aabning <strong>de</strong>n 13 Juni f. A. indtil Aarets En<strong>de</strong> solgt 586,400 Pund Saltsöfisk<br />
for 103,781 Mark.<br />
I <strong>de</strong>n tyske Rigsdag blev Kegjeringens Forslag <strong>om</strong> Bevilgelse af 200,000<br />
Mark for Budgetaaret 1889—1890 til Saltsöfiskeriets Fremme eenstemmig<br />
bifaldt; og <strong>de</strong>r viste sig megen Stemning for ogsaa at tilstaa mere, saasnart<br />
saadant begjære<strong>de</strong>s. Det oplystes, at <strong>de</strong>r af <strong>de</strong> tidligere Bevillninger, nemlig<br />
for 1886—1887 100,000 M. og for hvert af <strong>de</strong> to senere Aar 200,000, altsaa<br />
tilsammen 500,000 M., var til Anskaffelse af södygtige Fartöier og af forbedre<strong>de</strong><br />
Fangstredskaber samt til Oprettelse af Anstalter for bedre Udnytning<br />
af Fiskene anvendt <strong>om</strong>tr. 180,000 Mark, hvoraf dog en<strong>de</strong>el kun til Laan;<br />
<strong>de</strong>rhos s<strong>om</strong> Un<strong>de</strong>rstöttelse af Gjensidigheds-Foreninger af Fiskere til Forsikring<br />
af Fartöier 106,500 Mark, til Un<strong>de</strong>rstöttelse af Fiskeriforeninger og<br />
navnligen af <strong>de</strong>n tyske Fiskeriforenings Sektion for Kyst- og Saltvandsfiskeri, til<br />
vi<strong>de</strong>nskabelige Un<strong>de</strong>rsögelser, praktiske Forsög, Publikationer, Instruktionsreiser<br />
m. m. 61,000 Mark m. v. Der hav<strong>de</strong>s endnu adskilligt tilovers til Anven<strong>de</strong>lse,<br />
og flere af Finkenwär<strong>de</strong>r-Fiskerne sögte paa Grund af sin daarligc Stilling<br />
<strong>om</strong> Un<strong>de</strong>rstöttelse af <strong>de</strong>t her nævnte Fond.<br />
De i min Aarsberetning for 1887 <strong>om</strong>haadle<strong>de</strong> da paatænkte storarte<strong>de</strong><br />
Anlæg af Fiskerihavne paa Öen Nor<strong>de</strong>rney samt paa <strong>de</strong>t nærliggen<strong>de</strong> Nord<strong>de</strong>ich,<br />
hvorfra <strong>de</strong>t aabne Hav i meget kort Tid kan naaes, og hvilke begge ligge<br />
bekvemt for flere Arter Fiskeri i Nordsöen, ere un<strong>de</strong>r Udförelse, forsaavidt<br />
angaar Nor<strong>de</strong>rney; <strong>de</strong>n östlige Havnedam <strong>de</strong>rsteds er allere<strong>de</strong> til<strong>de</strong>els færdig.<br />
Nor<strong>de</strong>rney bliver s<strong>om</strong> en Forpost mod Havet og Nord<strong>de</strong>ich Landstation, hvorfra<br />
Fångsten pr Jernbane vil föres ind i Lan<strong>de</strong>t. Allere<strong>de</strong> nu er Havnen ved<br />
Nor<strong>de</strong>rney nyttig; og Fiskefangsten i Nærhe<strong>de</strong>n <strong>de</strong>raf har just i <strong>de</strong>n nu forlöbne<br />
Vinter givet bety<strong>de</strong>ligt Udbytte. Af Ste<strong>de</strong>ts Chalupper anbragtes i <strong>de</strong>n<br />
sidste Oktober- og <strong>de</strong>n förste Novemberuge 131,000 Kg. Kolje og 1,100 Kg.<br />
Kabliau; <strong>om</strong> en enkelt Handlen<strong>de</strong> forsikres, at han fra l:e Oktober til Midten<br />
af Januar fra Nor<strong>de</strong>rney forsendte 180,000 Kg. af förstnævnte Fisksort.<br />
Geestemün<strong>de</strong>s Flaa<strong>de</strong> af Fiskedampskibe foröges jevnligen; saale<strong>de</strong>s löb i<br />
Januari d. A. to saadanne af Stabeln fra Værftet i Bremerhaven; ogsaa for<br />
Hamburgsk Begning er — s<strong>om</strong> til<strong>de</strong>els allere<strong>de</strong> ovenfor bemærket — bygget<br />
og bygges flere Dampskibe for Fiskeribedriften.<br />
Udbyttet af <strong>de</strong>t Em<strong>de</strong>nske Fiskeriselskabs Fartöier, hvis Antal nu er 17,
693<br />
var 14,430 Tön<strong>de</strong>r Sild eller 849 Tön<strong>de</strong>r pr Fartöi, imod 944 i 1887 og<br />
822 i 1886.<br />
Af Ansjos sees Indförselen fra Norge at have været kun 1,829 D. C,<br />
og saale<strong>de</strong>s bety<strong>de</strong>ligt mindre end i 1887, hvilket ligele<strong>de</strong>s hav<strong>de</strong> staaet tilbage<br />
for 1886 med Hensyn til <strong>de</strong>nne Artikel. Den betaltes en Tidlang temmelig<br />
godt, 23 til 26 Mark pr Halvtön<strong>de</strong>; dog sank Prisen senere. Fra Sverige<br />
k<strong>om</strong> gansko ubety<strong>de</strong>ligt.<br />
Fiskeguano hidförtes ligele<strong>de</strong>s fra Norge i mindre Kvantiteter end i 1887,<br />
nemlig kun 33,094 D. C. Det har været antaget, at Producenterne i <strong>1888</strong><br />
hav<strong>de</strong> vanskeligt ved at faa Raamaterialet förmålet säa tidligt, at <strong>de</strong>t kun<strong>de</strong><br />
k<strong>om</strong>me hid til Septembersæsonen; og <strong>de</strong>tte i Förening med Stigningen i Priserne<br />
paa Chilisalpeter og Peruguano foranledige<strong>de</strong> at ogsaa Fiskeguanoen<br />
fandt Afsætning til forbedre<strong>de</strong> Priser. Ud paa Hösten gik disse dog igjen<br />
noget ned.<br />
Hidförselen af törret og saltet Fisk sees at være gaaet op til över 90,000<br />
D. C, meget mere end i 1887 og tidligere Aar. Foranledningen hertil er<br />
vistnok i en væsentlig Grad givet ved <strong>de</strong> nye Dampskibslinier, s<strong>om</strong> i<strong>de</strong>ligen<br />
oprettes imellem Hamburg og fjernere, især oversöiske Pladse, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> tidligere<br />
bestaaen<strong>de</strong> foröge sine Expeditioner og opsöge en Mæng<strong>de</strong> mindre Havne,<br />
fornemmeügen i Brasilien og La Plata-Staterne, hvilke forhen laa u<strong>de</strong>nfor <strong>de</strong>n<br />
regelmæssige Færsel; thi herved by<strong>de</strong>s beqvemme Leilighe<strong>de</strong>r til at faa anbragt<br />
V<strong>år</strong>en i passen<strong>de</strong> Kvantiteter og til passen<strong>de</strong> Ti<strong>de</strong>r hos Kun<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r forhen<br />
ikke u<strong>de</strong>n Vanskelighe<strong>de</strong>r og större Udgifter kun<strong>de</strong> forsynes med <strong>de</strong>n. En<br />
stor Deel bliver kun expe<strong>de</strong>ret över Hamburg; men <strong>de</strong>r afsluttes dog ogsaa<br />
adskilligt her med <strong>de</strong> oversöiske Huse. Der var en Tidlang sidste Höst, at<br />
<strong>de</strong>r ikke kun<strong>de</strong> skaffes nok Dampskibe til at hidbringe <strong>de</strong> bestilte Partier<br />
Klipfisk fra Kristiansund. Prisen for <strong>de</strong>nne Artikel var i Aarets Begyn<strong>de</strong>lse<br />
M. 22 og M. 23 for 45 Kg. Pakning samt M. 28 for 58 Kg. Pakning, og<br />
i Löbet af Sæsonen gik disse Priser op til M. 23'50, 24" 50 og M. 29.<br />
Ogsaa i Stokfisk var Forretningen herover Ieven<strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t Afla<strong>de</strong>rne i Finmarken<br />
sælge en stor og kanske <strong>de</strong>n störste Deel af sin Vare igjennem hamburgsk<br />
Formidling. De betalte Priser opgives at have været gjennemsnitlig<br />
for Finmarkvare M. 40—44 og for Lofotvare M. 54—56. Af <strong>de</strong>nne Fisk<br />
föres en meget bety<strong>de</strong>lig Deel til Italien paa <strong>de</strong> herfra til Mid<strong>de</strong>lhavshavne<br />
udgaaen<strong>de</strong> Dampskibe.<br />
I Tyskland forbruges nu s<strong>om</strong> forhen ikke meget af <strong>de</strong> her <strong>om</strong>handle<strong>de</strong><br />
Fiskevarer, kun li<strong>de</strong>t u<strong>de</strong>nfor hvad <strong>de</strong>r sen<strong>de</strong>s til <strong>de</strong>t Indre af Lan<strong>de</strong>t, for at<br />
spises til Fasteti<strong>de</strong>n i <strong>de</strong>t katholske Rhinland, Westphalen og an<strong>de</strong>tsteds.<br />
Klipfiskens Kvalitet erkjen<strong>de</strong>s at have været meget god i <strong>1888</strong> paa Grund<br />
af gunstigt Veir un<strong>de</strong>r Törringen, hvorimod Stokfisken hav<strong>de</strong> foren<strong>de</strong>el Hdt af<br />
Kul<strong>de</strong>n.<br />
Trän. Beholdningerne af <strong>de</strong>nne Artikel vare ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse ikke<br />
bety<strong>de</strong>lige, 6,000 Tön<strong>de</strong>r brun og 9,500 Tön<strong>de</strong>r blank Vare, lidt mindre end<br />
i Begyn<strong>de</strong>isen af 1887 og bety<strong>de</strong>ligt ringere end ved Begyn<strong>de</strong>isen af <strong>de</strong> næstforegaaen<strong>de</strong><br />
Aar. De trykke<strong>de</strong> Priser fra 1887 hæve<strong>de</strong> sig udpaa Foraaret<br />
og stege vi<strong>de</strong>re ud paa S<strong>om</strong>meren, u<strong>de</strong>n at dog <strong>de</strong>nne Forbedring blev bety<strong>de</strong>lig<br />
for <strong>de</strong>n brune Träns Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Derimod blev Stigningen mere bemærkelig<br />
for <strong>de</strong> blanke Sorter, hvilket vel fornemmeligen hav<strong>de</strong> sin Grund i <strong>de</strong> daarlige<br />
Fangstefterretninger fra Newfoundland og an<strong>de</strong>tsteds samt <strong>de</strong>rpaa grun<strong>de</strong><strong>de</strong><br />
Spekulationer i Nordamerika. — Den opadgaaen<strong>de</strong> Retning paa Ver<strong>de</strong>nsmarke<strong>de</strong>t<br />
blev her noget modvirket af <strong>de</strong> mange billige Offerter fra Finmarken.
694<br />
Henimod Aarets Slutning betaltes her for god klar i Norge udbrændt Vare<br />
<strong>om</strong>tr. 41 M. u<strong>de</strong>n Fad iste<strong>de</strong>tfor 32 i Aarets Begyn<strong>de</strong>lse, for Haitran i smuk<br />
Kvalitet 38—39 M. og for blank Seitran 35—39 M. — Af Bottlenose og<br />
an<strong>de</strong>n Hvalfisktran k<strong>om</strong> kun ubety<strong>de</strong>ligt her, me<strong>de</strong>ns vel <strong>de</strong>t meste gik til England,<br />
hvor Priserne sto<strong>de</strong> höiere. Dette var Tilfæl<strong>de</strong>t ikke alene med <strong>de</strong>n<br />
norske Fångst, men formeentlig ogsaa med hvad <strong>de</strong>r fange<strong>de</strong>s af Fartöier fra<br />
Murmankysten, tilhören<strong>de</strong> to russiske Selskaber.<br />
Indförselen af brun Trän skal i Aarets Löb have været 25,000 Tön<strong>de</strong>r<br />
(i 1887 21,000) og af blank 32,000 Tön<strong>de</strong>r (i 1887 27,000); <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong><br />
Förråad ved Udgangen af <strong>1888</strong> opgives til 7,000 Tön<strong>de</strong>r brun og<br />
13,000 blank Trän.<br />
Af Damptran skal Forraa<strong>de</strong>t ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse kun have været 300<br />
og af raa Medieintran 200 Tdr. Un<strong>de</strong>r Indtrykket af at en bety<strong>de</strong>lig Produktion<br />
af Damptran skul<strong>de</strong> have fun<strong>de</strong>t Sted, gik Priserne <strong>de</strong>rpaa allere<strong>de</strong><br />
tidlig paa Aaret stærkt ned, lige indtil 57 Mark for bedste Vare, hæve<strong>de</strong> sig<br />
dog ud paa S<strong>om</strong>meren, holdt sig en Tidlang ved 60 Mark og gik si<strong>de</strong>n igjen<br />
noget ned. Indförselen af Damptran i Aarets Löb opgives til 5,000 Tön<strong>de</strong>r<br />
imod 3,800 i 1887. — Ogsaa af raa, for en stor Deel meget lys og klar<br />
Medieintran hidförtes meer end i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar, 3,000 Tön<strong>de</strong>r mod<br />
2,200 i 1887; ogsaa <strong>de</strong>nne gik i Begyn<strong>de</strong>isen, og da meget hidförtes fra Finmarken,<br />
stærkt ned, fra 54 indtil adskilligt un<strong>de</strong>r 40 Mark. Da dog finere<br />
Vare senere blev knap, steg Prisen noget, og <strong>de</strong>r betaltes indtil 46 M. Ved<br />
Aarets Udgang hav<strong>de</strong>s paa Lager 750 Tön<strong>de</strong>r Damptran og 200 Tön<strong>de</strong>r raa<br />
Medieintran.<br />
Paa Grund af Damptranens lave Pris var ogsaa Newfoundland billig; dog<br />
hæve<strong>de</strong> sig Prisen <strong>de</strong>rpaa efterhaan<strong>de</strong>n, for bedste Sort indtil 53 Mark. — Af<br />
Japantran k<strong>om</strong> her i <strong>1888</strong> kun li<strong>de</strong>t, og af Manhattan neppe noget. Derimod<br />
hidförtes og solgtes med Lethed en<strong>de</strong>el norsk Sil<strong>de</strong>tran, s<strong>om</strong> har konkurreret<br />
med Japantranen.<br />
I <strong>de</strong>n efter Foranledning af Han<strong>de</strong>l skammeren udgivne Priskurant <strong>de</strong>n<br />
31:te December opförtes norsk brun Levertran 34 M. og gul blank Torsketran<br />
45 samt Medieintran 53—54 Mark, Dampmedicintran i Blik 62 — 63<br />
Mark, alt pr norsk Tön<strong>de</strong>; svensk 3-Kronentran 55 Mark pr svensk Tön<strong>de</strong>;<br />
grönländsk klar Trän 43, hvid newfoundlandsk 53 og brun Garver- eller<br />
3-Kronentran 37 Mark, alt pr 100 Kg.<br />
Skind og Hu<strong>de</strong>r. Forretningen i disse Artikler vedblev liges<strong>om</strong> i <strong>de</strong> nærmest<br />
foregaaen<strong>de</strong> Aar at være mindre heldig for <strong>de</strong> fleste Sorters Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
Dette var saale<strong>de</strong>s navnligen Tilfæl<strong>de</strong>t med Kalveskind, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n större,<br />
tykke og tunge Vare i Almin<strong>de</strong>lighed ikke her hav<strong>de</strong> noget koulant Marked,<br />
me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>rimod lettere og mindre Skind fandt forholdsvis regelmæssig og god<br />
Afsætning. Baa<strong>de</strong> af svensk og norsk Vare var Indförselen bety<strong>de</strong>lig, nemlig<br />
resp. 984 og 416 D.-C, saale<strong>de</strong>s adskilligt större end i 1887; dog klage<strong>de</strong>s,<br />
maaske især for <strong>de</strong> norske Skinds Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, över at Priserne paa<br />
Produktionsste<strong>de</strong>rne stille<strong>de</strong>s for höit; hvad <strong>de</strong>r k<strong>om</strong> her af god, passen<strong>de</strong><br />
Vare blev imidlertid med temmelig Lethed disponeret, <strong>om</strong> <strong>de</strong>t end ikke betaltes<br />
fuldt ud til Sælgernes Tilfredshed. Kurlandske og andre russiske, ogsaa<br />
finske, Kalveskind k<strong>om</strong> her ligele<strong>de</strong>s i temmelig store Kvantiteter, og meget<br />
<strong>de</strong>raf fandtes at være tjenlig Vare samt solgtes med For<strong>de</strong>el; dog besvære<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>nne Omsætning i <strong>de</strong>n senere Deel af Aaret ved Stigningen af Bubelkursen.<br />
I <strong>1888</strong> var her liges<strong>om</strong> i 1887 stærk Sögning efter rö<strong>de</strong>, til Militærtornistre<br />
passen<strong>de</strong> Kalveskind. I Foraaret naae<strong>de</strong> endog Prisen paa <strong>de</strong>m et
695<br />
ganske usædvanlig höit Ståndpunkt; men <strong>de</strong>n gik snart igjen ned til <strong>de</strong>t Normale,<br />
da Behovet i <strong>de</strong>t Væsentlige var blevet dækket. — I Bukkeskind var,<br />
saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> overhove<strong>de</strong>t i <strong>de</strong> senere Aar, kun ringe Omsætning; af Gje<strong>de</strong>skind<br />
k<strong>om</strong> nogle, dog ikke bety<strong>de</strong>lige Partier fra Norge, og <strong>de</strong> fandt kun langs<strong>om</strong><br />
Afsætning. Af russiske k<strong>om</strong> her store Kvantiteter, men <strong>de</strong> kun<strong>de</strong> först<br />
ud paa Hösten sælges og kun til billige Priser. I Kidskind var Forretningen<br />
ret god, og en<strong>de</strong>el, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> fra Norge, solgtes rask, og s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t siges til noget<br />
stegne Priser. Faareskind hav<strong>de</strong> ret god Afsætning, især sværere Vare; <strong>de</strong><br />
k<strong>om</strong> fornemmeligen fra Danmark, ogsaa en<strong>de</strong>el fra Spanien og noget fra La-<br />
Plata og <strong>de</strong>t vestlige Sydamerika, hvilket dog kun afsattes til ringe Priser;<br />
<strong>de</strong>rimod blev Lammeskind <strong>de</strong>rfra til<strong>de</strong>els betalt höit, vistnok fordi Produktionen<br />
i La-Plata, hvorfra större Kvantiteter hidk<strong>om</strong> i tidligere Aar, var usædvanlig<br />
ringe i <strong>1888</strong>.<br />
For Reensdyrskind var Sögningen i Aarets Begyn<strong>de</strong>lse ikke syn<strong>de</strong>rlig; men<br />
da <strong>de</strong>t viste sig, at Tilförselen saavel fra Sverige s<strong>om</strong> Norge blev svag, opstod<br />
större Kjöbelyst, saa meget mere s<strong>om</strong> her ogsaa var temmelig knapt for Raadyrskind;<br />
og Afsætningen gik <strong>de</strong>rfor senere rask frahaan<strong>de</strong>n. I <strong>de</strong>n nu forlöbne<br />
Vinter har en<strong>de</strong>l Reensdyr, slagte<strong>de</strong> men med Skind og Horn paa, passeret<br />
herigjennem til Berlin. — Af salte<strong>de</strong> Sælhundskind k<strong>om</strong>, liges<strong>om</strong> i 1887, kun<br />
ubety<strong>de</strong>lige Partier fra Norge, hvilke liges<strong>om</strong> en<strong>de</strong>el fra Archangel og Grönland<br />
samt Nordamerika, solgtes til ret go<strong>de</strong> Priser. — For Hvidfiskehu<strong>de</strong>r,<br />
s<strong>om</strong> i 1887 afsattes med For<strong>de</strong>el, var her ogsaa i <strong>1888</strong> et gunstigt Marked;<br />
og Priserne vare en Tidlang stigen<strong>de</strong>, men senere gik <strong>de</strong> igjen ned endog un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>t Niveau, hvorpaa <strong>de</strong> sto<strong>de</strong> i Aarets Begyn<strong>de</strong>lse.<br />
Det herværen<strong>de</strong> Marked for oversöiske Hu<strong>de</strong>r viste sig meer end almin<strong>de</strong>lig<br />
livlig og Indförselen var meget bety<strong>de</strong>lig, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n nemlig anslaaes til<br />
<strong>om</strong>trent 1,410,000 St. og 13,400 Baller, imod 1,345,000 St. og 13,000 Baller<br />
i 1887, i hvilket sidste Aar dog ogsaa Indförselen hav<strong>de</strong> været usædvanlig stor.<br />
Uagtet her hav<strong>de</strong> været et anseeligt Lager fra <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> Aar (nemlig<br />
110,000 St.), fandtes ved Udgangen af <strong>1888</strong> et ganske li<strong>de</strong>t Förråad, nemlig<br />
kun <strong>om</strong>trent 42,000 St. — Hamburg har i<strong>de</strong>thele fuldstændigen opretholdt sin<br />
Stilling s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>ligste Pläds paa <strong>de</strong>t europeiske Kontinent for Omsætningen<br />
af <strong>de</strong>nne Artikel, og Gevinstresultaterne ansaaes tillige bedre end i tidligere<br />
Aar. Men for flere Sorter sank Priserne ret bety<strong>de</strong>ligt, saale<strong>de</strong>s for<br />
torre vestindiske, mexikanske og centralamerikanske Hu<strong>de</strong>r, hvoraf hidförtes<br />
<strong>om</strong>trent 150.000 St., indtil <strong>om</strong>trent 12 % ; törsalte<strong>de</strong> Ceara, Pernambuco og<br />
Bahia Hu<strong>de</strong>r (hvoraf indförtes 122,000 St.) gik ligele<strong>de</strong>s ned, <strong>de</strong> to förste<br />
7, <strong>de</strong> sidste til en Tid endog indtil 16 % ; torre Rio Gran<strong>de</strong>, hvoraf hidförtes<br />
121,000 St., saavels<strong>om</strong> salte<strong>de</strong> Rio Gran<strong>de</strong>, hvoraf hidförtes 138,000, trykke<strong>de</strong>s<br />
ligele<strong>de</strong>s noget ned, <strong>de</strong> sidste endog m<strong>om</strong>entant indtil 15 %. Lignen<strong>de</strong><br />
kan siges <strong>om</strong> salte<strong>de</strong> Buenos Ayres, River Platå, Sala<strong>de</strong>ro og Mata<strong>de</strong>ro Hu<strong>de</strong>r,<br />
hvoraf hidförtes <strong>om</strong>trent 120,000 St.; men <strong>de</strong>t fremhæves stærkt for disses<br />
Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, at stedse en temmelig fast Stemning gjor<strong>de</strong> sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> for<br />
<strong>de</strong>n go<strong>de</strong> og kraftige Vare selv til temmelig höie Priser, ine<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> ringere<br />
og fla<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r overhove<strong>de</strong>t kun vanskelig kun<strong>de</strong> sælges. Rask Afsætning fandt<br />
salte<strong>de</strong> Rio Janeiro Hu<strong>de</strong>r, hvoraf i <strong>1888</strong> hidförtes 32,000 St., efteråt <strong>de</strong>t<br />
Hamburgske Marked i længere Tid kun fra an<strong>de</strong>n Haand, navnligen över Havre,<br />
hav<strong>de</strong> været forsynet med <strong>de</strong>nne Vare. Ogsaa torre China Hu<strong>de</strong>r bleve stærkt<br />
sögte, mindre <strong>de</strong>rimod (ialfald i <strong>de</strong>n senere Deel af Aaret) <strong>de</strong> salte<strong>de</strong> Japan<br />
Hu<strong>de</strong>r, hvoraf her ligele<strong>de</strong>s k<strong>om</strong> en<strong>de</strong>el, saavels<strong>om</strong> næsten 100,000 afrikanske<br />
Hu<strong>de</strong>r (Zanzibar og Madagaskar). — Af salte<strong>de</strong> samt af torre Hestehu<strong>de</strong>r k<strong>om</strong><br />
tilsammen <strong>om</strong>trent 250,000.
696<br />
Is. Aaret var ikke heldigt for Indförsel af <strong>de</strong>nne Artikel, da her i <strong>de</strong>ss<br />
Begyn<strong>de</strong>lse hav<strong>de</strong> været tilstrækkelig Anledning til at opsamle ret god Is i<br />
Hamburgs umid<strong>de</strong>lbare Nærhed. Ogsaa <strong>de</strong>n nu forlöbne Vinter har givet lignen<strong>de</strong><br />
Leilighed <strong>de</strong>rtil, endogsaa allere<strong>de</strong> i November Maaned. Aktieselskabet<br />
»Hamburger Eiswerke», s<strong>om</strong>, efteråt <strong>de</strong>ts Bestræbelser for at fabrikere KunStis<br />
for flere Aar si<strong>de</strong>n vare mislykke<strong>de</strong>, si<strong>de</strong>n en Tidlang var forsynet med<br />
norsk Is, har i <strong>de</strong> seneste Aar Ia<strong>de</strong>t sig nöie med tysk Is, fornemmelig fra<br />
<strong>de</strong>n lille i Elben ndfly<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Flod Bille, og har nylig bere<strong>de</strong>t sig et större Virkefelt<br />
ved at forpagte et li<strong>de</strong>t Vand »Diebsteich» ved Altona. Dets Direktion<br />
erklærer i sin seneste Aarsberetning, at Vinteren <strong>1888</strong>—1889 har forsynet<br />
Selskabet med »fortrinlig» Is. Udbyttet af <strong>de</strong>ss Issalg i <strong>1888</strong> var noget större<br />
end i 1887, og <strong>de</strong>r blev saale<strong>de</strong>s, uagtet stedfun<strong>de</strong>n Stigning af Arbeidslön<br />
m. m., Adgang til efter passelige Afskrivninger og efter Afsætning af et Belöb<br />
til Förnyelse af Ishuse samt andre Forbedringer at ud<strong>de</strong>le 7'/a % Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
til Aktionærerne.<br />
Spiritus. Forretningen i <strong>de</strong>nne Artikel led i Aarets Löb til<strong>de</strong>els un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong> samme uheldige Indfiy<strong>de</strong>lser s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> i 1887 hav<strong>de</strong> gjort sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>,<br />
navnligen un<strong>de</strong>r Fölgerne af <strong>de</strong>n nye tyske Bræn<strong>de</strong>vinskat. Den mangle<strong>de</strong><br />
tilstrækkelig Afsætning in<strong>de</strong>n Lan<strong>de</strong>t selv, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n af Frankrig i 1887 un<strong>de</strong>r<br />
Frygten for Oversvömmelse af tysk Spiritus provisorisk vedtagne Forhöielse<br />
af Indförselstol<strong>de</strong>n vedblev at opkræves; og hvad Spanien angik, paavirke<strong>de</strong>s<br />
man i <strong>de</strong> förste Maane<strong>de</strong>r af Rygterne <strong>om</strong> forestaaen<strong>de</strong> gunstige Forandringer<br />
i <strong>de</strong>ts nye Bræn<strong>de</strong>vins-Skatlovgivning, hvorefter i Aarets sidste Halv<strong>de</strong>el, da<br />
<strong>de</strong>tte Haab var skuffet, Exporten <strong>de</strong>rhen næsten ganske hvile<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r Trykket<br />
af bemeldte, da ikrafttraadte nye Konsumskatlov. Og hertil k<strong>om</strong>, at allere"<strong>de</strong><br />
fra September af Forbere<strong>de</strong>lserne i Hamburg for Toldtilslutningen, hvilken indsaaes<br />
at ville udöve en mere dybtgriben<strong>de</strong> Indfly<strong>de</strong>lse paa Spiritusforretningen<br />
end maaske paa Omssetningen i nogen an<strong>de</strong>n Masseartikel, i saa höi Grad optog<br />
alle <strong>de</strong> nærmest interessere<strong>de</strong> Kredses Opmærks<strong>om</strong>hed, at Foretagelseslysten<br />
vel endogsaa i en vis Grad led <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r, me<strong>de</strong>ns Istandbringelsen af <strong>de</strong> fornödne<br />
nye teehniske Indretninger med forskjellige <strong>de</strong>rmed i Förbin<strong>de</strong>lse staaen<strong>de</strong><br />
Arrangements beskjæftige<strong>de</strong> Fabrikanterne i længere Tid.<br />
Det var un<strong>de</strong>r disee Omstændighe<strong>de</strong>r saavels<strong>om</strong> ogsaa af andre Grun<strong>de</strong><br />
naturligt, at Hidförselen blev noget mindre end i <strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar,<br />
nemlig kun 98,000 Fa<strong>de</strong> imod <strong>om</strong>trent 120,000 i 1887 og 146,000 i 1886;<br />
men i sidstnævnte Aar var ogsaa Hidförselen usædvanlig stor; i 1885 var <strong>de</strong>n<br />
107,000 Fa<strong>de</strong>. Denne Formindskelse i <strong>1888</strong> skal <strong>de</strong>rhos fornemmelig have<br />
hidrört ikke fra mindre Indgang fra Udlan<strong>de</strong>t, men fra at <strong>de</strong>r hidsendtes mindre<br />
fra <strong>de</strong>t tyske Toldforeningsgebet; og <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n kan bemærkes, at i <strong>1888</strong> var<br />
kun <strong>om</strong>trent 16,000, men i 1887 <strong>om</strong>trent 30,000 Fa<strong>de</strong> Speditionsgods, saa at<br />
her i begge Aar forarbei<strong>de</strong><strong>de</strong>s saa temmelig samme Kvantum. At Omsætningen<br />
ikke gik meer tilbage end Tilfæl<strong>de</strong>t var, hav<strong>de</strong> vistnok foren<strong>de</strong>l sin Grund<br />
i, at Udförselen fra Nordamerika bety<strong>de</strong>ligen indskrænke<strong>de</strong>s, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>rhos Katastrofen<br />
i Karlshamn aabne<strong>de</strong> Udsigt til at blive fri for en Konkurrence, s<strong>om</strong><br />
fandtes besværlig ikke allene ved Afsætningon i Spanien, men ogsaa ved Indkjöbet<br />
af Raamaterial i Rusland. — I<strong>de</strong>thele viste <strong>de</strong>t sig ogsaa i <strong>1888</strong>, at<br />
Hamburgs Stilling s<strong>om</strong> Ver<strong>de</strong>nsmarked for Brsen<strong>de</strong>vins<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en konsoli<strong>de</strong>res,<br />
saa at navnligen <strong>de</strong> herfra udgaaen<strong>de</strong> Noteringer ere af Vigtighed for næsten<br />
alle oversöiske Pladse. Me<strong>de</strong>ns man saale<strong>de</strong>s hav<strong>de</strong> go<strong>de</strong> Forhaabninger for<br />
Fremti<strong>de</strong>n, gjaldt Saadant ogsaa især forsaavidt angaar Forbin<strong>de</strong>lserne med Spanien,<br />
i<strong>de</strong>t man fortröste<strong>de</strong> sig til, at en Revision af <strong>de</strong>n ifjor indförte Konsumskatlov<br />
vil indtræ<strong>de</strong>. Det forudsattes, at <strong>de</strong> Forhol<strong>de</strong>, hvori Viin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en <strong>de</strong>r-
697<br />
steds befin<strong>de</strong>r sig, vil<strong>de</strong> frembringe Forandringer, g<strong>om</strong> kun<strong>de</strong> k<strong>om</strong>me <strong>de</strong>n tyske<br />
Spritindustri tilgo<strong>de</strong>. Da Tol<strong>de</strong>n og Fabrikationsskatten for <strong>de</strong>n Sprit, s<strong>om</strong> tilsættes<br />
<strong>de</strong> spanske Vine, ikke godtgjöres ved disses Udförsel, hav<strong>de</strong> man — s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>t paastaaes — fornemmeligen for <strong>de</strong> Vines Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> skul<strong>de</strong> exporteres<br />
til Amerika, grebet til at före <strong>de</strong>m först til franske Havne og <strong>de</strong>r<br />
tilsætte Spriten, i<strong>de</strong>t ifölge <strong>de</strong>n franske Lovgivning Indförselstold (og formentlig<br />
ogsaa an<strong>de</strong>n Skat) paa <strong>de</strong>nne Artikel godtgjöres ved Udförselen; men med<br />
Hensyn hertil opsto<strong>de</strong> Hindringer i Frankrig paa Grund af Vanskelighe<strong>de</strong>n af<br />
at skjelne mellem <strong>de</strong> spanske og <strong>de</strong> italienske Vine, hvilke sidste un<strong>de</strong>r Toldkrigen<br />
mellem Frankrig og Italien laa un<strong>de</strong>r DifFerentialtold; og s<strong>om</strong> Fölge<br />
<strong>de</strong>raf synes <strong>de</strong> spanske Viinhandleres Stilling at være uboldbar, i<strong>de</strong>t blandt an<strong>de</strong>t<br />
Italienerne benytte <strong>de</strong>res Forlegenhed til at indtage <strong>de</strong>res Pläds blandt <strong>de</strong> sydamerikanske<br />
Kun<strong>de</strong>r.<br />
Indförselen hertil fra Sverige skal have været 1,861 Fa<strong>de</strong> direkte samt 12<br />
Fa<strong>de</strong> över Lübeck; fra Norge 79 Fa<strong>de</strong>. I 1887 skal Indförselen fra Sverige över<br />
Lübeck have været 272 Fa<strong>de</strong>, samt <strong>de</strong>n direkte Indförsel fra begge Kiger været<br />
3,566 Fa<strong>de</strong>. Hovedimporten var liges<strong>om</strong> forhen fra Spritforædlingsbolaget i<br />
Karlshamn og bestod hovedsageligen i rektificeret Sprit af forskjellige Kvaliteter,<br />
me<strong>de</strong>ns en ringere Deel bestod af un<strong>de</strong>rordne<strong>de</strong> Sorter, Alkohol og Fuselolie.<br />
Af <strong>de</strong>n rektificere<strong>de</strong> Vare gik nogle hundre<strong>de</strong> Fa<strong>de</strong> över i herværen<strong>de</strong> Exportfabrikanters<br />
Hæn<strong>de</strong>r, me<strong>de</strong>ns et bety<strong>de</strong>ligt Kvantum, antageligen noget över 1,100<br />
Fa<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> var lagret her ved Havnen for Konsignateurernes Regning, gik tilgrun<strong>de</strong><br />
ved en Il<strong>de</strong>brand. — Fra Norge exportere<strong>de</strong>s hertil i Aarets Begyn<strong>de</strong>lse<br />
nogle sinaa Partier <strong>de</strong>els raa, <strong>de</strong>els rektificeret Sprit saavels<strong>om</strong> Fuselolie;<br />
<strong>de</strong>rimod foranledige<strong>de</strong> Forventningen <strong>om</strong> Toldforhöielse <strong>de</strong>rsteds, at <strong>de</strong>r i Foraaret<br />
i stor Hast expe<strong>de</strong>re<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rhen herfra vel et Par Hundre<strong>de</strong> Fa<strong>de</strong> raa<br />
Potetesspiritus. Efteråt Toldforhöielsen i April var indtraadt, ophörte <strong>de</strong>tte;<br />
dog blev ogsaa noget sendt <strong>de</strong>rhen henimod Aarets Udgang.<br />
Priserne paa Spiritus pro loco bevæge<strong>de</strong> sig her i Aaret <strong>1888</strong> in<strong>de</strong>n temmelig<br />
snevre Grændser, nemlig imellem M. 19 og 2 4'2 5 for god raa Kartoffelspiritus,<br />
indbefattet go<strong>de</strong> Jernbaandfa<strong>de</strong>. Det laveste Ståndpunkt naae<strong>de</strong>s i Slutningen<br />
af Februar; senere indtraadte en stigen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>ns, indtil <strong>de</strong>r i Mai<br />
betaltes M. 23'2 5, især<strong>de</strong>leshed foranlediget ved at Spanien forsyne<strong>de</strong> sig, fordi<br />
Terminen for Skatteforhöielsen nærme<strong>de</strong> sig. Da disse Afskibninger ophörte,<br />
gik Priserne rask tilbage til 20 M. og bleve med ringe Forandringer staaen<strong>de</strong><br />
paa <strong>de</strong>tte Ståndpunkt, indtil <strong>de</strong> henimod Midten af September gik op til <strong>de</strong>t<br />
ovennævnte Maximum, i<strong>de</strong>t da Tilförslerne fra Rusland ophörte eller ialfald<br />
indskrænke<strong>de</strong>s, vel især paa Grund af Rubelkursens Forbedring; <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n foregik<br />
da spekulative Kjöb un<strong>de</strong>r Indtrykket af Bevægelsen paa Kornmarke<strong>de</strong>t<br />
og af <strong>de</strong> mindre go<strong>de</strong> Udsigter for Poteteshösten i Tyskland. Senere gik Priserne<br />
paany tilbage, da <strong>de</strong>r ikke igjen k<strong>om</strong> Liv i Exporten til Spanien, me<strong>de</strong>ns<br />
man <strong>de</strong>rhos i <strong>de</strong> store Lagere hav<strong>de</strong> Opfordring til Salg, for i rotte Tid at<br />
undgaa Konkurrencen med <strong>de</strong>t nyindk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Produkt. Ved Aarets Udgang<br />
stod Prisen i 20 à 20 6 /8 Mark, saale<strong>de</strong>s över to Mark lavere end i Aarets<br />
Begyn<strong>de</strong>lse, og <strong>de</strong>t uagtet <strong>de</strong>t viste sig, at Broen<strong>de</strong>ridriften i <strong>de</strong> fornemmeligen<br />
i Betragtning k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t östlige Europa neppe naae<strong>de</strong> op til meer end<br />
<strong>de</strong>t halve Omfång af hvad <strong>de</strong>n hav<strong>de</strong> hävt i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar, me<strong>de</strong>ns<br />
Poteterne til<strong>de</strong>els vare knappe og <strong>de</strong>rhos sögtes til temmelig höie Priser af<br />
Stivelse-Industrien.<br />
I <strong>de</strong>n seneste Tid höres nogen Klage över, at ifölge <strong>de</strong>n nyeste officielle<br />
Varefortegnelse Fuselolie, s<strong>om</strong> forhen behandle<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> toldfri, nu maa fortol<strong>de</strong>s<br />
s<strong>om</strong> Bræn<strong>de</strong>vin, hvis <strong>de</strong>t har en Alkoholgehalt af 10 Volumprocent eller mere.
698<br />
De herværen<strong>de</strong> Spritfabrikanter vare i<strong>de</strong>thele vel beskjæftige<strong>de</strong>, fornemmeligen<br />
i Aarets förste Deel un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n stærke Export til Spanien. Ogsaa i<br />
<strong>de</strong>n sidste Halv<strong>de</strong>el var Driften til sine Ti<strong>de</strong>r ganske livlig, væsentlig for Tilfredsstillelse<br />
af oversöisk Behov.<br />
Den i <strong>de</strong> senere Aar til Bety<strong>de</strong>nhed naae<strong>de</strong> Hidförsel af Steen, især<br />
Brolægningssteen, sees ikke at være steget i <strong>1888</strong> fra Sverige, men ret bety<strong>de</strong>ligt<br />
fra Norge.<br />
Forretningen i Tjære har i <strong>de</strong> senere Aar næsten ganske vendt sig bort<br />
fra Hamburg, forsaavidt at ikke direkte Ladninger med <strong>de</strong>nne Artikel dirigeres<br />
hid, fordi <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Udgifter for Lagring o. s. v. stille sig for höit; <strong>de</strong>n<br />
k<strong>om</strong>mer dog — for en stor Deel över Lübeck — til Harburg og Altona, for<br />
at udskibes herfra til alle Si<strong>de</strong>r, til Amur saavels<strong>om</strong> til Kalifornien, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n<br />
ved Stykgodsladninger leverer et billigt og överalt anven<strong>de</strong>ligt Udfyldningsmaterial.<br />
I Aaret 1881 hav<strong>de</strong> jeg Andledning til at indberette <strong>om</strong> Klager över <strong>de</strong><br />
fra visse Egne i <strong>de</strong>t nordlige Sverige hidk<strong>om</strong>ne Tjæretön<strong>de</strong>r og <strong>de</strong>res Indhold<br />
med Hensyn til Maal og Vragning, hvilke Klager antoges at have hävt ska<strong>de</strong>lig<br />
Ljdfly<strong>de</strong>lse paa Salget her, navnligen af Piteå-Tjæren. Derefter blef truffet<br />
Foranstaltninger i Piteå til Sikrelse mod disse Ulemper, og efteråt <strong>de</strong>t Væsentligste<br />
<strong>de</strong>sangaaen<strong>de</strong> var blevet bekjendtgjort her, antoges <strong>de</strong>n go<strong>de</strong> Mening<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong>nne Vare at være gjenoprettet. Imidlertid er <strong>de</strong>r, efteråt overhove<strong>de</strong>t<br />
Piteå-Tjæren i længere Tid skal have holdt sig borte fra Elbhavnene saavels<strong>om</strong><br />
fra Lübeck, nu igjen fremk<strong>om</strong>met stærke Beskyldninger imod <strong>de</strong>n af samme<br />
Art s<strong>om</strong> tidligere.<br />
Af Öl hidförtes fra Sverige kun ubety<strong>de</strong>ligt, men fra Norge 8,521 Hl.<br />
anslaaet til en Værdi af <strong>om</strong>trent 535,000 Mark, og saale<strong>de</strong>s lidt mere end i<br />
<strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar. Det hele var dog, s<strong>om</strong> sædvanligt, næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>stineret til fjernere, for<strong>de</strong>tmeste oversöiske Havne, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t naae<strong>de</strong><br />
enten ved direkte Udförsel herfra til disse eller över europæiske, til<strong>de</strong>els mid<strong>de</strong>lhavske<br />
Pladse. Den hamburgake Bryggerivirks<strong>om</strong>hed har vedblevet at udvikle<br />
sig efter en ret storarted Maalestok; <strong>de</strong>t ene store Bryggeri oprettes<br />
efter <strong>de</strong>t an<strong>de</strong>t, og <strong>de</strong> allere<strong>de</strong> tidligere bestaaen<strong>de</strong> Etablissementers seneste Aarsberetninger<br />
udtalte sig næsten alle gunstigen <strong>om</strong> <strong>de</strong>n stedfundne Virks<strong>om</strong>hed,<br />
i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> betegne<strong>de</strong> Udbyttet s<strong>om</strong> ret tilfredsstillen<strong>de</strong>, uagtet <strong>de</strong>n länge Vinter<br />
og <strong>de</strong>n ugunstige S<strong>om</strong>mer hav<strong>de</strong> hävt en ska<strong>de</strong>lig Indvirkning paa Afsætningen,<br />
og Priserne paa Humle og Malt vare stigen<strong>de</strong>. Et af disse Bryggerier hav<strong>de</strong><br />
at opvise en Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> af 16 %, et an<strong>de</strong>t af 12V3, to hvert af 10 %", andre<br />
af resp. 9, 8 og 7 1 /, %• Exporten fandtes at have været livlig og voxen<strong>de</strong><br />
(saale<strong>de</strong>s t. Ex. til Japan <strong>de</strong>t Nidobbelte mod 1884), uagtet Konkurrencen paa<br />
oversöiske Ste<strong>de</strong>r, fornemmeligen med disses egne, men for<strong>de</strong>tmeste af Tyskere<br />
anlagte og bestyre<strong>de</strong> Bryggerier, fin<strong>de</strong>s höist generen<strong>de</strong>. Exporten herfra, s<strong>om</strong><br />
i 1885 var 357,000 og i 1886 371,000 D.-C, belöb sig i 1887 til 437,000<br />
D.-C, hvoraf næsten <strong>de</strong>t Halve til Brasilien og andre sydamerikanske Lan<strong>de</strong><br />
samt Mellemamerika og Vestindien, hvortil <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n k<strong>om</strong> meget, s<strong>om</strong> gik <strong>de</strong>rhen<br />
över England; og <strong>de</strong>n vil vistnok vise sig at være i <strong>1888</strong> steget y<strong>de</strong>rligere,<br />
<strong>om</strong> end maaskee ikke i lignen<strong>de</strong> Forhold s<strong>om</strong> i sidstnævnte Aar. Værdien<br />
af <strong>de</strong>t i 1887 herfra Udskibe<strong>de</strong> anslaaes til <strong>om</strong>tr. 3 4 /5 Million Mark.<br />
Dette Öl har dog paa flere oversöiske Ste<strong>de</strong>r vseret beskyldt for at være salicylholdigt<br />
og saale<strong>de</strong>s blevet rammet af <strong>de</strong> i en Række Stater udk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Bestemmelser mod sundhedsfarlige Næringsmidler. I Montevi<strong>de</strong>o skal endog<br />
alt europæisk Öl, <strong>de</strong>riblandt ogsaa saadant fra <strong>de</strong> förste og mest ansee<strong>de</strong> tyske<br />
Bryggerier, være blevet anholdt s<strong>om</strong> salicylholdigt, saa at Indförselen <strong>de</strong>r ganske<br />
maatte indstilles. Det hamburgake Han<strong>de</strong>lskammer har i <strong>de</strong>n Anledning begjæret
699<br />
nærmere Un<strong>de</strong>rsögelse i <strong>de</strong>n tyske öludförsels Interesse, i<strong>de</strong>t man hav<strong>de</strong> Mistanke<br />
<strong>om</strong>, at <strong>de</strong>r ikke var viist tilbörlig Upartiskhed.<br />
Kornvarer. Den Hamburgske Kornforretning var i Aarets Begyn<strong>de</strong>lse mat<br />
liges<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t næst foregaaen<strong>de</strong> Aar; men da Vinteren trak långt ud, viate sig<br />
en vis Knaphed og en ret livlig Omsætning fandt da Sted. Senere, da <strong>de</strong>n<br />
länge Regnperio<strong>de</strong> true<strong>de</strong> med en daarlig Höst her liges<strong>om</strong> i Slörste<strong>de</strong>len af<br />
Europa, stege Priserne stærkt, i<strong>de</strong>t navnligen Hve<strong>de</strong>n og Rugen led un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
mislige Veir. Indtil ud i Oktober, da Indtræ<strong>de</strong>lsen i Toldforeningen fandt<br />
Sted, forsyne<strong>de</strong> man sig for Pladskonsumen med u<strong>de</strong>ndlandsk Produkt, men<br />
si<strong>de</strong>n var man selvfölgeligen meest henvist til <strong>de</strong>n tyske Vare.<br />
Hvad specielt Hve<strong>de</strong> angik, indförtes i <strong>de</strong>n förste Deel af Aaret bety<strong>de</strong>lige<br />
Kvantiteter, saavel fra Nord- og Sydamerika s<strong>om</strong> fra Rusland, i en væsentlig<br />
Grad for Oprethol<strong>de</strong>lse af Meelexporten. Senere hen indskrænke<strong>de</strong> Kjöbelysten<br />
sig for en stor Deel til Sherrifhve<strong>de</strong> fra Mag<strong>de</strong>burger- og Saale-Bgnen. Ten<strong>de</strong>nsen<br />
var i Almin<strong>de</strong>lighed opadgaaen<strong>de</strong>, og Priserne paa god in<strong>de</strong>nlandsk Hve<strong>de</strong><br />
stille<strong>de</strong> sig ved Aarets Udgang <strong>om</strong>trent 30 Mark pr 1,000 Kg. höiere end i<br />
Slutningen af 1887, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> nemlig naae<strong>de</strong> Mark 198—205.<br />
Den Knaphed, <strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> ovenfor bemærket, fandt Sted henimod Vinterens<br />
Slutning i <strong>1888</strong>, ogsaa paa Rugmarke<strong>de</strong>t, og s<strong>om</strong> for <strong>de</strong>nnes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> endog<br />
vist sig i en usædvanlig Grad, bevirke<strong>de</strong> dog kun ringe og <strong>de</strong>rhos kortvarig<br />
Prisstigning sammenlignet med <strong>de</strong>n, <strong>de</strong>r senere foranledige<strong>de</strong>s ved <strong>de</strong><br />
daarlige Höstudsigter. In<strong>de</strong>nlandsk Rug gik da op fra 125 til 175 Mark,<br />
samt russisk fra 80 til 115, rigtignok kun for en kort Tid. Berlinske Huse<br />
trak, fornemmeligen til Afvikling af Terminengagements, bety<strong>de</strong>lige Kvantiteter<br />
över Hamburg fra <strong>de</strong>t sorte Hav, hvilke da efter Omstændighe<strong>de</strong>rne enten<br />
solgtes her eller disponere<strong>de</strong>s til Indlan<strong>de</strong>t. Selv efter Toldtilslutningen, og<br />
saale<strong>de</strong>s uagtet <strong>de</strong> 50 Mark Told, gik meget <strong>de</strong>raf över i Konsumen her og<br />
i Omegnen, da <strong>de</strong> tyske Sorters mindre go<strong>de</strong> Beskaffenhed gjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t nödvendigt<br />
at blan<strong>de</strong> <strong>de</strong>m op med tor Vare. Desu<strong>de</strong>n kjöbte Möllerne russiske Sorter<br />
for sit Exportmeel. Trangen til Rug gjor<strong>de</strong> sig <strong>de</strong>rhos saa meget mere fölelig,<br />
s<strong>om</strong> ogsaa Potetesavlen var for en stor Deel mid<strong>de</strong>lmaadig. — Tysk Rug notere<strong>de</strong>s<br />
i Slutningen af 1887 indtil Mark 128, i Slutningen af <strong>1888</strong> 165—175.<br />
I Byg, og navnligen Maltbyg, var Forretningen i Aarets förste Halv<strong>de</strong>el<br />
kun ringe; men senere blev Omsætningen ganske bety<strong>de</strong>lig, da trods Regnet<br />
Kvaliteten af Saalebygget, liges<strong>om</strong> af <strong>de</strong> böhmiske og mähriske Sorter, blev<br />
meget tilfredsstillen<strong>de</strong>. Udsigterne syntes saa meget mere opmuntren<strong>de</strong>, s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>t fugtige Veir i England vedblev ud paa Hösten. Dog bedre<strong>de</strong> <strong>de</strong>t sig ogsaa<br />
<strong>de</strong>rsteds saa betids, at en god Deel af <strong>de</strong>t <strong>de</strong>r producere<strong>de</strong> Byg fandtes<br />
brugeligt til Maltniag, saa at man mindre behöve<strong>de</strong> <strong>de</strong>t tyske og <strong>de</strong>t österrigske,<br />
hvilke Sorter ogsaa ved sine stegne Priser bleve Gjenstand for mindre<br />
Begjær. Ikke <strong>de</strong>st<strong>om</strong>indre gik anseelige Kvantiteter herfra <strong>de</strong>rhen, me<strong>de</strong>ns<br />
ogsaa herværen<strong>de</strong> Malterier og Bryggerier bleve vel forsyne<strong>de</strong>. Saalebyg notere<strong>de</strong>s<br />
her i Slutningen af 1887 Mark 150—180, ved Udgangen af <strong>1888</strong><br />
190—225.<br />
Af russisk Byg s<strong>om</strong> Fo<strong>de</strong>rstof indförtes ganske bety<strong>de</strong>ligt, i<strong>de</strong>t samme anbefale<strong>de</strong><br />
sig baa<strong>de</strong> ved sin go<strong>de</strong> Kvalitet og sin Billighed saavels<strong>om</strong> ved mo<strong>de</strong>rat<br />
Told; <strong>de</strong>rtil k<strong>om</strong>, at <strong>de</strong>ts Konkurrent til saadan Benyttelse, Mais, paa<br />
Grund af <strong>de</strong>n knappe Höst i 1887 baa<strong>de</strong> i Amerika, Rusland og Ungarn, holdt<br />
sig temmelig höit i Pris, hvilket dog i <strong>de</strong>n seneste Deel af <strong>1888</strong> forandre<strong>de</strong><br />
8ig paa Grund af <strong>de</strong>t da stedfundne store Höstudbytte i Amerika.<br />
Af Havre fandt s<strong>om</strong> sædvanligt en<strong>de</strong>el Indförsel Sted, fornemmelig fra Rusland<br />
og Böhmen, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n höie Told, Mark 4 pr 100 Kg., holdt <strong>de</strong> meck-
700<br />
lenbnrgske og andre tyske Sorter i for höi Pris förend Toldtilslutningen. Efter<br />
<strong>de</strong>nne blev Forhol<strong>de</strong>t selvfölgelig et an<strong>de</strong>t; og <strong>de</strong> tyske Sorter k<strong>om</strong> da igjen<br />
i Betragtning. Den nye Hösts daarlige Beskaffenhed foranledige<strong>de</strong> dog, at selv<br />
da <strong>de</strong> fremme<strong>de</strong> Sorter ikke kun<strong>de</strong> stænges ganske u<strong>de</strong>. Tysk Havre, s<strong>om</strong> i<br />
Slutningen af 1887 koste<strong>de</strong> indtil 125 Mark, holdtes her ved Udgangen af<br />
<strong>1888</strong> i Mark 152—170.<br />
Indförsel af Havre fra Sverige og Norge sees ikke at have fun<strong>de</strong>t Sted i<br />
nævneværdig Grad.<br />
Smör. Med Hensyn til <strong>de</strong>nne Artikel har man betegnet <strong>de</strong>n store Poran<strong>de</strong>rlighed<br />
i Priser s<strong>om</strong> Aarets Signatur; Grun<strong>de</strong>n hertil og navnligen til <strong>de</strong>n<br />
ret ofte nedadgaaen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>ns har man sögt for en stor Deel i <strong>de</strong>n sig stedse<br />
meer udbre<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>l med Margarin. Ogsaa vedbleve <strong>de</strong> tidligere Stridighe<strong>de</strong>r<br />
med Hensyn til Smörnoteringerne, hvilke vare af Vigtighed, fordi <strong>de</strong><br />
pleie<strong>de</strong> at lægges til Grund for Afregningerne ikke alene mellem <strong>de</strong> Handlen<strong>de</strong><br />
og Producenterne paa Lan<strong>de</strong>t, men ogsaa mellem disse og <strong>de</strong>res Melkeleveran<strong>de</strong>urer;<br />
og <strong>de</strong>r var un<strong>de</strong>r Han<strong>de</strong>lskammerets Ledning for <strong>om</strong>trent tre Aar<br />
si<strong>de</strong>n truffet <strong>de</strong>t Arrangement, at <strong>de</strong>r skul<strong>de</strong> noteres <strong>de</strong> saakaldte Nettopriser,<br />
nemlig <strong>de</strong> til Producenterne for Levering af V<strong>år</strong>en paa nærmeste Jernbanestation<br />
betalte Priser; dog skul<strong>de</strong> Noteringen af <strong>de</strong> höieste Priser kunne forblive<br />
3 Mark un<strong>de</strong>r hvad <strong>de</strong>r betaltes for sær<strong>de</strong>les fine Mærker. Dette viste<br />
sig dog utilfredsstillen<strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t Forskjellen mellem <strong>de</strong> notere<strong>de</strong> og <strong>de</strong> virkelig<br />
betalte Priser.steg bety<strong>de</strong>ligt över <strong>de</strong>n tilladte Grændse; og Han<strong>de</strong>lskammeret<br />
fandt sig <strong>de</strong>rfor allere<strong>de</strong> for to Aar si<strong>de</strong>n foranlediget til at unddrage disse<br />
Noteringer sin Autoritet. Jeg har allere<strong>de</strong> i min Indberetning af 3:die Januar<br />
d. Aar <strong>om</strong>talt, hvorle<strong>de</strong>s Kammeret hav<strong>de</strong> erklæret sig uvilligt til at medvirke,<br />
naar man ikke vil<strong>de</strong> notere, hvad her paa Pladsen virkeligen betaltes, samt hvorle<strong>de</strong>s,<br />
efteråt <strong>de</strong>t Bestaaen<strong>de</strong> hav<strong>de</strong> givet Anledning til mange Klagemaal og<br />
<strong>de</strong>ts Uholdbarhed var blevet almin<strong>de</strong>ligen anerkjendt, <strong>de</strong>nne Betingelse var bleven<br />
accepteret af <strong>de</strong>n store Fleerhed af <strong>de</strong> Handlendc. Efter mange Diskussioner<br />
in<strong>de</strong>n Börsens Smörhandleres Förening blev en ny Noteringsk<strong>om</strong>mission<br />
valgt for Aaret 1889, og af <strong>de</strong>nne bestemt, at kun <strong>de</strong> her i Engros<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en<br />
betalte Priser (Brutto) skul<strong>de</strong> fra l:ste Januar af bringes til Notering. Disse<br />
bekjendtgjöres to Gange ugentlig »paa Foranledning af Han<strong>de</strong>lskammeret» og<br />
have saale<strong>de</strong>s en vis officiel Karakteer. Nogle Firmaer have dog udskilt sig<br />
fra Föreningen og notere selvstændig en Gäng <strong>om</strong> Ugen.<br />
Det er selvfölgelig af stor Vigtighed for Hamburg, at behol<strong>de</strong> eller gjenvin<strong>de</strong><br />
sin Betydning s<strong>om</strong> Smörmarked, da Artikelen er <strong>de</strong>n væsentligste Udförselsartikel<br />
for Holstein og jevnligen voxer i Betydning ved Oprettelsen af<br />
Foreningsmeierier. Saale<strong>de</strong>s var selv i <strong>1888</strong>, uagtet S<strong>om</strong>merens kol<strong>de</strong> og vaa<strong>de</strong><br />
Karakteer, Produktionen ganske bety<strong>de</strong>lig navnligen af fiin Vare; vistnok mislykke<strong>de</strong>s<br />
ogsaa meget, og <strong>de</strong>r Klage<strong>de</strong>s især över, at Græssmörret for en stor<br />
Deel blev blödt og uholdbart. Vintersmörret sögtes meget paa <strong>de</strong>t engelske<br />
Marked; og Die<strong>de</strong>ns kun li<strong>de</strong>t S<strong>om</strong>mersmör gik <strong>de</strong>rhen, eller ialfald kun i<br />
mindre Grad solgtes <strong>de</strong>rhen paa fäste Ordres, blev af <strong>de</strong>tte bety<strong>de</strong>lige Kvantiteter<br />
solgte for billige Priser til Indlan<strong>de</strong>t. Af holdbare fine og fäste Kvaliteter<br />
sögtes ogsaa adskilligt for Udförelse af oversöiske Ordres.<br />
Man regner, at Gjennemsnitsprisen for holsteinsk Smör stille<strong>de</strong> sig 4 à 5<br />
Mark billigere end i 1887. I Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret var höieste Notits Mark<br />
100, henimod Slutningen af Februar Mark 110, men i Begyn<strong>de</strong>isen af Mai<br />
knn 72, i Midten af Mai <strong>de</strong>rimod Mark 82 og i Begyn<strong>de</strong>isen af Juni 90, i<br />
Slutningen af August 97 og ved En<strong>de</strong>n af September 100. I Oktober naa-
701<br />
e<strong>de</strong>s igjen 110, og <strong>de</strong>t samme var efter en<strong>de</strong>el Vakten Tilfæl<strong>de</strong>t i November;<br />
i December naae<strong>de</strong>s 103.<br />
Af u<strong>de</strong>nlansk Vare k<strong>om</strong> kun ubety<strong>de</strong>ligt hid, noget finsk Vintersmör, s<strong>om</strong><br />
solgtes til Mark 65—70, og S<strong>om</strong>mersmör 75—80, ogsa lidt russisk, en<strong>de</strong>el<br />
galizisk og polsk, men næsten intet amerikansk, ogsa kun li<strong>de</strong>t svensk.<br />
Blandt Artikler, angaaen<strong>de</strong> hvilke <strong>de</strong>tte Konsulat ikke sj el<strong>de</strong>n har modtaget<br />
Forespörgsler saavel fra Sverige s<strong>om</strong> Norge, sigten<strong>de</strong> til at faa <strong>de</strong>m anbragte<br />
paa herværen<strong>de</strong> Marked, er Skovbær; og disse Forespörgsler ere for<strong>de</strong>tmeste<br />
ledsage<strong>de</strong> af Bemærkninger <strong>om</strong> <strong>de</strong>t önskelige i, at <strong>de</strong>r paa vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Hjemste<strong>de</strong>r aabnes nye Hjælpekil<strong>de</strong>r for saadanne Personer, s<strong>om</strong> ikke<br />
letteligen ved an<strong>de</strong>t Arbei<strong>de</strong> end Bærplukning kunne erhverve noget. Afsætningen<br />
her og an<strong>de</strong>tste<strong>de</strong>s i Nordtyskland er vistnok ogsaa i stigen<strong>de</strong>; men<br />
<strong>de</strong>t bör erindres, at <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Firmaer, s<strong>om</strong> beskjæftige sig med Frugt<strong>han<strong>de</strong>l</strong><br />
af <strong>de</strong>n Art, hvor<strong>om</strong> her handles, ere meget faa, og at en massevis Tilströmmen<br />
til disse af konkurreren<strong>de</strong> Anbud har en uheldig Ten<strong>de</strong>ns til at<br />
trykke Priserne.<br />
Indförselen af Kaffe var meget större end i 1887, nemlig tilsöes <strong>om</strong>trent<br />
9 2 6 /! o Millioner Kg. imod 83 4 /10, og saale<strong>de</strong>s temmelig nær hvad <strong>de</strong>n udgjor<strong>de</strong><br />
i 1886, da <strong>de</strong>n var 97 2/10 Millioner og bety<strong>de</strong>ligere end nogensin<strong>de</strong> forhen.<br />
Af <strong>de</strong>nne Indförsel var <strong>om</strong>trent 33'/» Millioner Kg. eller 557,605 Sække<br />
Santos, <strong>om</strong>trent lige saa stor Kvantitet s<strong>om</strong> i 1887, og Rio 15 3 /4 Millioner Kg.<br />
imod lOVj i 1887. Det övrige var for en stor Deel Costarica og Guatemala<br />
15 3/4 samt D<strong>om</strong>ingo næsten 7 Millioner Kg.; af hine Sorter li<strong>de</strong>t mere end i<br />
1887, men af D<strong>om</strong>ingo meer end dobbelt mod <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar. Af Laguayra<br />
og Curagao k<strong>om</strong> usædvanlig li<strong>de</strong>t, nemlig mindre end 4 Millioner, paa<br />
Grund af <strong>de</strong>n stærke Konkurrence mellem <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> Pläds og <strong>de</strong> nordamerikanske<br />
samt franske Marke<strong>de</strong>r. Af Portorico k<strong>om</strong> meer end sædvanligt,<br />
nemlig henved 3 Millioner Kg., af Bahia og Ceara <strong>de</strong>rimod kun lidt över to<br />
Millioner og saale<strong>de</strong>s mindre end almin<strong>de</strong>ligt. Af afrikanske Sorter var Tilförselen<br />
regelmæssigere end i tidligere Aar, og man venter, at <strong>om</strong> ikke läng<br />
Tid disse ville k<strong>om</strong>me til at spille en bety<strong>de</strong>ligere Rolle paa herværen<strong>de</strong> Marked.<br />
Med Santos-Kaffeen var man ret ofte ikke ganske tilfreds, i<strong>de</strong>t en stor Deel<br />
<strong>de</strong>raf bestod af mindre go<strong>de</strong> Kvaliteter; <strong>de</strong>n stærke Tilförsel af god Rio k<strong>om</strong><br />
saale<strong>de</strong>s vel tilpas. Med Hensyn til Bahia-Kaffeen klage<strong>de</strong> man liges<strong>om</strong> i tidligere<br />
Aar över 3tedfun<strong>de</strong>n Mangel paa Omhyggelighed un<strong>de</strong>r Plukning og Sortering;<br />
en stor Deel <strong>de</strong>raf maatte <strong>de</strong>rfor her un<strong>de</strong>rgives y<strong>de</strong>rligere Behandling<br />
förend <strong>de</strong>n ansaaes skikket til at k<strong>om</strong>me i Marke<strong>de</strong>t, og <strong>de</strong>t samme gjaldt<br />
<strong>om</strong> flere D<strong>om</strong>ingosorter. Med andre vestindiske og mellemamerikanske Kaffeer,<br />
s<strong>om</strong> t. Ex. Portorico, var man <strong>de</strong>rimod i Regelen meget vel tilfreds.<br />
Priserne vare for<strong>de</strong>tmeste temmelig go<strong>de</strong>, <strong>om</strong> <strong>de</strong> end ikke gjennemsnitligen<br />
naae<strong>de</strong> hvad <strong>de</strong> hav<strong>de</strong> været i <strong>de</strong>t extraordinære Aar 1887. I 1886<br />
var Prisen for reel ordinær Rio gaaet op fra 37 Pf. pr Pund til 62, i 1887<br />
notere<strong>de</strong>s til sin Tid endog 89. Sidstnævnte Aar var dog sluttet noget lavere,<br />
og i Januar <strong>1888</strong> var Gjennemsnitsprisen 72. Senere gik <strong>de</strong>n vi<strong>de</strong>re ned, var<br />
i Marts 63, vakle<strong>de</strong> si<strong>de</strong>n mellem 65 og 66, indtil <strong>de</strong>n i Oktober naae<strong>de</strong> 71,<br />
i November 72 og i December 75. Den stærke Stigning hemmod Aarets Udgang<br />
fbranledige<strong>de</strong>s vel fornemmeligen ved <strong>de</strong> fra Brasilien k<strong>om</strong>ne Med<strong>de</strong>lelser<br />
<strong>om</strong>, at <strong>de</strong>r vente<strong>de</strong>s en knap Höst.<br />
Reel ordinær Santos, effektiv Vare, stod i Aarets Begyn<strong>de</strong>lse i noget lavere<br />
Pris end Rio, senere snart höiere og snart lige med samme, henimod<br />
Aarets Slutning endog bety<strong>de</strong>lig höiere. Selvfölgeligen paavirke<strong>de</strong>s Priserne paa<br />
<strong>de</strong>nne Kaffesort meest umid<strong>de</strong>lbart af Terminmarke<strong>de</strong>t, skjönt ogsaa <strong>de</strong>n ingen-
702<br />
lan<strong>de</strong> nöiagtigt fulgte <strong>de</strong> overor<strong>de</strong>ntlige Bevægelser paa bemeldte Marked. Den<br />
12:te Marts t. Ex. notere<strong>de</strong>s pr September og December kun 50 Pf., vistnok<br />
<strong>de</strong>n laveste Notering i hele Aaret; i Mai sprang Priserne med Volda<strong>om</strong>hed<br />
tilveirs, for meget snart igjen at synke, da et Antal Sælgere indfandt sig. Men<br />
<strong>de</strong>n allerheftigste Svingning opad fandt Sted i <strong>de</strong> förste Dage af September, da<br />
stor Forskrækkelse opstod mellem <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> hav<strong>de</strong> at dækkc indgaaen<strong>de</strong> Engagements,<br />
og da mange un<strong>de</strong>r Frygt for at see sin hele ekon<strong>om</strong>iske Existens<br />
gaa tilgrun<strong>de</strong>, sögte med Anstrengelse at skaffe sig <strong>de</strong>n fornödne Vare. Saale<strong>de</strong>s<br />
notere<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 4:<strong>de</strong> September 85 Pf., <strong>de</strong>n 5:te 92, <strong>de</strong>n 6:te 100, og <strong>de</strong>n<br />
7:<strong>de</strong> begyndtes med 140, for senere samme Dag at naa 200; paa <strong>de</strong>n Dag opleve<strong>de</strong>s<br />
endog paa Hamburgs Börs, at <strong>de</strong>r afslutte<strong>de</strong>s til 230 Pf. for et Parti<br />
af 500 Sækk'e. Men hermed var ogsaa Kulminationspunktet naaet. Den 8:<strong>de</strong><br />
September erfare<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong>t var lykke<strong>de</strong>s nogle Huse at opdrive et temmelig<br />
bety<strong>de</strong>ligt Kvantum passen<strong>de</strong> Vare paa andre Marke<strong>de</strong>r, liges<strong>om</strong> nogle Importeurer,<br />
<strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> Partier ivente, optraadte s<strong>om</strong> Sælgere; og Priserne sank<br />
allere<strong>de</strong> pr September til 135 Pf., <strong>de</strong>n 10:<strong>de</strong> til 115, <strong>de</strong>n ll:te till 110, <strong>de</strong>n<br />
12:te og 14:<strong>de</strong> resp. til 90 og 85, og efter nogen Reaktion blev <strong>de</strong>nne mærkværdige<br />
Septembertermins Slutnotering 64 Pf. — Grun<strong>de</strong>n til <strong>de</strong> enorme Svingninger<br />
i Löbet af <strong>1888</strong> har man foren<strong>de</strong>el sögt i <strong>de</strong> usikre og uberegnelige<br />
Forhol<strong>de</strong> i Brasilien, hvor Hösten i 1887 blöt blev Halv<strong>de</strong>len af <strong>de</strong>t Normale,<br />
me<strong>de</strong>ns sensationelie og falske Efterretninger fra <strong>de</strong>tte Land meldte <strong>om</strong> Udsigter<br />
for <strong>1888</strong>—1889 til et overor<strong>de</strong>ntligt rigt Udbytte; liges<strong>om</strong> specielt Paniken<br />
i Mai paavirke<strong>de</strong>s af Beretningen <strong>om</strong> Slaveriets ubetinge<strong>de</strong> Ophævelse.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n saale<strong>de</strong>s opstaae<strong>de</strong> Uklarhed kaste<strong>de</strong> Spekulationen sig ind i Porretningen<br />
med megen Dristighed, og mangfoldige, <strong>de</strong>riblandt Personer, s<strong>om</strong> ellers<br />
ikke hav<strong>de</strong> noget med Kaffe<strong>han<strong>de</strong>l</strong> at skaffe, benytte<strong>de</strong> Leilighe<strong>de</strong>n til Börsspil.<br />
Navnligen blev <strong>de</strong>n ovenberörte ulykkelige Corner i September bevirket ved at<br />
Baissespekulanter hav<strong>de</strong> afsluttet Salg for Levering i <strong>de</strong>n Maaned af långt mere<br />
end her fandtes, hvorved Haussepartiet sattes istand til un<strong>de</strong>r hensynslös Benyttelse<br />
af <strong>de</strong>nne Omstændighed at drive Priserne op til en unaturlig Höi<strong>de</strong>.<br />
Der har s<strong>om</strong> bekjendt været megen Strid <strong>om</strong> Nytten eller Ska<strong>de</strong>lighe<strong>de</strong>n<br />
af Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en; og jeg har i min Skrivelse af 3:die Januar tilladt mig at<br />
indberette <strong>de</strong>t VæsentHgste af <strong>de</strong>t hamburgske Han<strong>de</strong>lskammeres da stedfundne<br />
Udtalelse <strong>de</strong>r<strong>om</strong>. Med <strong>de</strong>nne synes ogsaa i Almin<strong>de</strong>lighed <strong>de</strong> senere af Preussens<br />
Han<strong>de</strong>lsminister (Fyrst Bismarck) indkræve<strong>de</strong> Betænkninger fra Lan<strong>de</strong>ts<br />
Han<strong>de</strong>lskammere og Aeltesten-Kollegium i Berlin — liges<strong>om</strong> ogsaa <strong>de</strong>n offentlige<br />
Mening — at stemme, forsaavidt at <strong>de</strong>ns Indförelse antages at have været en<br />
Nödvendighed for en Ver<strong>de</strong>ns<strong>han<strong>de</strong>l</strong>splads s<strong>om</strong> Hamburg, efteråt <strong>de</strong>n var optaget<br />
af Havre og New-York, naar ikke Ste<strong>de</strong>t vil<strong>de</strong> miste sin le<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Stilling<br />
i Kaffe<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en og see <strong>de</strong>nne gaa över til en u<strong>de</strong>nlandsk Pläds til stor Ska<strong>de</strong><br />
ikke alene for <strong>de</strong>t selv, men ogsaa for <strong>de</strong> tyske Interesser overhove<strong>de</strong>t, <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r<br />
indbefattet <strong>de</strong>n tyske Export<strong>han<strong>de</strong>l</strong>. Den virker s<strong>om</strong> Beskyttelse mod<br />
en altfor vidtgaaen<strong>de</strong> Biske for Importeurer og Lagerin<strong>de</strong>havere; <strong>de</strong>n trækker<br />
ogsaa hid V<strong>år</strong>en i storartet Omfång, hvorved Udvalget anseeligt udvi<strong>de</strong>r sig til<br />
For<strong>de</strong>el for alle Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, <strong>de</strong>riblandt ogsaa <strong>de</strong> egentlige Konsumenter.<br />
Det antages ogsaa af mange, at <strong>de</strong>n gunstige Stilling, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n hamburgske<br />
Kaffe<strong>han<strong>de</strong>l</strong> ny<strong>de</strong>r ifdlge Terminforretningen, er Grun<strong>de</strong>n til at <strong>de</strong> nordiske<br />
Pladse, hvilke især bruge Riokaffe, have — s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t synes — for en Deel<br />
ophört med direkte Import, foretrækken<strong>de</strong> at forsyne sig herfra. De Ulemper,<br />
s<strong>om</strong> have været forbundne med Terminforretningen i <strong>de</strong>ns Begyn<strong>de</strong>lse, i<strong>de</strong>t<br />
<strong>de</strong>rved unægteligen <strong>de</strong> i sig selv naturlige og uafven<strong>de</strong>lige Svingninger i Prisen<br />
paa <strong>de</strong>nne Artikel bleve hyppigere og volds<strong>om</strong>mere, end <strong>de</strong> för pleie<strong>de</strong> at vaere,
703<br />
og saale<strong>de</strong>s Loco<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en i Kaffe uheldigen afficere<strong>de</strong>s, ere ikke uadskillelige<br />
fra samme, men la<strong>de</strong> sig fjerne. Et bety<strong>de</strong>ligt Skridt i <strong>de</strong>nne Retning er ogsaa<br />
skeet fra <strong>de</strong>n berværen<strong>de</strong> Varelikvidationskasses Si<strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n har udstedt et<br />
nyt fra l5:<strong>de</strong> Januar d. A. gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Regulativ, hvorved <strong>de</strong>n tidligere Indskrænkning<br />
af hele Porretningen til good average Santoskaffe alene (og <strong>de</strong>t endog<br />
at leveres kun efter bestemte af Varelikvidationskassen opstille<strong>de</strong> Mönstere<br />
eller Typer) er bortfal<strong>de</strong>n, saalee<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>r iste<strong>de</strong>tfor <strong>de</strong>nne kan un<strong>de</strong>r visse<br />
Betingelser leveres ogsaa an<strong>de</strong>n Kaffe. I <strong>de</strong>tte nye Regulativ fasthol<strong>de</strong>s forresten<br />
liges<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t tidligere <strong>de</strong>n effektive Opfyl<strong>de</strong>lse s<strong>om</strong> Forretningens Grundlag.<br />
Den Mening, at <strong>de</strong>r har været go<strong>de</strong> Grun<strong>de</strong> for Oprettelsen af Terminmarked<br />
i Hamburg, söger man ogsaa att stötte ved Henvisning til at Exemplet<br />
er blevet efterfulgt af Rotterdam, Antwerpen, Amsterdam, Marseille og<br />
London, saale<strong>de</strong>s <strong>om</strong>trent af alle <strong>de</strong> europæiske Sö<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sstæ<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> ere væsentlig<br />
interessere<strong>de</strong> i Kaffe<strong>han<strong>de</strong>l</strong>, me<strong>de</strong>ns man tillige er enig <strong>om</strong>, at <strong>de</strong>r ikke<br />
er nogen Träng til saadan Indretning au<strong>de</strong>tsteds i Tyskland.<br />
Me<strong>de</strong>ns Diskussionen for og imod <strong>de</strong>n hamburgske Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong> — i<br />
hvilken ogsaa er blevet indblan<strong>de</strong>t Angreb paa Likvidationskassens Bestyrelse<br />
eller enkelte af <strong>de</strong>nnes Medlemmer — ikke endnu kan ansees afsluttet, tor <strong>de</strong>t<br />
ansees af Interesse, at blandt <strong>de</strong> oplyste Data er ogsaa <strong>de</strong>t, at me<strong>de</strong>ns Hamburgs<br />
Indförsel af Kaffe for Egen<strong>han<strong>de</strong>l</strong> förend Aaret 1881, da Terminforretning<br />
indförtes i Havre, var i Regelen — og til<strong>de</strong>els i meget bety<strong>de</strong>lig Grad —<br />
större end hvad <strong>de</strong>r blöt var Transit, blev <strong>de</strong>n sidste <strong>de</strong>refter bety<strong>de</strong>ligere end<br />
Egen<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en, indtil Aaret 1887, da Terminforretningen her indförtes; da<br />
forandre<strong>de</strong>s Forhol<strong>de</strong>t paa engang til Por<strong>de</strong>el for <strong>de</strong>n hamburgske Egen<strong>han<strong>de</strong>l</strong>.<br />
Saale<strong>de</strong>s udgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>nne i bemeldte Aar över 65 og i <strong>1888</strong> över 62 % af<br />
<strong>de</strong>n hele Kaffeindförsel.<br />
Hvor overor<strong>de</strong>ntlig bety<strong>de</strong>ligt Spekulationsspillet i Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en har været,<br />
og hvilke kolossale Summer <strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r samme <strong>om</strong>handle<strong>de</strong>s, fremgaar af at i Löbet<br />
af <strong>1888</strong> ikke mindre end 16,486,000 Sække vare Gjenstand for samme. Fra<br />
Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ens Indförelse <strong>de</strong>n ll:e Juni 1887 til 31:te December <strong>1888</strong> blev<br />
ifölge Varelikvidationskassens Aarsberetning bogfört 1,947,865,764 Mk. i Indkjöb<br />
og ligesaameget i Salg for 23,784,500 Sække.<br />
Sukker. I <strong>de</strong> förste Dage af <strong>1888</strong> blev ved Si<strong>de</strong>n af Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en i Kaffe<br />
ogsaa lignen<strong>de</strong> Forretning af Varelikvidationskasseselskabet sat igång for Han<strong>de</strong>len<br />
i Raasukker, for hvilket Hamburg i <strong>de</strong> senere Aar næsten kun k<strong>om</strong> i Betragtning<br />
s<strong>om</strong> en — vistnok höist bety<strong>de</strong>lig — Speditionsplads, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> Forrotninger,<br />
s<strong>om</strong> her gjor<strong>de</strong>s i Sukker, iudskrænke<strong>de</strong> sig til raffineret Vare, hvilken,<br />
foru<strong>de</strong>n hvad <strong>de</strong>r medgik til <strong>de</strong>n hamburgske Konsum, hovedsageligen exportere<strong>de</strong>s<br />
til Sydamerika og Portugal. Man hav<strong>de</strong> vistnok i længere Tid önsket<br />
at indrette et hamburgsk Sukkermarked, men Vanskelighe<strong>de</strong>rne ved at trække<br />
<strong>de</strong>t hid fra Mag<strong>de</strong>burg fandtes for store, indtil man fatte<strong>de</strong> <strong>de</strong>n Plan at forsöge<br />
gjennem Oprettelsen af Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong> at tilven<strong>de</strong> sig en væsentlig An<strong>de</strong>el i<br />
Formidlingen mellem Tyskland og Österrig s<strong>om</strong> Sælger og England, Amerika,<br />
Holland s<strong>om</strong> Kjöber. Dette er ogsaa allere<strong>de</strong> til<strong>de</strong>els lykkets; i Löbet af<br />
<strong>1888</strong> gik igjennem Likvidationskassens Böger 4,363,000 Sække, med en Værdi<br />
af <strong>om</strong>tr. M. 117,813,000 i Indkjöb og ligesaameget i Salg; og ligele<strong>de</strong>s fandt<br />
Afleveringer af effektiv Vare i stigen<strong>de</strong> Progression Sted, hvilke kun for en<br />
ringere Deel lagre<strong>de</strong>s, men for<strong>de</strong>tmeste afskibe<strong>de</strong>s til <strong>de</strong> nævnte Afsætningsgebeter.<br />
Blandt <strong>de</strong> forskjellige <strong>om</strong>hyggelige Foranstaltninger, s<strong>om</strong> ere trufne,<br />
for at Hamburg kan blive et Sukkermarked af förste Rang, kan nævnes <strong>de</strong><br />
meget go<strong>de</strong> Indretninger for Lagring, hvilke ere istandbragte, og y<strong>de</strong>rligere saadanne<br />
kunne ventes. Sukkeranalyserne i Likvidationskassens chemiske Labora-
704<br />
torium ny<strong>de</strong> Anseelse, og man haaber at disse med Ti<strong>de</strong>n ville blive af stor<br />
Betydning for Ver<strong>de</strong>nsmarke<strong>de</strong>t.<br />
Gjenstan<strong>de</strong>n for <strong>de</strong>n her <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong> er selvfölgeligen Roesukker,<br />
og ikke Kolonialsukkeret. Dette Sidste var i sin Tid Grundlaget for<br />
en stor Porretning i Hamburg; men <strong>de</strong>nne gik tilbage, alt efters<strong>om</strong> <strong>de</strong>t tyske<br />
Roesukker fandt Indgang i Konsumen.<br />
Pris paa Petige, Bankforhol<strong>de</strong> m. v. Liges<strong>om</strong> Forhol<strong>de</strong>ne in<strong>de</strong>n Forretningslivet<br />
i<strong>de</strong>tbele stille<strong>de</strong> sig gunstigt, saale<strong>de</strong>s öve<strong>de</strong> <strong>de</strong>tte ogsaa i en fremtræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Grad sin Indfly<strong>de</strong>lse paa <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Bankers Virks<strong>om</strong>hed især<strong>de</strong>leshed<br />
i Aarets sidste Halv<strong>de</strong>el, da <strong>de</strong>n tidligere nære<strong>de</strong> politiske Usikkerhed eller<br />
Prygt for en saadan ikke længer var forbaan<strong>de</strong>n og en livlig Poretagelseslyst<br />
igjen gjor<strong>de</strong> sig bemærkelig. Kurserne paa en Mæng<strong>de</strong> Værdipapirer stege<br />
stærkt og til<strong>de</strong>els pludseligt, og fremme<strong>de</strong>, <strong>de</strong>riblandt oversöiske, Stater trængte<br />
med voxen<strong>de</strong> Iver ind paa <strong>de</strong>t tyske Laanemarked, me<strong>de</strong>ns ogsaa talrige in<strong>de</strong>nog<br />
u<strong>de</strong>nlandske Entrepriser, Jernbanebygninger og <strong>de</strong>sl. gave Pengeinstituterne<br />
god Anledning til nyttebringen<strong>de</strong> Virks<strong>om</strong>hed. Ogsaa Pengenes Laaneværdi<br />
steg ud paa Hösten ikke ubety<strong>de</strong>ligt, efteråt <strong>de</strong>n i <strong>de</strong>n förste og störste Deel<br />
af Aaret have været saa sær<strong>de</strong>les lav, at Gjennemsnitsrenten for Vexler i<br />
aabent Marked, trods <strong>de</strong>n anförte Stigning i September, ikke blev meer end<br />
2 % (i 1887 2'/4 %\ me<strong>de</strong>ns Rigsbankens officielle Noteringer angave i<br />
Gjennemsnit 3 3/10 %. Börsens L<strong>om</strong>bardrentefod stille<strong>de</strong> sig paa 3'/4 %•<br />
De forskjellige Bankers Aarsberetninger vidne ogsaa tilstrækkeligen <strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n i höi Grad forbedre<strong>de</strong> Stemning; i næsten alle lykönsker man sig til <strong>de</strong>n<br />
i Forretningsver<strong>de</strong>nen tilbagevendte Tillid saavel til <strong>de</strong>n egne Kraft s<strong>om</strong> til <strong>de</strong>n<br />
almin<strong>de</strong>lige Stilling, og Omsætningen i Bankernes forskjellige Virks<strong>om</strong>hedsgrene<br />
viser forhöie<strong>de</strong> Tal samt opadgaaen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>ns, næsten u<strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Undtagelse<br />
end til<strong>de</strong>els for indvundne Renters Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
Nord<strong>de</strong>utsche Bank opnaae<strong>de</strong> en Nettogevinst af 4,770,000 Mark og kun<strong>de</strong><br />
saale<strong>de</strong>s give sine Aktionærer 10 % Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>; for 1887 hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>nne været<br />
8 1 /,, for 1886 og 1885 resp. 7 og 6710 %. Af sine Beholdninger af Aktier<br />
i forskjellige Foretagen<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> i tidligere Aar vare satte igång un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nne<br />
Banks Medvirkning, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t hamburgske Frihavnslagerhusselskab og<br />
<strong>de</strong> anglo-kontinentale (forhen Ohlendorffske) Guanoværker, fandt <strong>de</strong>n nu, liges<strong>om</strong><br />
til<strong>de</strong>els allere<strong>de</strong> i 1887, at kunne med god For<strong>de</strong>l udsælge bety<strong>de</strong>lige<br />
Partier; og ligele<strong>de</strong>s opnaae<strong>de</strong>s god Gevinst ved Overtagelse af en Mæng<strong>de</strong><br />
Laan, <strong>de</strong>riblandt et 3 % norsk Statslaan, samt 3 1 /, Yo svenske Pantebreve,<br />
til<strong>de</strong>els for Konvertering af tidligere 4 1 /,- og 4-procentige Pantebreve, samt<br />
flere argentinske Laan. Den stötte<strong>de</strong> Oprettelsen af en Hamburg-Calcutta Dampskibslinie<br />
ved at overtage <strong>de</strong>t af Private ikke tegne<strong>de</strong> Aktiebelöb, liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>n<br />
senere <strong>de</strong>eltog i et for samme optaget Prioritetslaan. Den brasilianske Bank<br />
for Tyskland i Hamburg, s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> i 1887 var oprettet un<strong>de</strong>r Medvirkning<br />
af <strong>de</strong>nne Bank, aabne<strong>de</strong> sin Virks<strong>om</strong>hed i Rio Janeiro gjennem en <strong>de</strong>r istandbragt<br />
Filial i September <strong>1888</strong>. Ogsaa istandbragtes af nordtyske Bank et<br />
Selskab med Sæ<strong>de</strong> i Hamburg og med en Kapital af for<strong>de</strong>tförste ti Millioner<br />
Mark for Udförelse af en Jernbane i Venezuela, hvilken paatænkes bygget af<br />
tysk Material og antages at ville forrente sig godt, liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>r af Venezuelas<br />
Regjering er garanteret 7 Procent aarlig. Bankens samtlige Omsætning udgjor<strong>de</strong><br />
i <strong>1888</strong> <strong>om</strong>trent 11 4/6 Milliar<strong>de</strong>r Mark, <strong>om</strong>trent 176 Milliard meer end i 1887;<br />
Giro<strong>om</strong>sætningen pr Saldo hæve<strong>de</strong> sig fra i Gjennemsnit maanedlig 167io<br />
Millioner Mark i 1887 til 187, i <strong>1888</strong>. I Slutningen af 1887 forrente<strong>de</strong>s<br />
Deposita til Belöb af 678 Millioner, i Slutningen af <strong>1888</strong> 13 Millioner. Bankens<br />
Reserver vare ved sidstnævnte Tidspunkt voxe<strong>de</strong> til 7 Millioner Mark.
705<br />
Ved Udgangen af <strong>1888</strong> notere<strong>de</strong>s nordtyske Banks Aktier 176; ved Udgangen<br />
af 1887 var Kursen 147'/4 til 147 3 /4.<br />
For C<strong>om</strong>nierz- og Diskontobank blev Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n större end i en Række<br />
af Aar, nemlig 7'/3 %\ f° r 1887 hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>n kun været 6 %. For sidstnævnte<br />
Aar var henved l 9 /i0 Million Mark Nettogevinst att for<strong>de</strong>le blandt<br />
Aktionærerne, for <strong>1888</strong> <strong>de</strong>riniod 2'/5 Millioner. Man hav<strong>de</strong> næsten en halv<br />
Million höeire Kursgevinst end i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar, og Girokontoerne<br />
stege bety<strong>de</strong>ligt. Deposita aftog vistnok meer end 8'/3 Millioner; men liges<strong>om</strong><br />
Grun<strong>de</strong>n <strong>de</strong>rtil overhove<strong>de</strong>t sögtes i at Kapitalerne fandt mere nyttebringen<strong>de</strong><br />
Anven<strong>de</strong>lse ved Börsforretninger, var <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n specielle Omstændighed, at en<br />
meget bety<strong>de</strong>lig Post, s<strong>om</strong> var indsat i 1887, toges tilbage. Næsten alle <strong>de</strong><br />
Entrepriser, hvori <strong>de</strong>nne Bank er engageret, bragte god For<strong>de</strong>el; saale<strong>de</strong>s gav<br />
London and Hanseatic Bank limited 7 % Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> liges<strong>om</strong> i 1887; Nord<strong>de</strong>utsehe<br />
Zuckerraffinerei, s<strong>om</strong> for 1887 for<strong>de</strong>elte en Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> af 10 %, arbei<strong>de</strong><strong>de</strong><br />
endnu heldigere i <strong>1888</strong>; og Deutscher Rhe<strong>de</strong>reiverein (for Forsikring<br />
især af Jerndampskibe) gav for <strong>1888</strong> liges<strong>om</strong> for 1887 22'/2 "4, Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>,<br />
uagtet Havariernes Antal var meget bety<strong>de</strong>ligere end i tidligere Aar. Nordischer<br />
Bergungsverein, i hvilken Banken er interesseret med <strong>om</strong>trent en halv<br />
Million og s<strong>om</strong> i 1887 hav<strong>de</strong> indfört sig i <strong>de</strong>n nautiske Ver<strong>de</strong>n paa en heldig<br />
Maa<strong>de</strong>, opnaae<strong>de</strong> ikke et for<strong>de</strong>elagtigt Resultat, og <strong>de</strong>r er <strong>de</strong>rfor foretaget en<br />
bety<strong>de</strong>lig Afskrivning paa vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Bogværdi, i<strong>de</strong>t man dog ikke har op<br />
givet Haabet <strong>om</strong> herefter for <strong>de</strong>nne Entreprise at erhverve en gunstigere Stilling<br />
i Lighed med <strong>de</strong> skandinaviske Bjergningsselskaber, ialfald gjennem Saoiarbeidon<br />
med disse. C<strong>om</strong>merz- og Diskontobankens Aktier notere<strong>de</strong>s ved Udgangen<br />
af <strong>1888</strong> 132 s /4; ved 'Udgangen af 1887 12174.<br />
Ogsaa Anglo-Deutsche Bank, s<strong>om</strong> i mange Aar hav<strong>de</strong> arbei<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r mindre<br />
gunstige Forhol<strong>de</strong> og givet ringe eller (i 1885) endog slet ingen Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>,<br />
men for 1887 4 %', udfol<strong>de</strong><strong>de</strong> i <strong>1888</strong> en ret gevinstbringen<strong>de</strong> Virks<strong>om</strong>hed,<br />
og Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n blev 7 l /2 %', i<strong>de</strong>t Nettogevinsten oplfib til <strong>om</strong>tr. 830,000 Mark.<br />
Alle Grene af <strong>de</strong>ns Forretninger udvi<strong>de</strong><strong>de</strong>s; <strong>de</strong>n doeltog i flere for<strong>de</strong>elagtige<br />
Finantsoperationer, <strong>de</strong>riblandt Grunding af et Aktieselskab for Overtagelse af<br />
<strong>de</strong>n bekjendte tidligere Riehter ske Forlagsanstalt med Trykkeri hersteds, og i<br />
Overtagelsen af 3'/2 Millioner af »Export- og Lagerhuusselskabetss (forhen I. F.<br />
Nagel hersteds) 472-prooentige Obligationer m. v. Og <strong>de</strong>ns Berlinske Terrainbesid<strong>de</strong>lser,<br />
s<strong>om</strong> i mange Aar hav<strong>de</strong> været en trykken<strong>de</strong> Byr<strong>de</strong> for <strong>de</strong>nne Bank,<br />
viste sig nu sær<strong>de</strong>les for<strong>de</strong>elagtige, i<strong>de</strong>t man har faaet Forhol<strong>de</strong>t til samme<br />
afviklet med meget Held. Efter <strong>de</strong>n saale<strong>de</strong>s fremskredne Konsoli<strong>de</strong>ring samt<br />
y<strong>de</strong>rligere Udvikling af Forretningerne er <strong>de</strong>t fun<strong>de</strong>t hensigtsmæssigt at udvi<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>nne Banks Midler ved Udgivelsen af nye Aktier; man har <strong>de</strong>rfor besluttet at<br />
foröge Driftskapitalen med 4 a /10 Millioner Mark. Forretningsvirks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n i <strong>de</strong>n<br />
aabne<strong>de</strong> Vexelstue for Kjöb og Salg af Værdipapirer, Pengevexling o. s. v.<br />
forklares at have givet tilfredsstillen<strong>de</strong> Resultat ogsaa i <strong>1888</strong>. Anglo-Deutsche<br />
Banks Aktier notere<strong>de</strong>s 119—120 ved Udgangen af <strong>1888</strong>; i Slutningen af<br />
1887 var Kursen 91.<br />
Vereinsbanks Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> ansattes til 9V, %, efteråt <strong>de</strong>n i 1887 og flere<br />
næstforegaaen<strong>de</strong> Aar hav<strong>de</strong> været 77,- Dens Nettogevinst var noget över 17,<br />
Millioner Mark, bety<strong>de</strong>ligt meer end Tilfæl<strong>de</strong>t hav<strong>de</strong> været i 1887. Det i<br />
min forige Aarsberetning <strong>om</strong>talte Tab, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>nne Bank hav<strong>de</strong> lidt ved Leipziger<br />
Diskontoselskabs Konkurs, er i nogen Grad repareret, i <strong>de</strong>t man af Massen<br />
har faaet 55 %, liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>rhos endnu ventes at ville udk<strong>om</strong>me en<strong>de</strong>el.<br />
Direktionen bemærker i sin Aarsberetning, at Benyttelsen af <strong>de</strong>ns Granithvælving<br />
for Opbevaring af Værdipapirer m. v. har ogsaa i <strong>1888</strong> gjort Fremskridt.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 45
706<br />
Vereinsbanks Aktier notere<strong>de</strong>s i Slutningen af <strong>1888</strong> 129 1 /.,, i Slutningen af<br />
1887 125.<br />
Wechslerbanks Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> hav<strong>de</strong> i <strong>de</strong> tre foregaaen<strong>de</strong> Aar været imellem<br />
5 og 6 Procent, men blev for <strong>1888</strong> 8 %. Baa<strong>de</strong> Provisionskontoen, Fondskontoen<br />
og Vexelkontoen indbragte adskilligt meer end i 1887; Omsætningen<br />
i<strong>de</strong>thele udgjor<strong>de</strong> <strong>om</strong>trent 40 Millioner mere. Denne Banks Aktier notere<strong>de</strong>s<br />
ved Aarets Udgang 118 Mark, ved Slutningen af 1887 110.<br />
Maklerbanks Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> i en Række af Aar hav<strong>de</strong> været nedadgaaen<strong>de</strong>indtil<br />
1886, da <strong>de</strong>n gav 7 %, hvorefter <strong>de</strong>n i 1887 steg til 7Y4, naae<strong>de</strong> for<br />
<strong>1888</strong> op til 1073 %\ thi i Aarets an<strong>de</strong>n Halv<strong>de</strong>el var indtraadt et leven<strong>de</strong><br />
Opsving i alle <strong>de</strong>nne Banks Forretningsgrene, saa at et forholdsvis bety<strong>de</strong>ligt<br />
Plus fandtes saavel paa Gourtagekontoen s<strong>om</strong> paa Kontoen for Renter og Reporteringer.<br />
Maklerbanks Aktier notere<strong>de</strong>s ved Udgangen af <strong>1888</strong> 122 1 /,, ved<br />
Udgangen af 1887 110.<br />
Waaren-Creditanstalt gav en Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> af 10 % iste<strong>de</strong>tfor 8 3/4 for 1887.<br />
Efteråt Forretningsgangen in<strong>de</strong>n samme hav<strong>de</strong> været rolig og stadig indtil udover-<br />
S<strong>om</strong>meren, indtraadte en stærkere Bevægelse ifölge <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Löftning i<br />
Han<strong>de</strong>l og Industri, hvortil k<strong>om</strong> <strong>de</strong>n paa Grund af Höstens Resultater opstaaen<strong>de</strong><br />
Nödvendighed af en Hvligere Omsætning i Landmandsprodukter, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>rhos befordre<strong>de</strong>s og lette<strong>de</strong>s ved Hamburgs Indtræ<strong>de</strong>lse i Toldforeningen.<br />
Saale<strong>de</strong>s forstörre<strong>de</strong>s Omfånget af Anstaltens Acceptconto; ogsaa Provisionskontoen<br />
voxe<strong>de</strong> og Pakhuusdriften foröge<strong>de</strong>s. Aktiernes Kurs var i Slutningen.<br />
af <strong>1888</strong> 116, ved UdgaDgen af 1887 108'/8.<br />
Volksbank, s<strong>om</strong> er bygget paa Medlemmernes gjensidige Forpligtelser, udvi<strong>de</strong><strong>de</strong><br />
sin Virks<strong>om</strong>hed ret bety<strong>de</strong>ligt; <strong>de</strong>ns Omsætning steg fra 163 4 /6 Millioner<br />
Mark i 1887 til 194 1 /, Millioner, og <strong>de</strong>ns Medlemmers Antal fra 6,398til<br />
6,987. Nettogevinsten var 230,900 Mark og Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n blev 9 %; i<br />
1886 og 1887 hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>n været resp. 9 og 8. Fra 1 Januar <strong>1888</strong> hav<strong>de</strong><strong>de</strong>nne<br />
Bank nedsat Rentefo<strong>de</strong>n for Forskud til sine Medlemmer fra 5 1 /, til 5,<br />
og fra l:ste Januar 1889 har man seet sig istand til at gaa y<strong>de</strong>rligere ned,<br />
indtil 4'/a, et Faktum, hvorover Opsigtsraa<strong>de</strong>t i sin Aarsberetning ytrer sær<strong>de</strong>les<br />
Tilfredsstillelse, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t tillige udtaler sig <strong>om</strong> Aaret i<strong>de</strong>thele s<strong>om</strong><br />
overor<strong>de</strong>ntlig gunstigt. Denne Banks Forskudskonto benyttes fornemmelig af<br />
mindre Næringsdriven<strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r paa <strong>de</strong>n udgives Belöb fra 60 Mark af,<br />
me<strong>de</strong>ns Contokurant-, Forskuds- og Girokredit-Kontoen k<strong>om</strong>me Btörre Forretninger<br />
tilgo<strong>de</strong>.<br />
Hamburgs Hypothekbank gav for <strong>1888</strong> liges<strong>om</strong> for 1887 7 % Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>;<br />
<strong>de</strong>n vedblev at udvi<strong>de</strong> sin Interessekreds saavel med Hensyn til Antallet af<br />
Hypotheker s<strong>om</strong> til <strong>de</strong>n territoriale Udstrækning. Alle i <strong>de</strong> seneste Aar erhverve<strong>de</strong><br />
Hypoteker ere lrste Prioriteter, og <strong>de</strong> hvile ligele<strong>de</strong>s alle, paa mindre<br />
end en Procent nær af <strong>de</strong>t Hele, paa fäste Eiend<strong>om</strong>me i nordtyske og mid<strong>de</strong>ltyske<br />
större Stæ<strong>de</strong>r, og alene paa saadaune, s<strong>om</strong> bevisligen give en ved v<strong>år</strong>en <strong>de</strong><br />
sikker og jevn Indtægt (ikke Fabriker, Fornöielsesetablissementer o. a. v.). Der<br />
udlaanes indtil tre Femte<strong>de</strong>le af <strong>de</strong>n anslaae<strong>de</strong> Yærdi samt in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>t Tidobbelte<br />
af Indtægten. I visse Tilfæl<strong>de</strong>, især hvor <strong>de</strong>r handles <strong>om</strong> nye Bygninger, <strong>de</strong>r<br />
ere opförte for Salg, betinger man sig Ret til at faa 10—20 % af Kapitalen<br />
tilbage i Tilfæl<strong>de</strong> af Förändring i Besid<strong>de</strong>lsesstan<strong>de</strong>n. Udlaansrentcn var i<br />
Almin<strong>de</strong>lighed, liges<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar, 4'/^ %, og i enkelte Tilfæl<strong>de</strong>,<br />
efters<strong>om</strong> Bankens 3 l /,-procentige Pantebreve bleve solgte, gjor<strong>de</strong>s Udlaan<br />
til 4 1 /, og 4 % Rente. De afslutte<strong>de</strong> Rentehypotheker ere <strong>de</strong>els paa 10,<br />
<strong>de</strong>els paa 15 Aar, uopsigelige fra begge Si<strong>de</strong>r. I Löbet af Aaret <strong>1888</strong> har<br />
Banken kun en Gäng maattet stille en Eiend<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r Tvangsalg, og <strong>de</strong>n har
707<br />
ikke været nödt til at la<strong>de</strong> sig nogen saadan tilslaa; ikke heller led <strong>de</strong>n Tab<br />
paa noget Pant. Dens Aktier notere<strong>de</strong>s ved Aarets Udgang 124, i Slutningen<br />
af 1887 108 7 /8.<br />
Rigsbankens Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> blev kun 5 2 /5 %" imod 6'2 i 1887; i Gjennemsnit<br />
for Aarene 1876—<strong>1888</strong> var <strong>de</strong>n 5'77 %. Grun<strong>de</strong>n til at <strong>de</strong>n blev forholdsvis<br />
saa ringe er vel især at söge i <strong>de</strong>n lave Rentefod. Det vil i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong><br />
Aar k<strong>om</strong>me til Afgjörelse, <strong>om</strong> <strong>de</strong>n i Bankloven af 14:<strong>de</strong> Marts 1875 Riget<br />
forbeholdte Ret til <strong>de</strong>n l:ste Januar 1891 enten at ophæve <strong>de</strong>nne Bank eller<br />
indlöse alle Rigsbankan<strong>de</strong>le for <strong>de</strong>res Navneværdi (altsaa Pari) skal k<strong>om</strong>me til<br />
Anveu<strong>de</strong>lse, da isaafald Opsigelse maa skee et Aar forud; ligele<strong>de</strong>s kan <strong>de</strong><br />
andre Notebankers Ret til Sed<strong>de</strong>ludste<strong>de</strong>lse ophæves fra samme Tidspunkt.<br />
Rigsregjeringen vi<strong>de</strong>s ikke at have endnu tilkjen<strong>de</strong>givet, hvorle<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n vil forhol<strong>de</strong><br />
med Hensyn til <strong>de</strong>tte Anliggen<strong>de</strong>; <strong>de</strong>t hidtilbestaaen<strong>de</strong> System erkjendcs<br />
vistnok i Almin<strong>de</strong>lighed at have virket godt, og navnligen fin<strong>de</strong>s Rigsbanken —<br />
et i sin Form privat Aktieselskab, staaen<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r statlig Förvaltning og Opsigt<br />
— at have un<strong>de</strong>r sin dygtige og forsigtige Styrelse, hvis överste Le<strong>de</strong>lse ligger<br />
i Rigskantslerens Haand, paa en tilfredsstillen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong> opfyldt sit Oiemed s<strong>om</strong><br />
Regulator af Pengemarke<strong>de</strong>t. Imidlertid fin<strong>de</strong>s ogsaa Meninger, s<strong>om</strong> gaa ud<br />
paa at Rigsbanken helst bör övertages al<strong>de</strong>les af Riget, og tillige <strong>de</strong> andre<br />
Notebankers Sed<strong>de</strong>ludste<strong>de</strong>lsesret ophöre, i<strong>de</strong>t Paastan<strong>de</strong> nu og da höres <strong>om</strong>, at<br />
<strong>de</strong>t for nærvaren<strong>de</strong> Bestaaen<strong>de</strong> k<strong>om</strong>mer Kjöbmandsstan<strong>de</strong>n altfor u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong><br />
tilgo<strong>de</strong>; hvorimod Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> mene, at hvis <strong>de</strong>n anty<strong>de</strong><strong>de</strong> Förändring k<strong>om</strong>mer<br />
istand, vil Rigsbankens Kredit k<strong>om</strong>me til at staa ligesaa aaben for Landbonæringen<br />
og Industrien.<br />
Dens Aktier, s<strong>om</strong> ved Udgangen af 1887 sto<strong>de</strong> i en Kurs af 133'/s, notere<strong>de</strong>s<br />
i Slutningen af <strong>1888</strong> 135.<br />
Offentlige Foranstaltninger og Forhandlinger. Den meest fremtræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, for<br />
Hamburgs k<strong>om</strong>mercielle og industrielie Udvikling vigtigste Begivenhed i Aarets<br />
Löb var selvfölgeligen Toldtilslutningen, s<strong>om</strong> i Overeensstemmelse med <strong>de</strong>n for<br />
samme i Overeensk<strong>om</strong>sten med <strong>de</strong>t tyske Rige af 1882 stille<strong>de</strong> Udsigt foregik i<br />
Oktober Maaned. Trods <strong>de</strong>n overlegne Dygtighed og Omtanke, parret med Energi,<br />
<strong>de</strong>r lige fra Begyn<strong>de</strong>isen af hav<strong>de</strong> gjort sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i Planlæggelsen saavels<strong>om</strong><br />
Udförelsen af <strong>de</strong> <strong>om</strong>fatten<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r maatte gaa forud for Begivenhe<strong>de</strong>n, var<br />
<strong>de</strong>r dog i Aarenes Löb un<strong>de</strong>r Værkets praktiske Udvikling fremtraadt en heel Deel<br />
Behov, hvorpaa <strong>de</strong>r ikke fra först af hav<strong>de</strong> været tænkt; <strong>de</strong>t viste sig nödvendigt<br />
at forandre Mängt og Meget, og især<strong>de</strong>leshed at la<strong>de</strong> adskilligt udarbei<strong>de</strong>s i<br />
en bety<strong>de</strong>ligt större Stil end fra först af projekteret. Allere<strong>de</strong> <strong>de</strong>t över alle Forventninger<br />
stedfundne Opsving i Skibsfarten og Han<strong>de</strong>len lag<strong>de</strong> <strong>de</strong>n Tanke nær,<br />
at flere Havne, og navnligen <strong>de</strong>n saakaldte Seilskibshavn og Baakenhafen, maatte<br />
udvi<strong>de</strong>s og udstyres med Kaier, Skure, Kraner og Skinnegange efter en större<br />
Maalestok end <strong>de</strong>r var anlagt i <strong>de</strong>n oprin<strong>de</strong>lige Generalplan af 1883; ogsaa <strong>de</strong><br />
for Toldvæsenet paatænkte Bygninger og Indretninger fandtes ikke paa långt<br />
nær at blive tilstrækkelige. Hertil k<strong>om</strong> forskjellige specielt uheldige Omstændighe<strong>de</strong>r<br />
i <strong>de</strong>t sidste Aar, en meget läng Vinter 1887—<strong>1888</strong>, <strong>de</strong>rpaa udpaa<br />
S<strong>om</strong>meren usædvanlig höi Vandstand, <strong>de</strong>rhos ret uli<strong>de</strong>lige Arbei<strong>de</strong>rforhol<strong>de</strong> med<br />
Streiker m. v. Da saale<strong>de</strong>s Ti<strong>de</strong>n for Tilslutningen nærme<strong>de</strong> sig, befandtes<br />
adskilligt ikke saa fremskre<strong>de</strong>t s<strong>om</strong> man tidligere hav<strong>de</strong> haabet; men man vil<strong>de</strong><br />
y<strong>de</strong>rst ugjerne gribe til at andrage i Berlin <strong>om</strong> Udsættelse af <strong>de</strong>n bestemte<br />
Termin; og <strong>de</strong>t lykke<strong>de</strong>s, gjennem nogen Modifikation i Arbeidsplanerne, ved<br />
Anspæn<strong>de</strong>lse af alle Kræfter, samt til<strong>de</strong>els Anven<strong>de</strong>lse af extraordinære Forholdsregler,<br />
liberale Præmier saavels<strong>om</strong> andre pekuniære Opofrelser, at fremskyn<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>t Hele saavidt, at Toldskrankerne mod Udlan<strong>de</strong>t kun<strong>de</strong> reises og Toldgrænd-
708<br />
serne mod Indlan<strong>de</strong>t borttages i Midten af Oktober. Meget af hvad endnu<br />
<strong>de</strong>ngang mangle<strong>de</strong>, er senere bragt i Or<strong>de</strong>n; aaale<strong>de</strong>s er Kaimurene ved Baakenhafeü<br />
y<strong>de</strong>rligere udbygge<strong>de</strong> og <strong>de</strong>r saavels<strong>om</strong> paa andre Ste<strong>de</strong>r Skure opförte,<br />
Skinnegange til Förbin<strong>de</strong>lse mellem Havnene og ined Jernbanestationerne istandbragte<br />
m. v. Den Kailæng<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> hav<strong>de</strong>s ved Begyn<strong>de</strong>isen af Toldtilslutningsarbei<strong>de</strong>rne,<br />
var 4,113 m.; ved <strong>de</strong> nye Havnearbei<strong>de</strong>r er <strong>de</strong>n formeret med<br />
6,959 m., s<strong>om</strong> dog endnu ikke paa långt nær ere fuldstændigen forsyne<strong>de</strong> med<br />
Udrustning af Skure og Dampkraner.<br />
De allerfleste specielle Arbei<strong>de</strong>r udförtes u<strong>de</strong>n Overskri<strong>de</strong>lse af <strong>de</strong> for <strong>de</strong>m<br />
anslaae<strong>de</strong> Belöb; kun Uddybningen af selve Toldkanalen og Udförelsen af en<br />
af Broerne er blevet bety<strong>de</strong>ligt kostbarere end paaregnet; paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong><br />
have ogaaa mange Besparelser fun<strong>de</strong>t Sted, især paa Grund af heldige Licitationer<br />
i <strong>de</strong> förste Aar. Derhos opnaae<strong>de</strong>s stor Besparelse ved at Lagerhuusselskabet<br />
övertog 30,000 Qvm. Byggegrund til <strong>de</strong>rpaa at bygge Pakhuse, ine<strong>de</strong>ns<br />
forboldsvis ringe Pläds forbeholdtes for andre; herved bortfaldt Anven<strong>de</strong>lsen<br />
af flere Millioner for Bygning af <strong>de</strong>slige Huse for Statens Regning. Til<br />
Istandbringelsen af <strong>de</strong>t hele Toldtilslutningsværk har været anslaaet 112,711,000<br />
Mark (hvortil s<strong>om</strong> bekjendt <strong>de</strong>t tyske Rige bidrog 40 Millioner), og næsten<br />
Halv<strong>de</strong>len af hele Summen medgik til Grun<strong>de</strong>rhvervelserue. Desu<strong>de</strong>n er <strong>de</strong>t<br />
sikkert nok, at Sammen ingenlan<strong>de</strong> <strong>om</strong>fatter alle Omkostningerne. Plere Arbei<strong>de</strong>r<br />
saavels<strong>om</strong> overtagne Forpligtelser ere ikke <strong>de</strong>ri medregne<strong>de</strong>. Og <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n<br />
er <strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> i min Indberetning af 3:die Januar anfört, fremk<strong>om</strong>met<br />
en Mæng<strong>de</strong> og til<strong>de</strong>els berettige<strong>de</strong> Fordringer <strong>om</strong> y<strong>de</strong>rligere foretagen<strong>de</strong>s<br />
Arbei<strong>de</strong>r i Förbin<strong>de</strong>lse med samme. En af <strong>de</strong> meest paatrængen<strong>de</strong><br />
gaar ud paa, at <strong>de</strong>n af Petroleumshavnens Beliggenhed nær ved <strong>de</strong> andre<br />
Havne og navnligen nær Seilskibshavnen opstaaen<strong>de</strong> Brandfare maa blive fjernet;<br />
og <strong>de</strong>t erkjen<strong>de</strong>s, at <strong>om</strong> end en<strong>de</strong>el kan gjöres i <strong>de</strong>n Retning ved Forandringer<br />
paa Ste<strong>de</strong>t, vil dog i Virkelighe<strong>de</strong>n ingen an<strong>de</strong>n Foranstaltning end selve förstnævnte<br />
Havns Flytning til et an<strong>de</strong>t, fjernere Sted kunne ansees tilfredsstillen<strong>de</strong>.<br />
Ved Oprettelsen af ovennsevnte Lagerhusselskab erkjen<strong>de</strong>s almin<strong>de</strong>ligen en<br />
af <strong>de</strong> allervigtigste og vanskeligste Opgaver, vedk<strong>om</strong>mon<strong>de</strong> Sikkrelsen af Hamburgs<br />
Stilling og vi<strong>de</strong>ro Udvikling s<strong>om</strong> Ver<strong>de</strong>nsmarked, at være löst paa en<br />
heldig Maa<strong>de</strong>. En Deel af <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> Virks<strong>om</strong>hed beskjæftiger sig med<br />
Artikler, i hvilke nian ved <strong>om</strong>byggeligt Udvalg, Sortering og Bearbei<strong>de</strong>lse samt<br />
<strong>de</strong>res Afpasning efter <strong>de</strong> forskjellige Konsumtionslan<strong>de</strong>s Behov har erhvervet<br />
sig et vidt udbredt Ry, saale<strong>de</strong>s navnlig Kolonialvarer, Droguer, Kryd<strong>de</strong>rier<br />
m. v.; og for <strong>de</strong>nne Behandling trængte man til store Lagerbeqvemmelighe<strong>de</strong>r<br />
paa beqvemt beliggen<strong>de</strong> Ste<strong>de</strong>r og ubesvære<strong>de</strong> af Indskrænkninger fra Toldvæsenets<br />
Si<strong>de</strong>, for <strong>de</strong>refter saa umid<strong>de</strong>lbart og med saa smaa Udgifter s<strong>om</strong><br />
muligt at före <strong>de</strong>m til vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Marke<strong>de</strong>r. Det gjaldt <strong>de</strong>rfor <strong>om</strong> at faa<br />
en Række af anseelige Pakhuse anbragte i Frihavnen med bedst mulig koncentreret<br />
Benyttelse af <strong>de</strong>t kostbare Terrain efter en Fællesplan, saale<strong>de</strong>s at<br />
paa eengang <strong>de</strong> private Forretningsinteresser kun<strong>de</strong> bevæge sig med Frihed og<br />
<strong>de</strong>rhos <strong>de</strong> almin<strong>de</strong>lige Hensyn til Han<strong>de</strong>lens Udvikling og <strong>de</strong>t Offentliges Vel<br />
blive varetagne. Dette er skeet ved Overeensk<strong>om</strong>sten med Lagerhuusselskabet,<br />
s<strong>om</strong>, efteråt <strong>de</strong>ts Kapital, ni Millioner Mark, har indbragt en Forrentning af<br />
3'/3 Xi afgiver en Deel af <strong>de</strong>t Oversky<strong>de</strong>n<strong>de</strong> til Staten, <strong>de</strong>r ved Delegere<strong>de</strong><br />
udöver Indfly<strong>de</strong>lse paa Le<strong>de</strong>isen samt har Deel i Fastsættelsen af Tarifferne.<br />
Resultatet har været en Række af storarte<strong>de</strong>, med fortrinlige Rum for Lagring<br />
saaveels<strong>om</strong> til<strong>de</strong>els med Kontorlokaler forsyne<strong>de</strong> Bygninger paa begge Si<strong>de</strong>r af<br />
Kanalen Kehrwie<strong>de</strong>rfleth og Brooksfleth, <strong>de</strong>r har tilstrækkelig Bred<strong>de</strong> og Dybdé
709<br />
for at Flodfartöier kan anlægge direkte ved <strong>de</strong>m. Kaffeforretningen har ganske<br />
trukket sig över paa Frihavnsgebetet, liges<strong>om</strong> ogsaa Kaffebörsen höi<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r.<br />
Ogsaa Tobaksbranchen indtager en stor Deel af disse Pakhusrum; ligesaa s<strong>om</strong><br />
ovenanfört Sukker, hvorhos bety<strong>de</strong>lige Lokaliteter bestemtcs for Vin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en,<br />
Manufakturvarer o. s. v. I disse Magasiner kunne Varerne ogsaa med Lethed<br />
overgaa fra en Haand til en an<strong>de</strong>n, u<strong>de</strong>n at forandre Pläds, liges<strong>om</strong> overhove<strong>de</strong>t<br />
Udviklingen af Warrantsystemet vil blive befordret af Lagerhuusselskabet.<br />
Blandt <strong>de</strong> mange vigtige praktiske Spörgsmaale, s<strong>om</strong> trænge sig frem til<br />
Lösning efter Toldtilslutningen, gaar et ud paa hvad <strong>de</strong>r skal gjöres med<br />
Zollvereinsnie<strong>de</strong>rlage, hvilken i sin Tid, til Lettelse af Omsætningen med <strong>de</strong>t<br />
Indre af Tyskland, var s<strong>om</strong> en i sig afgrændset Deel af Toldforeningsgebetet<br />
oprettet in<strong>de</strong>n Fri<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sterritoriet og selvfölgeligen nu ikke længer kun<strong>de</strong> benyttes<br />
i sit oprin<strong>de</strong>lige Öiemed. Der har været <strong>om</strong>ventileret flere Planer for<br />
<strong>de</strong>n fremtidige Anven<strong>de</strong>lse af <strong>de</strong>tte ved særskildt Skinnegang i Förbin<strong>de</strong>lse med<br />
Jernbanerne og Kaierne staaen<strong>de</strong> Etablissement med <strong>de</strong>ts mange, til Lagere og<br />
Kontorer indrette<strong>de</strong>, flere Etagers Huse samt en stor, 1,000 Fod läng Bygning,<br />
ligele<strong>de</strong>s for Lagring af Varer; og <strong>de</strong>t har blandt an<strong>de</strong>t været foreslaaet,<br />
at <strong>de</strong>t eller en Deel <strong>de</strong>raf skal överla<strong>de</strong>s til Haandværksdrift og <strong>de</strong>n mindre<br />
Industri, s<strong>om</strong> isaafald skul<strong>de</strong> forsynes i FæHesakab med Drivkraft. Dette Forslag<br />
synes at være Gjenstand for ret megen Sympathi, og man paaberaaber sig<br />
tillige et Exempel, s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> er givet i Altona, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>rsteds i en större<br />
Bygning, hvori forhen dreves en Hattefabrik, er blevet indrettet meget sögte<br />
Værkste<strong>de</strong>r for Haandværksdrift, me<strong>de</strong>ns Drivkraft til samme transmitteres fra<br />
en forhaan<strong>de</strong>nværen<strong>de</strong> stor Dampmaskine.<br />
En af Toldtilslutningens Fölger var, at Forbin<strong>de</strong>lserne in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>t hamburgske<br />
Havndistrikt selv viste sig ganske utilstrækkelige, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> nye Havne<br />
til<strong>de</strong>els vare k<strong>om</strong>ne i större Afstand fra <strong>de</strong>n egentlige By end forhen. Det<br />
var saale<strong>de</strong>s en ikke ringe Kalamitet, at <strong>de</strong>t her nylig oprette<strong>de</strong> Havndampskibsselskab,<br />
s<strong>om</strong> efterhaan<strong>de</strong>n övertog <strong>de</strong>n hele Færgebedrift, ikke stråks saa<br />
sig istand til at tilfredsstille alle <strong>de</strong> saa pludseligen voxe<strong>de</strong> Krav. Ved Indkjöb<br />
saavels<strong>om</strong> Leie af Fartöier sögte <strong>de</strong>t dog at k<strong>om</strong>me ud af Vanskelighe<strong>de</strong>n,<br />
me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t ogsaa bestilte en heel Deel nye Fartöier; naar disse ere færdige,<br />
vil <strong>de</strong>ts hele Skibspark bestaa af 47 Fartöier.<br />
Interessen for Mönsterudstillinger har her, liges<strong>om</strong> overhove<strong>de</strong>t i Tyskland,<br />
voxet meget i <strong>de</strong>n sidste Tid; og man har ved Oprettelsen af saadanne,<br />
fornemmeligen in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> tyske, men ogsaa for Fuldstændigheds Skyld u<strong>de</strong>nlandske<br />
Varer, for en ikke ringe Deel vidst at trække hid oversöiske Kjöbmænd,<br />
s<strong>om</strong> forhen kun besögte engelske og franske Stedcr. De have saale<strong>de</strong>s<br />
allere<strong>de</strong> ret meget bidraget til at udvi<strong>de</strong> Forbin<strong>de</strong>lserne med <strong>de</strong> fjernere Lan<strong>de</strong>,<br />
saa at disse i stedse höiere Grad forsyne sig herfra og bidrage til at belive<br />
og styrke <strong>de</strong>n hamburgske Han<strong>de</strong>l og Næringsdrift; ofte etablere ogsaa <strong>de</strong><br />
Fremme<strong>de</strong> sig her, selv eller ved sine Agenter. Navnligen er Exportmönsterudstillingen<br />
i Börsbygningen i stigen<strong>de</strong> Udvikling. Jeg tilla<strong>de</strong>r mig her at vedlægge<br />
en li<strong>de</strong>n Skizze, fremstillendé samme, saavels<strong>om</strong> et Exemplar af <strong>de</strong>n seneste,<br />
vistnok ikke ganske nye Katalog; en ny forklares at ville udk<strong>om</strong>me <strong>om</strong><br />
ganske kort Tid.<br />
Det vil af en tidligere i nærværen<strong>de</strong> Indberetning given Oplysning sees,<br />
at et temmelig bety<strong>de</strong>ligt Antal Svenske og Norske i <strong>1888</strong> ere indförte i Konsulatets<br />
Nationalitetsmatrikel. Blandt disse fandtes dog kun en ringe Deel<br />
Saadanne, s<strong>om</strong> vare fra tidligere Tid bosatte i <strong>de</strong>tte KoDSulatdistrikt eller i<br />
Aarets Löb k<strong>om</strong> hid med Hensigt at nedsætte sig her. De allerfleste, s<strong>om</strong><br />
indfandt sig paa Konsulatet med Begjering <strong>om</strong> Bevidnelse af <strong>de</strong>res Nationalitet,
710<br />
vil<strong>de</strong> kun söge midlertidig Anbringelse s<strong>om</strong> Tjenstefolk, Söfolk eller Arbei<strong>de</strong>re,<br />
og vare af <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Politi opfordre<strong>de</strong> til ved Konsulatattest at godtgjöre<br />
hvilken Stat <strong>de</strong> tilhörte, forsaavidt s<strong>om</strong> <strong>de</strong> toge Ophold ikke paa Hoteller<br />
eller andre offentlige Logihuse s<strong>om</strong> Boardinghuse og hos Schlafbaser, men i<br />
Privatlogier; vistnok fæste<strong>de</strong> en<strong>de</strong>el af <strong>de</strong>m, især Tjenestepiger, hvilke til sine<br />
Ti<strong>de</strong>r vare meget sögte, Bo her ved at opnaa Stilling i Familierne, men mange<br />
droge meget snart herfra for at fin<strong>de</strong> Erhverv an<strong>de</strong>tsteds. Nogle af <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong><br />
begjære<strong>de</strong> Attester, hav<strong>de</strong> ogsaa allere<strong>de</strong> tidligere saadanne, men behöve<strong>de</strong> Förnyelse,<br />
fordi Konsulforordningen af 1886 forböd at udste<strong>de</strong> Matrikelattester for<br />
længere Tid end et Aar. — Den i Sverige vedtagne Regel, ifölge hvilken <strong>de</strong><br />
svenskfödte i Udlan<strong>de</strong>t væren<strong>de</strong> Personer ikke letteligen anerkjen<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> svenske<br />
Un<strong>de</strong>rsaatter, naar <strong>de</strong> i ti Aar uafbrudt have opholdt sig u<strong>de</strong>nfor Fö<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>t,<br />
har <strong>de</strong>rhos givet Anledning til Foruroligelse af adskillige her Boen<strong>de</strong>;<br />
thi efteråt Politiet var blevet opmærks<strong>om</strong> paa <strong>de</strong>nne Bestemmelse, har <strong>de</strong>t opfordret<br />
et temmelig stort Antal af Saadanne til enten at legitimere sin Nationalitet<br />
eller indtræ<strong>de</strong> i tysk Un<strong>de</strong>rsaatsforhold, — hvilket her er förbun<strong>de</strong>t<br />
med nogen Vanskelighed og tillige Bekostning —, eller en<strong>de</strong>lig at förla<strong>de</strong> <strong>de</strong>t<br />
hamburgske Statsterritorium. Det er nemlig i Hamburg, <strong>de</strong>r paa Grund af<br />
»in Beliggenhed og sine Forhol<strong>de</strong> s<strong>om</strong> stor Han<strong>de</strong>lsplads er Samlingsted for<br />
Menneskemasser fra alle Si<strong>de</strong>r, befun<strong>de</strong>t at være af Vigtigbed at have paa <strong>de</strong>t<br />
Rene, <strong>om</strong> <strong>de</strong> hidk<strong>om</strong>ne Fremme<strong>de</strong> tilhöre andre Statssamfund, og isaafald hvilket,<br />
i<strong>de</strong>t man vistnok gaar ud fra, at i disse, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> her, Hjemstedsret<br />
med <strong>de</strong>raf fölgen<strong>de</strong> eventuel Adgang til Fattigforsörgelse er knyttet til Un<strong>de</strong>rsaatsforhol<strong>de</strong>t.<br />
Ifölge <strong>de</strong>t her Anförte er opstaaet en Interesse for <strong>de</strong> hamburgske<br />
og altonaiske Autoriteter i at faa hjemsendt trængen<strong>de</strong> Svenskfödte<br />
förend Tiaarsterminens Udlöb, i<strong>de</strong>t Adgangen til en saadan Forholdsregel ikke<br />
senere staar aaben; <strong>de</strong>rimod kunne <strong>de</strong> da udvise Saadanne, s<strong>om</strong> ikke ere i<br />
Besid<strong>de</strong>lse af Bevislighe<strong>de</strong>r for at være af fremmed Stat anerkjendte s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n<br />
tilhören<strong>de</strong>. En Ten<strong>de</strong>ns til voxen<strong>de</strong> Strenghed i <strong>de</strong>tte Henseen<strong>de</strong> synes<br />
ogsaa at have været fremtræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i <strong>de</strong>n senere Tid, og <strong>de</strong>tte giver Anledning<br />
til at önske at Sveriges Lovgivning i Lighed med <strong>de</strong>n tyske — og nu<br />
ogsaa <strong>de</strong>n norske — hav<strong>de</strong> givet Lan<strong>de</strong>ts Indfödte, naar <strong>de</strong> i længere Tid ophol<strong>de</strong><br />
sig u<strong>de</strong>nfor Hjemlan<strong>de</strong>t, Leilighed til at oprethol<strong>de</strong> sin Statsborgerret<br />
ved at afgive en Villieserklæring <strong>de</strong>sangaaen<strong>de</strong> paa vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Konsulat.<br />
Til samme Tid tör <strong>de</strong>t föles s<strong>om</strong> praktisk fremtræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Mangler ved<br />
Norges Lov af 21:<strong>de</strong> April <strong>1888</strong> \ 6 Ht. b, <strong>de</strong>ls at <strong>de</strong>n udtrykker sig saa<br />
uklart, at <strong>de</strong>t ikke kan sees med Bestemthed <strong>om</strong> Bu<strong>de</strong>t, i<strong>de</strong>t Samme giver<br />
<strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> förla<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>t for bestændig, Ret til at behol<strong>de</strong> sin Statsborgerret<br />
igjennem Afgivelse in<strong>de</strong>n et vist Tidspunkt af <strong>de</strong>n <strong>de</strong>r <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Erklæring,<br />
tillige har villet bemyndige <strong>de</strong>m, <strong>de</strong>r ifölge Udflytning ti<strong>de</strong>ligere hav<strong>de</strong> tabt<br />
sin norske Statsborgerret, til ved saadan Erklæring at gjenvin<strong>de</strong> Samme, og<br />
<strong>de</strong>els ogsaa at Lovgiveren har for <strong>de</strong>m, <strong>de</strong>r ikke saale<strong>de</strong>s erklære sig, la<strong>de</strong>t<br />
<strong>de</strong>n gamle mislige og til Vilkaarlighe<strong>de</strong>r fören<strong>de</strong> Regel bestaa, ifölge hvilken<br />
Spörgsmaalet <strong>om</strong> Statsborgerreten er i Behold beror paa Tilstæ<strong>de</strong>værelsen af<br />
<strong>de</strong>n u<strong>de</strong>nfor Kontrol liggen<strong>de</strong> Betingelse, at Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> ikke har forladt<br />
Lan<strong>de</strong>t for bestændig.<br />
Noget bety<strong>de</strong>ligt Antal af Svenske eller Norske synes ikke at være draget<br />
över Hamburg til Nordostseekanallinien, hvor Jordarbei<strong>de</strong>r begyndte paa<br />
enkelte Punkter; <strong>de</strong> udstedte Advarsler, gaaen<strong>de</strong> ud paa, at fremme<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>re<br />
ikke vil<strong>de</strong> blive anvendte saalænge in<strong>de</strong>nlandske af lige Dygtighed kun<strong>de</strong><br />
erhol<strong>de</strong>s, synes at have i vis Grad naaet sit Öiemed for vore Landsmænds<br />
Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Derimod var i <strong>1888</strong>, saavels<strong>om</strong> senere, Tilströmningen fra <strong>de</strong>t
711<br />
Bil. 1.<br />
Införsel tilsös af nogle Artikler fra Sverige til Hamburg i Aaret<br />
<strong>1888</strong>, sammenlignet med. 1887.
712<br />
Bil. 2.<br />
Indförsel tilsös af nogle Artikler fra Norge til Hamburg i Aaret<br />
<strong>1888</strong>, sammenlignet med 1887.
713<br />
Indre af Tyskland, til<strong>de</strong>els af hele Familier, ogsaa fra fjernere Ste<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong><br />
Sehlesiere og Bayrere, og tillige fra Lan<strong>de</strong> u<strong>de</strong>nfor <strong>de</strong>t tyske Rige, s<strong>om</strong> Schweiz<br />
og Böhmen, sær<strong>de</strong>les stærk og syntes til sine Ti<strong>de</strong>r nær ved at blive til en<br />
Kalamitet, i<strong>de</strong>t naturligvis ogsaa mange Vagabun<strong>de</strong>r indfandt sig, hvilke gjor<strong>de</strong><br />
Bgnene usikre. De Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Distrikter fölte sig saa meget mere besvære<strong>de</strong><br />
ved <strong>de</strong>tte Tillöb, s<strong>om</strong> mangfoldige indfaodt sig förend <strong>de</strong>r endnu overhove<strong>de</strong>t<br />
fandtes noget Arbei<strong>de</strong>, hvortil <strong>de</strong> kun<strong>de</strong> anven<strong>de</strong>s.<br />
Til Oprethol<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong>n skandinaviske Gudstjeneste hcrsteds indk<strong>om</strong> i<br />
<strong>1888</strong> paa <strong>de</strong>tte Konsulatkontor i Gräver 555 Mark. Det skandinaviske Sömandshjem<br />
har ogsaa modtaget en<strong>de</strong>el Undcrstöttelse, skjönt ikke saa tilstrækkelig,<br />
at <strong>de</strong>t kan siges at befin<strong>de</strong> sig i en heldig ekonon<strong>om</strong>isk Stilling. Det har<br />
imidlertid været af Nytte og har i <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> svenske Missionsprsest en<br />
nidkjær Stötte.<br />
Danzig <strong>de</strong>n 12 mars 1889.<br />
tÅrsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Munch Ræ<strong>de</strong>r.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 55 svenska fartyg <strong>om</strong> 8.221 tons<br />
» B » i barlast 50 » B » 13,302 »<br />
B Norge » med last 3 » » » 679 »<br />
» B B i barlast 2 » B B 565 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » med last 11 B » » 4,182»<br />
» » » i barlast- 75 B T> » 16,390 »<br />
Till Sverige afgingo med last 53 B » B 10,621 »<br />
» » » i barlast 3 » » B 327 »<br />
» Norge » med last 14 » B » 3,253 »<br />
B andra län<strong>de</strong>r B B 120 B B » 28,079 »<br />
B B » i barlast 6 B B B 1,645 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 4 norska B B 729 »<br />
B B s i barlast 11 B B B 3,232 B<br />
» Sverige B med last 8 B B B 1,188 B<br />
» B » i barlast 8 » » B 1,300 B<br />
» andra län<strong>de</strong>r » med last 29 B B B 9,046 B<br />
» B B i barlast 53 B B B 12,169 »<br />
Till Norge afgingo med last 26 B » B 5,623 B<br />
» B B i barlast I B » B 91 B<br />
» Sverige B med last 6 B B B 833 »<br />
» B » i barlast I B B B 1 1 9 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r B med last 75 B B B 19,916 B<br />
» » B i barlast 4 B » » 1,083 »
714<br />
Summariska beloppet af bruttofrakterna utgjor<strong>de</strong> för ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> svenska<br />
fartyg kr. 73,761 <strong>och</strong> för afgåen<strong>de</strong> kr. 137,692; för ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> norska fartyg<br />
kr. 145,689 <strong>och</strong> för afgåen<strong>de</strong> kr. 72,973.<br />
Skeppsfarten i sin helhet visa<strong>de</strong> mycken liflighet, så att <strong>de</strong> med last afgàngna<br />
fartygen voro resp. 216 <strong>och</strong> 370 flere än un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en 1887 <strong>och</strong> 1886.<br />
Äfven spanmåls<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n var högst betydlig, ehuru mindre vinstbringan<strong>de</strong> på<br />
grund af <strong>de</strong> importeran<strong>de</strong> lan<strong>de</strong>ns skyddstullar. Mycken skada vålla<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rjemte<br />
af snöstormar, sv<strong>år</strong>a isförhållan<strong>de</strong>n <strong>och</strong> fram på v<strong>år</strong>en öfversvämningar.<br />
Skör<strong>de</strong>n i Vestpreussen var un<strong>de</strong>rlägsen <strong>de</strong> båda föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ens <strong>och</strong><br />
knappast mer än me<strong>de</strong>lmåttig för <strong>de</strong> flesta sä<strong>de</strong>sslagen, hvilket bidrog till prisens<br />
höjan<strong>de</strong> längre fram på <strong>år</strong>et.<br />
Bäst slog hvete ut, hvilket lemna<strong>de</strong> 94 % af normalskörd <strong>och</strong> betaltes<br />
i <strong>år</strong>ligt gen<strong>om</strong>snittspris med kr. 133 pr ton f. o. b. Af råg erhölls 13 %<br />
un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lskörd; priset var f. o. b. 119 kr. Ännu sämre utföll kornskör<strong>de</strong>n,<br />
75 % un<strong>de</strong>r normalskörd; priset f. o. b. var 107 kr. Hafre lemna<strong>de</strong> me<strong>de</strong>lskörd,<br />
i högländta trakter till <strong>och</strong> med 12 % <strong>de</strong>rutöfver, men ansenligt mindre<br />
på låglan<strong>de</strong>t till följd af <strong>de</strong>t ihärdiga regnan<strong>de</strong>t. Priset stäl<strong>de</strong> sig f. o. b.<br />
vid 107 kr. Ärter gåfvo qvalitativt s<strong>om</strong> qvantitativt 20 % un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lskörd<br />
<strong>och</strong> sål<strong>de</strong>s f. o. b. till 102 kr. Potatis blef till beskaffenheten dålig <strong>och</strong> skörda<strong>de</strong>s<br />
till endast 60 % af <strong>de</strong>t vanliga beloppet.<br />
Exporten af spanmål <strong>och</strong> frö un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utgjor<strong>de</strong> i tons: hvete 154,650,<br />
råg 31,649, ärter 14,547, korn 49,481 <strong>och</strong> hafre 5,339, eller tillsammans<br />
spanmål 255,666 tons; vicker 1,902, bönor 8,632, oljefrö 9,263, hampfrö<br />
414, klöfverfrö 196 <strong>och</strong> linfrö 505, eller tillsammans frö 20.912 tons.<br />
För närvaran<strong>de</strong> är priset pr ton f. o. b. för hvete kr. 142, råg kr. 143,<br />
korn kr. 91, hafre kr. 121 <strong>och</strong> ärter kr. 107.<br />
Trävaruexporten stäl<strong>de</strong> sig för Danzigs vidk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste<br />
trenne <strong>år</strong>en, hvaremot <strong>de</strong>n i Elbing gick mycket tillbaka. Af furusleepers<br />
utskeppa<strong>de</strong>s 15,000 kub.-meter <strong>och</strong> af ekplankor <strong>och</strong> bjelkar 2,100 kub.-m.<br />
mera än un<strong>de</strong>r 1887, hvaremot andra slag visa<strong>de</strong> tillbakagång, särskildt furubjelkar<br />
<strong>och</strong> plankor. Närmare angifvet utgjor<strong>de</strong> exporten <strong>från</strong> Danzig i kub.meter:<br />
/Mr«-bjelkar 96,183, plankor <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r 8,329, splittra 38 <strong>och</strong> sleepers<br />
66,795; eft-sleepers 42,645, stockar oeh bjelkar 15,590, plankor <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r<br />
8,918 <strong>och</strong> stäfver 11,629; diverse trävaror 20,203, eller tillsammans 270,330<br />
kub.-meter.<br />
Af socker var utförseln något mindre än <strong>år</strong> 1887. Af 75 skeppsladdningar<br />
gingo 11 till Sverige. Sprit rönte motstånd gen<strong>om</strong> tullarne.<br />
Han<strong>de</strong>ln med Sverige tog, särskildt i fråga <strong>om</strong> spanmålsskeppningen, stark<br />
fart redan i början af <strong>år</strong>et, innan skyddstullarne träd t i kraft. Sedan ishindren<br />
härstä<strong>de</strong>s upphört med mars månad, pågick skeppningen med all kraft <strong>och</strong><br />
öka<strong>de</strong>s ännu mera un<strong>de</strong>r september <strong>och</strong> oktober, hvarefter <strong>de</strong>n aftog- Frakterna<br />
voro lönan<strong>de</strong>.<br />
Följan<strong>de</strong> svenska produkter inför<strong>de</strong>s till distriktet med svenska fartyg:<br />
färsk v<strong>år</strong>sill 15,435 tyska centner, granit 111,672 rhenl. kub.-fot, kalksten<br />
131,040 d:o, tegelsten 130,000 st., slipsten 2,500 st., osläckt Gotlandskalk<br />
840 halftunnor. Med norska fartyg hitk<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Sverige 2,776 rhenl. kub.fot<br />
granit, 37,584 d:o kalksten <strong>och</strong> 1,600 tyska centner färsk sill.<br />
Me<strong>de</strong>lprisen voro <strong>från</strong> fartyget: osläckt Gotlandskalk 16 mk pr 12 halftunnor,<br />
kalkaten 53 mk pr rhenl. kub.-fot; <strong>från</strong> magasinet: stångjern 13 mk<br />
pr tysk centner, jernskrot 1'50 mk pr d:o, tjära 21 mk pr originaltunna, beck<br />
27 mk pr d:o, Gotlands-slipsten 12-tums 60 pf., 24-tums 3 mk. Torgförd<br />
svensk sill betinga<strong>de</strong> 90 pf. pr 60 st.
715<br />
Utförseln till Sverige med svenska fartyg <strong>om</strong>fatta<strong>de</strong>: hvete 5,897 tons,<br />
råg- <strong>och</strong> hvetemjöl 1,375 tons, oljefrö 200 tons, kli 2,912 tons, oljekakor 742<br />
tons, socker 2,450 tons, saltsyra 655 centner, benmjöl 3,200 centner. Med<br />
norska fartyg skeppa<strong>de</strong>s till Sverige 603 tons spanmål <strong>och</strong> 250 tons kli.<br />
Hela exporten till Sverige med så väl svenska s<strong>om</strong> utländska fartyg utgjor<strong>de</strong><br />
i tons: hvete 11,898, råg 1,259, mjöl af båda slagen 2,001, oljefrö<br />
485, kli 2,912, oljekakor 1,139, socker 4,176, stenkol 65, soda 136; hvartill<br />
k<strong>om</strong>mo saltsyra 655 <strong>och</strong> benmjöl 6,231 centner samt vin 500 fat.<br />
Han<strong>de</strong>ln med Norge visar följan<strong>de</strong> siffror, nämligen i införseln hit med<br />
norska fartyg: 1,700 t:r fetsill, 120 tons qvarts <strong>och</strong> 9,720 kub.-fot granit.<br />
Svenska fartyg hitför<strong>de</strong> <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> 17,280 kub.-fot granit.<br />
Till Norge utför<strong>de</strong>s med norska fartyg i tons: råg 4,286, hvete 1,460,<br />
mjöl af båda slagen 250, ärter 493, korn 280, vicker 100 <strong>och</strong> kli 550.<br />
Hela exporten till Norge un<strong>de</strong>r samtliga flaggor var i tons: hvete 2,458,<br />
råg 10,952, mjöl af båda slagen 265, korn 1,374, hafre 40, ärter 1,167, kli<br />
550, oljefrö 75, linfrö 122, vicker 100 <strong>och</strong> trävaror 65.<br />
Frakterna stäl<strong>de</strong> sig mycket gynsamt, i synnerhet för ångfartyg. Sålunda<br />
notera<strong>de</strong>s:<br />
London pr std plankor oeh brä<strong>de</strong>r 40 sh.<br />
Hull B quarter korn 2 » 3 d.<br />
Leith » » hvete _ 1 » 10'/a »<br />
Westhartlepool B load ekebjelkar 15 »<br />
Grimsby » » » 10 B 9 »<br />
» B » furubjelkar 9 »<br />
Cardiff B » furusleepers 13 B<br />
Dublin B quarter korn 2 » 9 »<br />
» B » hvete 3 »<br />
Newcastle » » korn 3 s 3 B<br />
Sun<strong>de</strong>rland B load diverse trävaror 11 B<br />
Bristol B quarter korn 3 B 3 B<br />
Bor<strong>de</strong>aux » ton melasse 30 fres<br />
Rouen B quarter oljefrö 3 sh. 3 d.<br />
» B B hvete 3 sh. 6 d—3. sh 9 d.<br />
B B load eketrävaror 19 B<br />
Dunkerque B ton melasse 24 frcs<br />
Rotterdam B quarter korn 1 sh. 7 1 /, d.<br />
Amsterdam B load eksleepers 14 B<br />
Antwerpen » B furubrä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> bjelkar 12 s 6 B<br />
Lübeck » ton hvete <strong>och</strong> råg 10 mk<br />
Gent » load eksleepers 13 sh.—15 sh. 6 d.<br />
Osten<strong>de</strong> B B B 13 » —14 sh.<br />
Libau » ton b<strong>om</strong>ull 9 mk<br />
Stockholm » B hvete 10 mk—12 mk<br />
» B centner oljekakor 55 pf.<br />
Göteborg » ton hvete 11 mk<br />
Malmö B B » 9 »<br />
Landskrona B centner kli ... 60 pf.<br />
Bergqvara B ton hvete 9 mk<br />
Bergen B B råg 10 » —11 mk<br />
Kristiania » » hvete 10 B<br />
Kristiansand » B B 9 mk
716<br />
Ostnorge pr ton råg 9 mk<br />
Köpenhamn » rhenl. kub.-fot furubjelkar 15 pf.<br />
» » » ekebjelkar 16 j><br />
Aarbus » » eketrävaror 25 »<br />
» » centner hvetekli ... 50 »<br />
Kallundborg » ton hvete 9 mk<br />
Slesvig » » råg 9 »<br />
Äfven Elling drog nytta af <strong>de</strong>n lifliga <strong>om</strong>sättningen i spaninål, hvaremot<br />
trävaruskeppningen <strong>från</strong> platsen i hög grad led gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> stora öfversvämningarna,<br />
hvilka utbred<strong>de</strong> sig öfver 10 qvadratmils yta <strong>och</strong> anstäl<strong>de</strong> stor förö<strong>de</strong>lse.<br />
Konsumtionen af virke på platsen var högst betydlig på grund af <strong>de</strong><br />
lidna skadorna. Schichaus skeppsvarf leverera<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 30 torpedobåtar<br />
jemte 6 ångare af andra slag. Varfvet k<strong>om</strong>mer att un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> erhålla<br />
en filialverkstad i Danzig.<br />
Besättningen på <strong>de</strong>n i närheten af Falsterbo påsegla<strong>de</strong> norska skonerten<br />
»Vidar» hitför<strong>de</strong>s å <strong>de</strong>t kolli<strong>de</strong>ran<strong>de</strong> fartyget, här hemmahöran<strong>de</strong> ångaren »Artushof»,<br />
<strong>och</strong> sän<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> konsulatets försorg, sedan <strong>de</strong>n erhållit nödig ekipering,<br />
till Köpenhamn, dit fartyget inbergats.<br />
Nürnberg <strong>de</strong>n 31 juli 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Aug. af Segerström.<br />
Galanteri-, kort- <strong>och</strong> leksaksbranchens affärer voro all<strong>de</strong>les tillfredsställan<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r första half<strong>år</strong>et. Blott <strong>de</strong>n plötsliga stigningen af koppar <strong>och</strong> tenn gjor<strong>de</strong><br />
en oangenäm <strong>om</strong>kastning uti <strong>de</strong> <strong>de</strong>lar af <strong>de</strong>nna industri, s<strong>om</strong> förbruka <strong>de</strong>ssa<br />
begge metaller samt messing.<br />
Affären ha<strong>de</strong> äfven un<strong>de</strong>r återsto<strong>de</strong>n af <strong>år</strong>et att glädja sig åt ett nöjaktigt<br />
uppåtgåen<strong>de</strong>. Det k<strong>om</strong> mera inköpare hit ned, särskildt ut<strong>om</strong>europeiska, för att,<br />
ledsaga<strong>de</strong> af sina k<strong>om</strong>missionärer <strong>och</strong> <strong>om</strong>bud, besöka <strong>de</strong> olika fabrikanterna eller<br />
gen<strong>om</strong>gå <strong>de</strong> härvaran<strong>de</strong> proflagren, <strong>och</strong> beställningarna stodo icke en gång tillbaka<br />
för <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> gynsammaste <strong>år</strong>ens.<br />
De fleste af v<strong>år</strong>a industriidkare hafva mycket förbättrat sina privata proflager;<br />
<strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> håller <strong>de</strong>t härvaran<strong>de</strong> Bayerisches Gewerbemuseum ett permanent<br />
proflager af utstälda lycka<strong>de</strong> industrialster <strong>från</strong> <strong>de</strong>t öfriga Bayern. Då<br />
hos agenterna efter hand åskådliga proflager af <strong>de</strong> närbeslägta<strong>de</strong> sachsiska, thttringiska<br />
<strong>och</strong> schwabiska industrierna anordnas <strong>och</strong> uppstå, så bju<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n främman<strong>de</strong><br />
inköparen rikligt tillfälle att fylla en god <strong>de</strong>l af sitt behof härstä<strong>de</strong>s<br />
<strong>och</strong> i Fürth, hvarest tillsammans 250 firmor existera, hvilka förmedla utförseln<br />
af ifrågavaran<strong>de</strong> affärsgrens produkter till alla verlds<strong>de</strong>lar.<br />
De fleste af v<strong>år</strong>a fabrikanter voro fullt upp sysselsatta, så att <strong>de</strong> ej, sås<strong>om</strong><br />
fallet varit en följd af <strong>år</strong>, behöf<strong>de</strong> gifva efter för <strong>de</strong>n osed <strong>de</strong> orientaliska,<br />
ostasiatiska <strong>och</strong> indiska beställarne infört, att vid hvarje ny beställning göra<br />
lägre prisanbud. De helt små affärsmännen oeh fabrikanterna hafva dock kun-
717<br />
nat draga föga nytta af <strong>de</strong>nna förkofran. Det är <strong>de</strong>m alltid sv<strong>år</strong>t att följa <strong>de</strong><br />
bestämda leveransterminerna, hvilket är så mycket oangenämare s<strong>om</strong> nästan alla<br />
<strong>från</strong> Hamburg afgåen<strong>de</strong> ångare äro så öfverhopa<strong>de</strong> med fraktgods, att ofta ingenting<br />
mer emottages redan 8 till 14 dagar före <strong>de</strong>ras afgång, ehuru extra ångare<br />
blifvit insatta på <strong>de</strong> flesta linier.<br />
Fabrikationen af leonisk tråd <strong>och</strong> spåna<strong>de</strong>r var öfvermåttan liflig, <strong>och</strong> arbeta<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>t med full kraft för att i <strong>de</strong>ssa artiklar kunna tillgodose mo<strong>de</strong>rna i<br />
Europa <strong>och</strong> Nordamerika. Äfven i öfriga nyheter gingo affärerna bra.<br />
Förbrukningen af bronsfärger <strong>och</strong> brokad var un<strong>de</strong>r förflutna <strong>år</strong> i jemn<br />
tillväxt. Om försäljningsprisen <strong>de</strong>t oaktadt ej voro mycket lönan<strong>de</strong> för fabrikanterna,<br />
så måste <strong>de</strong>tta i främsta rummet tillskrifvas <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten, att<br />
produktionen i förstoring städse ha<strong>de</strong> försteget framför afsättningen. Blott <strong>de</strong>lvis<br />
var <strong>de</strong>t möjligt att bringa försäljningsprisen i förhållan<strong>de</strong> till <strong>de</strong> med 100<br />
% stigna kopparprisen. Mot slutet af <strong>år</strong>et led bronsfärgindustrien sv<strong>år</strong>t af<br />
osäkerheten på kopparmarkna<strong>de</strong>n.<br />
Bladmetall kun<strong>de</strong> framvisa tillfredsställan<strong>de</strong> efterfrågan, hvilken var betydlig<br />
särskildt uti <strong>de</strong> finare <strong>och</strong> tunnare sorterna.<br />
Tennfoliefabrikationen. Afsättningen höll sig i allmänhet på samma höjd<br />
<strong>1888</strong> s<strong>om</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, <strong>och</strong> kun<strong>de</strong> fabrikanterna till fullo uppfylla <strong>de</strong> fordringar,<br />
s<strong>om</strong> stäl<strong>de</strong>s på <strong>de</strong>m. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att prisen för råmaterialet 1887 gen<strong>om</strong> spekulation<br />
enormt drefvos i höj<strong>de</strong>n, bragte <strong>de</strong>t följan<strong>de</strong> <strong>år</strong>et <strong>1888</strong> en betydlig<br />
återgång i <strong>de</strong>samma jemte <strong>de</strong> <strong>de</strong>rmed förbundna följ<strong>de</strong>rna.<br />
Bayerns penselfabrikation, hvars säte Nürnberg är, har i fullt mått bibehållit<br />
sin hittills innehafda d<strong>om</strong>ineran<strong>de</strong> ställning. Ut<strong>om</strong> Frankrike äro <strong>de</strong> flesta<br />
län<strong>de</strong>r mer eller mindre hänvisa<strong>de</strong> till att med tysk eller fransk vara fullständiga<br />
<strong>de</strong> inhemska fabrikaten. Nürnberg lemna<strong>de</strong> härtill icke minsta <strong>de</strong>len;<br />
här finnes också ett rätt stort antal penselfabriker, hvaraf <strong>de</strong>n största ensamt<br />
sysselsätter cirka 800 personer. Man klaga<strong>de</strong> emellertid öfver att prisen för<br />
<strong>de</strong>n färdiga varan voro mycket låga. Afsättningen af finare vara höj<strong>de</strong> sig<br />
visserligen, men hufvudproduktionen best<strong>år</strong> dock af billigare qvaliteter.<br />
Elektrotekniska alster. Äfven affärs<strong>år</strong>et <strong>1888</strong> var i allmänhet tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
Den verldsbekanta firman S. Schuckert härstä<strong>de</strong>s utvidga<strong>de</strong> än ytterligare<br />
sin rörelse <strong>och</strong> sysselsätter för närvaran<strong>de</strong> här på platsen cirka 460 arbetare<br />
<strong>och</strong> 70 montörer. Denna fabrik framställer hufvudsakligast dynam<strong>om</strong>askiner.<br />
Sedan kopparsyndikatet i Paris fallit samman, hoppas man, att åter<br />
normala förhållan<strong>de</strong>n måtte inträda för <strong>de</strong>tta för elektrotekniken så vigtiga<br />
material <strong>och</strong> att <strong>de</strong> skador <strong>de</strong>nna industri nu i nära 1'/. <strong>år</strong> måst vidkännas<br />
tor<strong>de</strong> upphöra.<br />
I maskin- <strong>och</strong> vagnbyggnadsfabrikernas affärsförhållan<strong>de</strong>n var ingen större<br />
förbättring märkbar, ehuru <strong>de</strong> ha<strong>de</strong> nästan tillräcklig sysselsättning, emedan<br />
prisen ännu alltjemt voro mycket tryckta <strong>och</strong> man ej lycka<strong>de</strong>s ernå <strong>de</strong> förhöjningar<br />
i <strong>de</strong>samma, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> förena<strong>de</strong> valsverken för färdiga arbeten fordrat.<br />
Ölbryggeriernas läge var i allmänhet godt, ehuru åtskilliga, hufvudsakligen<br />
<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> arbeta för export, måste göra stora uppoffringar för att hålla sin gamla<br />
afsättning uppe eller för att ernå en ökad utsträckning af <strong>de</strong>nsamma. Un<strong>de</strong>r<br />
loppet af innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>s 6 första måna<strong>de</strong>r visa<strong>de</strong> ölexporten en tydlig tillbakagång,<br />
i <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>n aftog med 19,645 hl. eller 21 % mot samma tid <strong>1888</strong>.<br />
Sta<strong>de</strong>ns 18 bryggerier förbruka<strong>de</strong> <strong>1888</strong> tillsammans 258,302 hl. malt mot<br />
247,619 hl. <strong>år</strong> 1887, sålunda en stegring af 10,683 hl. Antager man på
718<br />
hektolitern malt en elproduktion af 210 liter, så skulle maltförbrukningen motsvara<br />
en elproduktion af. <strong>1888</strong>: hl. 542,434 1887: hl. 519,999<br />
hvaraf exportera<strong>de</strong>s » » 222,019 » J> 201,996<br />
hvadan äfven utförseln visar en ökning un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> af 20,023 hl.<br />
Maltskatten utgjor<strong>de</strong> <strong>1888</strong>: mark 331,101-59 1887: m. 317,472-88<br />
För ntfördt öl återbet. häraf B » 108,78936 » » 98,978'15<br />
Importen af främman<strong>de</strong> öl utgjor<strong>de</strong> 71,499 hl.<br />
Vin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns läge blir alltmer kritiskt gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> många ogynsamma <strong>år</strong>en.<br />
Äfven <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s skörd i Tyskland kun<strong>de</strong> ej bidraga att undanrödja bristen på<br />
goda, rena naturviner, ty <strong>de</strong>nna <strong>år</strong>gångs viner voro oekså af ringare beskaffenhet.<br />
Humle<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n. <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s skörd blef qvantitativt starkt efter 1887 <strong>år</strong>s.<br />
Till början af augusti var åtminstone förhoppningen på en god vara öfverallt berättigad,<br />
men med ett slag lyd<strong>de</strong> rapporterna dåligare, då man på många håll<br />
måste konstatera förek<strong>om</strong>sten af s. k. Schwärze, s<strong>om</strong> af bryggaren fruktas mer<br />
än allt annat.<br />
Till följd af <strong>de</strong>n mindre skör<strong>de</strong>n trod<strong>de</strong> sig producenterna kunna hålla<br />
höga pris, hvilka ock till in i oktober månad beredvilligt betala<strong>de</strong>s. Men redan<br />
efter några veckor stod priset på hälften af oktobernoteringarnas höjd <strong>och</strong> blott<br />
all<strong>de</strong>les frisk, utsökt primavara kun<strong>de</strong> bibehålla sitt pris gen<strong>om</strong> hela säsongen.<br />
S<strong>om</strong> vanligt var <strong>om</strong>slaget betydligast i Spalt <strong>och</strong> <strong>om</strong>nejd, hvarest bön<strong>de</strong>rna ej<br />
tro sig kunna nog högt uppskrufva sina fordringar.<br />
Den sämre qvaliteten <strong>och</strong> <strong>de</strong> höga prisen i början försv<strong>år</strong>a<strong>de</strong> betydligt<br />
exporten på England, s<strong>om</strong> sjelft alstra<strong>de</strong> tillräckligt un<strong>de</strong>rordnad humle, <strong>och</strong><br />
äfven Amerika gjor<strong>de</strong> i förhållan<strong>de</strong> blott obetydliga uppköp af <strong>de</strong>n bayerska<br />
produkten. Till följd häraf blef <strong>de</strong>n jemförelsevis lilla skör<strong>de</strong>n dock i alla fall<br />
för stor <strong>och</strong> finnas ännu vid <strong>de</strong>n nya kampanjens snart föreståen<strong>de</strong> början rätt<br />
betydliga lager af ringare, otjenlig vara, såväl af <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s s<strong>om</strong> äldre <strong>år</strong>gångar,<br />
hvilken nästan helt <strong>och</strong> hållet saknar afnämare.<br />
Hvad man ständigt un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista <strong>år</strong>en alltmera framhållit, gaf sig äfven<br />
<strong>de</strong>nna säsong allt starkare uttryck. Humlekulturen har blifvit för stor; öfverallt<br />
i Tyskland <strong>och</strong> Österrike odlas humle <strong>och</strong> blir <strong>de</strong>n <strong>de</strong>r <strong>de</strong>lvis till <strong>och</strong> med<br />
bättre behandlad än i flera af Bayerns distrikt, så att producenterna gång på<br />
gång uppmanas, att i eget intresse mera se på en fin, fullgod vara än på massproduktion.<br />
Detta <strong>år</strong>s skörd, s<strong>om</strong> tor<strong>de</strong> allmännare börja in<strong>om</strong> <strong>de</strong> närmaste 2 à 3<br />
veckorna, lofvar på grund af <strong>de</strong>n hittills rådan<strong>de</strong> gynsamma vä<strong>de</strong>rleken att<br />
slå för<strong>de</strong>laktigt ut.<br />
Bernhard Lang.
Kapsta<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n 12 maj 1889.<br />
719<br />
(Årsberättlse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart pä distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 26 svenska fartyg <strong>om</strong> 9.414 tona<br />
B Norge ank<strong>om</strong> B 1 svenskt » B 314 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r ank<strong>om</strong>mo » 24 svenska » B 10,036 T><br />
Till B afgingo » 2 » B B 753 »<br />
» B B i barlast 48 B B B 17,354 B<br />
Frän Norge ank<strong>om</strong>mo med last 15 norska B B 5,424 B<br />
B Sverige B B 38 » B B 16,061 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r B B 73 B B B 36,264 B<br />
Till B afgingo B 21 B » B 7.665 B<br />
B B B i barlast 93 B B B 45,943 B<br />
eller tillsammans med last ank<strong>om</strong>na 177 fartyg <strong>om</strong> 77,513 tons drägtighet,<br />
<strong>de</strong>raf 51 svenska <strong>om</strong> 19,764 tons <strong>och</strong> 126 norska <strong>om</strong> 57,749 tons.<br />
Dessut<strong>om</strong> anlöptes distriktets hamnar för or<strong>de</strong>r, proviantering eller reparation<br />
af li<strong>de</strong>n skada af:<br />
8 svenska fartyg <strong>om</strong> 4,823 tons<br />
<strong>och</strong> 12 norska B B 4,963 »<br />
Summa 20 fartyg <strong>om</strong> 9,786 tons<br />
De un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et intjenta bruttofrakterna utgjor<strong>de</strong>:<br />
för <strong>de</strong> svenska fartygen £ 36,965<br />
<strong>och</strong> » B norska » B 106,465<br />
Summan af erlagda konsulatafgifter voro:<br />
Af svenska fartyg:<br />
eller för båda län<strong>de</strong>rna £ 143,430<br />
vid hufvudstationen £ 13. — 5<br />
B vicekonsulsstationerna B 47. 8. 5 £ 60. 8. 10<br />
Af norska fartyg:<br />
vid hufvudstationen £ 44. 11. 10<br />
B vicekonsulsstationerna B 137. 6. 10 B 181. 18. 8<br />
Summa £ 242. 7. 6<br />
Följan<strong>de</strong> visar <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet jemförd med<br />
<strong>år</strong> 1887:
720<br />
Häraf synes att antalet af svenska fartyg minskats med 12 <strong>och</strong> <strong>de</strong> norska<br />
ökats med 46 samt att skilna<strong>de</strong>n i <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart un<strong>de</strong>r <strong>de</strong><br />
två <strong>år</strong>en utgöres af 34 fartyg <strong>om</strong> 15,031 tons drägtighet med en brattofrakt<br />
af £ 40,619 till för<strong>de</strong>l för <strong>år</strong> <strong>1888</strong>.<br />
Vid hufvudstationen påmönstra<strong>de</strong>s 29 man <strong>och</strong> a/mönstra<strong>de</strong>s 32.<br />
Likale<strong>de</strong>s vid hufvudsationen anmäl<strong>de</strong>s 10 man hafva rymt, af hvilka 3<br />
<strong>från</strong> svenska <strong>och</strong> 7 <strong>från</strong> norska fartyg. Af <strong>de</strong>sse voro 3 svenskar <strong>och</strong> 7<br />
norrmän.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et ingångna skrifvelser utgjor<strong>de</strong> 227 <strong>och</strong> aflåtna 223.<br />
Han<strong>de</strong>l.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> importera<strong>de</strong>s till Kapkolonien gods till ett vär<strong>de</strong> af £<br />
5,458.774 emot £ 4,906,576 <strong>år</strong> 1887 eller en förhöjning i importen af öfver<br />
en half million pund sterling. Dessut<strong>om</strong> importera<strong>de</strong>s myntadt guld till ett<br />
belopp af £ 1,240,016.<br />
Af <strong>de</strong> importera<strong>de</strong> artiklarne upptager<br />
Jern, oförädladt, ett vär<strong>de</strong> af £ 95,673<br />
D:o förädla<strong>de</strong> _ » 30,823<br />
Smör » 22,225<br />
Tändstickor » 968<br />
Trävaror, oförädla<strong>de</strong> » 48,713<br />
<strong>de</strong>raf <strong>från</strong> Sverige £ 27,800<br />
<strong>och</strong> » Norge » 3,682<br />
Trävaror, hyfla<strong>de</strong> <strong>och</strong> reffla<strong>de</strong> » 29,005<br />
<strong>de</strong>raf <strong>från</strong> Sverige £ 3,298<br />
<strong>och</strong> » Norge » 13,018<br />
Trävaror, förädla<strong>de</strong>, annat slag » 25,263<br />
<strong>de</strong>raf <strong>från</strong> Sverige £ 23<br />
<strong>och</strong> » Norge » 1,150<br />
Åkerbruksredskap » 8,248<br />
B<strong>om</strong>ullsvaror » 543,057<br />
Galanteri- <strong>och</strong> korta varor » 716.983<br />
Lä<strong>de</strong>r, oarbetadt £ 9.678<br />
skodon » 282^748<br />
andra slag » 58,640 B 351,066<br />
Maskinerier » 230,221<br />
Yllevaror » 216,371<br />
Sprängämnen » 167,874<br />
Trävaruprisen, s<strong>om</strong> i början af <strong>år</strong>et voro ganska låga eller <strong>om</strong>kring 3'/s<br />
d. pr löpan<strong>de</strong> fot 3X9 furuplankor (inel. tull <strong>och</strong> <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r), höj<strong>de</strong> sig till<br />
<strong>om</strong>kring 5 d. vid <strong>år</strong>ets slut <strong>och</strong> förväntas otvifvelaktigt k<strong>om</strong>ma att ytterligare<br />
stiga, till följd af stark efterfrågan <strong>och</strong> små lager. Dessut<strong>om</strong> är ej någon tillförsel<br />
af bety<strong>de</strong>nhet att förvänta förrän un<strong>de</strong>r senaste half<strong>år</strong>et af 1889. För<br />
golf- <strong>och</strong> takbrä<strong>de</strong>r hafva noteringarna varit ungefär <strong>de</strong> samma un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et,<br />
eller l'/4 d. för 6Xl'/8 <strong>och</strong> 3/4 d. för °/9, allt pr löpan<strong>de</strong> fot inclusive tull<br />
<strong>och</strong> öfriga <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r.
721<br />
Prisen i Port Elisabeth <strong>och</strong> Natal ställa sig något högre.<br />
Till följd af <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> skeppsfarten hän<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t ibland, att fartyg måste<br />
ligga några dagar på red<strong>de</strong>n, emedan <strong>de</strong> icke kunnat få plats i dockorna. Detta<br />
klifver dock in<strong>om</strong> ganska kort tid ändradt, all<strong>de</strong>nstund härvaran<strong>de</strong> hamnstyrelse<br />
håller på att utvidga <strong>de</strong>samma, så att rum bere<strong>de</strong>s för flera fartyg än <strong>de</strong>t kan<br />
förväntas, då hela dock<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>t k<strong>om</strong>mer att upptaga 75 tunnland.<br />
Kostna<strong>de</strong>rna för <strong>de</strong>ssa storarta<strong>de</strong> dockarbeten ha hittills uppgått till mer<br />
&n 1,500,000 pund sterling <strong>och</strong> beräknas k<strong>om</strong>ma att kosta ytterligare £ 500,000,<br />
innan arbetet är fullbordadt. Arbetet härmed g<strong>år</strong> snabbt framåt. Breakwatern,<br />
.s<strong>om</strong> nu är 3,400 fot lång, har endast att utsträckas 150 fot för att blifva<br />
färdig <strong>och</strong> ger redan sådant skydd, att ej någon s<strong>om</strong> helst fara finnes för fartyg<br />
å red<strong>de</strong>n, sås<strong>om</strong> förut un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n stormiga <strong>de</strong>len af <strong>år</strong>et. Anskönt vi hafva<br />
en af <strong>de</strong> bästa torrdockor ut<strong>om</strong> Europa, hvari <strong>de</strong> största fartyg kunna repareras,<br />
finnes äfven fullk<strong>om</strong>ligt trygg dockplats längs kajen, å hvilken lossning<br />
sker beqvämt <strong>och</strong> snabbt.<br />
Koloniens export best<strong>år</strong> uteslutan<strong>de</strong> i råvaror, af hvilka följan<strong>de</strong> äro <strong>de</strong><br />
hufvudsakligaste:<br />
Totalbeloppet af exportera<strong>de</strong> produkter utgjor<strong>de</strong> £ 8,876,657 emot £<br />
7,719,385 eller en tillökning af £ 1,157,272 för <strong>år</strong> <strong>1888</strong>.<br />
Produktionen af guld i Transwaal uppgick vid <strong>år</strong>ets slut till ungefär<br />
35,000 uns pr månad, men gen<strong>om</strong> nya maskiner, s<strong>om</strong> uppsättas dagligeD, antager<br />
man, att un<strong>de</strong>r k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>de</strong>nna produktion skall fördubblas <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mer<br />
antagligen exporten af guld <strong>från</strong> Transwaal att un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1889 uppgå till<br />
ett vär<strong>de</strong> af £ 2,000,000 <strong>och</strong> följaktligen <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n i kolonien såväl s<strong>om</strong> i Natal<br />
att <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> betydligt förbättras, ej allenast gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n stora afsättning, s<strong>om</strong><br />
bere<strong>de</strong>s landtmännen, hvilka, ehuru <strong>de</strong> haft ett fruktsamt <strong>år</strong>, likväl kunnat<br />
uppehålla höga pris för sina produkter. Det li<strong>de</strong>r ej något tvifvel, att <strong>de</strong>ssa<br />
guldfält, efter att hafva blifvit af erfarna män <strong>och</strong> med tillhjelp af nyare maskiner<br />
tidsenligt arbeta<strong>de</strong>, skola k<strong>om</strong>ma att blifva <strong>de</strong> rikaste ännu upptäckta.<br />
Den i min rapport <strong>från</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>om</strong>nämnda konferens mellan <strong>de</strong> sydafrikanska<br />
staterna (Transwaal undantagen), med syfte att få gemensamt tullsystem<br />
<strong>och</strong> hvar<strong>om</strong> <strong>om</strong>bu<strong>de</strong>n för <strong>de</strong> olika staterna öfverensk<strong>om</strong>mo, <strong>om</strong>intetgjor<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>rigen<strong>om</strong>, att, då öfverensk<strong>om</strong>melsen skulle sanktioneras af <strong>de</strong> olika<br />
•staternas parlament, Natal vägra<strong>de</strong> att godkänna.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. t6
722<br />
Följ<strong>de</strong>n häraf blef, att en ny konferens besluta<strong>de</strong>s mellan Orange, Fri-<br />
Staten <strong>och</strong> Kapkolonien, på hvilken bestäm<strong>de</strong>s, att, förut<strong>om</strong> en gemensam tulltaxa<br />
mellan <strong>de</strong>ssa båda stater, en jernväg skulle byggas <strong>från</strong> gränsen af kolonien,<br />
vid ändpunkten af <strong>de</strong>nnas jernvägsnät, till hufvudsta<strong>de</strong>n i republiken<br />
(Bloemfontein) samt <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> vidare utsträckas till Transwaal <strong>och</strong> guldfälten.<br />
Penna jernväg är äfven för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena vigtig i <strong>de</strong>n mån, att gen<strong>om</strong><br />
öppna<strong>de</strong> k<strong>om</strong>munikationer med <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t en betydligt större marknad<br />
bere<strong>de</strong>s för trävirket, då förut transporten frän hamnarne till Orange, Fri-<br />
Staten <strong>och</strong> Transwaal alltid skett med oxvagnar <strong>och</strong> betalts i gen<strong>om</strong>snitt med<br />
cirka 3 d. (22 öre) pr "ffi, hvilket naturligtvis k<strong>om</strong>mer att betydligt förminskas,<br />
när jernvägen är färdig, s<strong>om</strong> med säkerhet antages blifva i slutet af <strong>år</strong> 1890.<br />
Då <strong>de</strong>tta skrifves, hafva <strong>de</strong> respektive parlamenten sanktionerat lagen <strong>och</strong><br />
k<strong>om</strong>mer jernvägen att på vissa vilkor byggas <strong>och</strong> un<strong>de</strong>rhållas af Kapstyrelsen.<br />
Natalstatens styrelse har, sås<strong>om</strong> här nämnts, ej ingått på <strong>de</strong>nna traktat <strong>och</strong> söker<br />
<strong>de</strong>rföre att konkurrera med kolonien i förhoppning att tillegna sig största<br />
<strong>de</strong>len af Transwaals <strong>han<strong>de</strong>l</strong>. För <strong>de</strong>tta ändamål nedsättes också tullen på<br />
flera importartiklar, <strong>och</strong> på maskiner samt andra för minarbetena behöfliga artiklar<br />
k<strong>om</strong>mer tallen troligen att helt <strong>och</strong> hållet borttagas. Vidare är beslutadt<br />
med all skyndsamhet utsträcka Nataljernvägen, för att fortast möjligt nå<br />
gränsen af Transwaal.<br />
För landtbrukaren har <strong>de</strong>tta liks<strong>om</strong> föregåen<strong>de</strong> varit ett godt <strong>år</strong> <strong>och</strong> då<br />
koloniens bestånd till stor <strong>de</strong>l beror på landtbruket, har <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong><br />
betydligt förbättrats. Prisen på spanmål, ull <strong>och</strong> vin äro fullt 25 % högre<br />
rm än <strong>år</strong> 1886.<br />
Befästan<strong>de</strong>t af Kapsta<strong>de</strong>n, hvartill England bidragit med bestyckningen,<br />
har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et fortgått <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mer <strong>om</strong> cirka 1 <strong>år</strong>s förlopp att blifva fullbordad.<br />
Af bestyckningen har bland annat en 27 tons kanon redan anländ t.<br />
Vidare k<strong>om</strong>mer un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et jernväg att byggas mellan Kapsta<strong>de</strong>n <strong>och</strong> örlogsstationen<br />
Simons Bay, hvarmed Kaps försvarsverk anses fullborda<strong>de</strong>.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et varit godt.<br />
A. Ohlsson.
Barcelona <strong>de</strong>n 28 april 1889.<br />
723<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 42 svenska fartyg <strong>om</strong> 28,990 tons<br />
B andra län<strong>de</strong>r B » 49 B B B 34,090 »<br />
B B » i barlast 38 B » » 27,317 B<br />
Till Sverige afgingo med last 20 B » B 14,311 »<br />
B andra län<strong>de</strong>r » B 47 » B B 32,398 B<br />
B B s i barlast 63 » B B 44,538 B<br />
Frän Norge ank<strong>om</strong>mo med last 93 norska B B 30,384 B<br />
B Sverige B » 8 B B B 3,398 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r B B 308 B B B 147,057 B<br />
B B » i barlast 95 B B B 42,690 B<br />
Till Norge afgingo med last 17 B B B 5,929 B<br />
B B B i barlast 3 » B B 1,895 B<br />
B Sverige B med last 3 B B B 1,193 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r B B 311 B B B 144,564 B<br />
B B B i barlast 175 B » B 73,443 B<br />
Följan<strong>de</strong> antal svenska <strong>och</strong> norska fartyg besökte <strong>de</strong>ssa hamnar un<strong>de</strong>r <strong>de</strong><br />
senaste fem <strong>år</strong>en:<br />
Svenska:<br />
År <strong>1888</strong> 107 ångare <strong>om</strong> 81,542 tons<br />
B B - 22 segelfartyg B 8,855 B<br />
129 fartyg <strong>om</strong> 90,397 tons<br />
År 1887 149 ångare <strong>om</strong> 113,832 tons<br />
B B 29 segelfartyg B 11,518 B<br />
178 fartyg <strong>om</strong> 125,350 tons<br />
År 1886 142 ångare <strong>om</strong> 107,876 tons<br />
B B 48 segelfartyg B 19,270 B<br />
190 fartyg <strong>om</strong> 127,146 tons<br />
Är 1885 147 ångare <strong>om</strong> 104,605 tons<br />
B » 36 segelfartyg B 12,466 B<br />
183 fartyg <strong>om</strong> 117,071 tons<br />
År 1884 110 ångare <strong>om</strong> 75,395 tons<br />
B B 54 segelfartyg » 21,955 »<br />
164 fartyg <strong>om</strong> 97,350 tons<br />
Norska:<br />
ÅT <strong>1888</strong> 459 ångare <strong>om</strong> 202,804 tons<br />
» B 45 segelfartyg B 20,725 »<br />
504 fartyg <strong>om</strong> 223,529 tons
724<br />
År 1887 389 ångare <strong>om</strong> 168,612 tons<br />
B B 65 segelfartyg B 31,612 »<br />
454 fartyg <strong>om</strong> 200,224 tons<br />
År 1886 355 ångare <strong>om</strong> 148,038 tons<br />
» » 114 segelfartyg » 51,877 B<br />
469 fartyg <strong>om</strong> 199,915 tons<br />
ir 1885 228 ångare <strong>om</strong> 100,935 tons<br />
» B 81 segelfartyg B 36,717 »<br />
309 fartyg <strong>om</strong> 137,652 tons<br />
År 1884 213 ångare <strong>om</strong> 89,617 tons<br />
B » 118 segelfartyg B 51,937 B<br />
331 fartyg <strong>om</strong> 141,554 tons<br />
Uti föregåen<strong>de</strong> uppgifter beräknas antalet af fartygen sås<strong>om</strong> ett for hvarje<br />
resa till hvarje af <strong>de</strong> olika hamnarna, äfven <strong>om</strong> samma fartyg <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r besökt<br />
flera af hamnarna, men verkstäl<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ssa resor af endast:<br />
24 olika svenska ångare <strong>om</strong> 18,923 tons <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
20 B » » B 14,962 » » 1887<br />
16 B B » B 11,299 » B 1886<br />
25 B » » - » 16,373 » B 1885<br />
23 » » B B 15,622 B B 1884<br />
59 » norska B B 27,371 B B <strong>1888</strong><br />
57 B B B » 26,368 B B 1887<br />
54 » B B B 24,828 B B 1886<br />
61 B B B B 27,423 B B 1885<br />
46 B B B B 18,951 B » 1884<br />
Deremot gjor<strong>de</strong> såväl <strong>de</strong> svenska s<strong>om</strong> <strong>de</strong> norska segelfartygen, med tvenne<br />
undantag, endast en resa hvarje.<br />
Me<strong>de</strong>ldrägtigheten för hvarje af fartygen var:<br />
Svenska ångare Norska ångare<br />
År <strong>1888</strong> 762 tons 442 tons<br />
B 1887 748 B 463 »<br />
B 1886 760 » 417 B<br />
B 1885 712 B 443 B<br />
» 1884 685 B 421 »<br />
Svenska segelfartyg Norska segelfartyg<br />
År <strong>1888</strong> 402 tons 460 tons<br />
» 1887 397 B 486 B<br />
B 1886 400 B 455 B<br />
» 1885 346 B 453 B<br />
» 1884 406 B 440 B<br />
Till Barcelonas hamn ank<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> nationers<br />
fartyg:<br />
Ångare Segelfartyg Summa<br />
spanska 1,023 1,614 2,637 <strong>om</strong> 913,560 tons<br />
svenska 22 3 25 » 18,547 »
725<br />
norska 60 5 65 <strong>om</strong> 28,241 tons<br />
britiska 283 13 296 » 260,352 B<br />
franska 216 4 220 B 274,452 »<br />
italienska 116 186 302 B 284,366 »<br />
tyska 64 — 64 B 59,819 B<br />
danska 22 4 26 B 17,947 B<br />
grekiska 30 14 44 » 20,746 B<br />
ryska 1 22 23 B 12,500 B<br />
österrikiska 12 7 19 B 11,874 B<br />
ne<strong>de</strong>rländska 2 1 3 B 1,116 B<br />
belgiskt 1 — 1 B 866 B<br />
portugisiskt 1 — I B 204 B<br />
nordamerikanskt — 1 I B 658 B<br />
Summa 1,853 1,874 3,727 <strong>om</strong> 1,905,248 tons<br />
mot <strong>år</strong> 1887 1,670 1,934 3,604 B 1,591,177 B<br />
Till alla hamnar i Spanien ank<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> <strong>från</strong> utrikes orter<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> spanska besittningarna, följan<strong>de</strong> antal fartyg:<br />
Ångare Segelfartyg Samma<br />
Antal Tons Antal Tons Antal Tons<br />
w , , .1 spanska 6,296 3,981,855 1,978 176,763 7,274 4,158,608<br />
e la " I utländska 4,589 3,406,412 1,570 347,868 6,159 3,754,280<br />
T , , ) spanska 643 461,350 685 31,420 1,328 492,770<br />
barlast | ntländäka 3,273 2,592,782 917 187,264 4,190 2,780,046<br />
Snmma 13,801 10,442,399 5,150 743,305 18,951 11,185,704<br />
mot <strong>år</strong> 1887:<br />
„ , , .i spanska 4,973 3,586,941 2,366 205,942 7,339 3,792,883<br />
Meü last J nüändgts i A 9 i 3)426,957 1,882 426,634 6,376 3,853,591<br />
T , , J spanska 663 483,006 713 71,034 1,376 554,040<br />
1 barlast | ntmndsk> 3,655 2,903,142 909 206,428 4,564 3,109,670<br />
Summa 13,785 10,400,046 5,870 910,038 19,655 11,310,084<br />
Me<strong>de</strong>ldrägtigheten af <strong>de</strong><br />
spanska ångarne var 748 tons <strong>år</strong> <strong>1888</strong> <strong>och</strong> 722 tons <strong>år</strong> 1887<br />
B segelfartygen » 78 B B B 90 B B<br />
utländska ångarne B 763 » B B 777 » »<br />
B segelfartygen B 215 B » B 227 B B<br />
Fraktfart. Den af svenska fartyg un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> förtjenta brattofrakten<br />
belöper för införda laster:<br />
Kr. 245,300 <strong>från</strong> Sverige af ångarne,<br />
B 111,800 B B B segelfartygen,<br />
B 263,800 B utrikes orter af ångarne,<br />
» 10,200 B B B segelfartygen.<br />
Kr. 631,100<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>n beräkna<strong>de</strong> för utförda laster:<br />
Kr. 42,300 till Sverige med ångarne,<br />
B 27,300 » B B segelfartygen,<br />
B 246,000 B utrikes orter med ångarne,<br />
B 13,100» » B segelfartygen.<br />
Kr. 328,700
eller tillsammans:<br />
mot:<br />
726<br />
Kr. 797,400 för ångarne<br />
B 162,400 » segelfartygen<br />
Kr. 959,800 <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
Kr. 525,500 för ångarne<br />
B 202,100 B segelfartygen<br />
Kr. 727,600 <strong>år</strong> 1887<br />
Kr. 775,000 för ångarne<br />
» 352,000 B segelfartygen<br />
Kr. 1,127,000 <strong>år</strong> 1886<br />
Kr. 931,700 för ångarne<br />
» 239,600 » segelfartygen<br />
Kr. 1,171,300 <strong>år</strong> 1885, <strong>och</strong><br />
Kr. 753,500 för ångarne<br />
» 559,900 B segelfartygen<br />
Kr. 1,313,400 <strong>år</strong> 1884.<br />
Den af norska fartyg förtjenta bruttofrakten för införda laster belöper:<br />
Kr. 230,600 <strong>från</strong> Norge med ångarne<br />
» 12,200 » B » segelfartygen<br />
B 5,100 » Sverige » ångarne<br />
» 75,500» » » segelfartygen<br />
B 806,400 » utrikes orter B ångarne<br />
B 235,200 » » » segelfartygen<br />
Kr. 1,365,000<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>n beräkna<strong>de</strong> för utförda laster:<br />
Kr. 14,100 till Norge med ångarne<br />
B 39,600 B B B segelfartygen<br />
» 9,300 B Sverige B »<br />
B 793,100 » utrikes orter B ångarne<br />
B 37,300 B B » segelfartygen<br />
Kr. 893,400<br />
eller tillsammans:<br />
Kr. 1,849,300 för ångarne<br />
B 409,100 B segelfartygen<br />
Kr. 2,258,400 <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
mot:<br />
Kr. 1,231,600 för ångarne<br />
B 573,100 B segelfartygen<br />
Kr. 1,804,700 <strong>år</strong> 1887<br />
Kr. 1,238,200 för ångarne<br />
» 1,027,800 B segelfartygen<br />
Kr. 2,266,000 <strong>år</strong> 1886
727<br />
Kr. 1,024,200 för ångarne<br />
r> 803,200 » segelfartygen<br />
Kr. 1,827,400 är 1885, <strong>och</strong><br />
Kr. 959,800 för ångarne<br />
B 1,255,000 » segelfartygen<br />
Kr. 2,214,800 <strong>år</strong> 1884.<br />
Fraktsysselsättningen för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg pä <strong>de</strong> spanska Me<strong>de</strong>l-<br />
Tiafshamnarna, har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en un<strong>de</strong>rgått en stor förändring, emedan<br />
segelfartygen efter hand utträngts af ångarne, äfven vid transporten af trävaror<br />
<strong>från</strong> Sverige, Finland <strong>och</strong> Canada, hvari<strong>från</strong> <strong>de</strong>n förut verkstäl<strong>de</strong>s förnämligast<br />
med svenska <strong>och</strong> norska segelfartyg, men numera till en <strong>de</strong>l med stora engelska<br />
ångare, med hvilka segelfartygen sv<strong>år</strong>ligeD kunna uppehålla konkurrensen. Samma<br />
är förhållan<strong>de</strong>t vid exporten af salt, malmer, gräs etc, för transporten af hvilka<br />
varor förut användts nästan uteslutan<strong>de</strong> segelfartyg.<br />
Den förnämsta sysselsättning s<strong>om</strong> <strong>de</strong> svenska fartygen funnit har varit:<br />
Vid importen:<br />
9 ångare <strong>från</strong> Karlshamn, att i åtskilliga hamnar utlossa partier af sprit till<br />
en frakt af 26 sh. 6 d. pr ton, men hvilken sysselsättning upphör<strong>de</strong><br />
redan i maj månad;<br />
3 ångare <strong>och</strong> 13 segelfartyg <strong>från</strong> svenska Östersjöhamnar med plankor till en<br />
me<strong>de</strong>lfrakt af 90 pesetas pr S:t Petersburg-Stand.;<br />
7 ångare <strong>från</strong> Danzig <strong>och</strong> Stettin, för att likale<strong>de</strong>s utlossa i åtskilliga hamnar<br />
sprit, till 27 sh. 6 d. pr ton, hvilken sysselsättning upphör<strong>de</strong> i april månad;<br />
1 ångare <strong>och</strong> 1 segelfartyg <strong>från</strong> Finland med trävaror till frakt af 90 pesetas;<br />
7 ångare frän England med stenkol till en me<strong>de</strong>lfrakt af 12 sh. pr ton;<br />
1 ångare <strong>från</strong> Havre med hvete till francs 12'5 0 pr 1,000 kg.;<br />
4 ångare <strong>från</strong> Bor<strong>de</strong>aux <strong>och</strong> Rouen med t<strong>om</strong>ma fat, för att återvända med<br />
vinlast, befrakta<strong>de</strong> pr rus;<br />
1 ångare af 474 tons, befraktad för att un<strong>de</strong>r 3 måna<strong>de</strong>r göra resor mellan<br />
Cette <strong>och</strong> Valencia med t<strong>om</strong>ma fat <strong>och</strong> åter med vin, till francs 7,000<br />
pr månad med fria hamnumgäl<strong>de</strong>r <strong>och</strong> stenkol.<br />
Vid exporten:<br />
7 ångare, hvilka i Malaga, Denia, Tarragona <strong>och</strong> Barcelona inlastat smärre partier<br />
af frukt, olja, vin etc. för Sverige, till en me<strong>de</strong>lfrakt af 30 sh. pr<br />
ton;<br />
5 segelfartyg med salt <strong>från</strong> Torrevieja för Sverige, för re<strong>de</strong>riernas räkning, i<br />
brist på annan sysselsättning;<br />
12 ångare, förat<strong>om</strong> förstnämnda 4, till Bor<strong>de</strong>aux <strong>och</strong> Rouen med vin till en<br />
me<strong>de</strong>lfrakt af 20 <strong>och</strong> 23 francs pr 1,000 liter;<br />
5 ångare s<strong>om</strong> i Malaga, Almeria, Àlicante, Denia, Valencia <strong>och</strong> Tarragona inlasta<strong>de</strong><br />
partier bly, vin <strong>och</strong> frukt för England;<br />
1 segelfartyg <strong>från</strong> Torrevieja med salt för Brasilien till 16 sh. pr ton;<br />
1 d:o <strong>från</strong> Kartagena med gräs för Skotland till 18 sh. pr ton i pressa<strong>de</strong><br />
balar;<br />
1 ångare med jernmalm <strong>från</strong> d:o till Cette à 7 francs pr ton.
728<br />
Pen förnämsta sysselsättning <strong>de</strong> norska fartygen funnit, har varit:<br />
Vid importen:<br />
35 ångare <strong>från</strong> Bergen, Kristiansund <strong>och</strong> Aalesnnd att utlossa i åtskilliga<br />
hamnar partier af klippfisk till en me<strong>de</strong>lfrakt af pesetas 2'25 pr 54 kg.;<br />
1 segelfartyg <strong>från</strong> Bergen med klippfisk;<br />
1 d:o <strong>från</strong> Kragerö med is till £ 1 pr ton;<br />
1 d:o <strong>från</strong> Fredrikstad med brä<strong>de</strong>r;<br />
1 ångare <strong>och</strong> 7 segelfartyg <strong>från</strong> svenska Östersjöhamnar, <strong>och</strong><br />
4 ångare <strong>och</strong> 3 segelfartyg <strong>från</strong> Finland med plankor till en me<strong>de</strong>lfrakt af<br />
90 pesetas pr S:t Petersburg-Stand.;<br />
6 ångare <strong>från</strong> Svarta hafvet med hvete till en me<strong>de</strong>lfrakt af francs 2"2 5 pr<br />
charge;<br />
1 segelfartyg <strong>från</strong> Sydney (N. S. W.) med gaskol till 25 sh. pr ton;<br />
1 d:o <strong>från</strong> S:t Johns (N. F.) med klippfisk till 2 sh. pr qvintal;<br />
1 d:o <strong>från</strong> Savannah med b<strong>om</strong>ull, stäfver <strong>och</strong> pitchpine till en frakt pr rus af<br />
£ 1,000;<br />
4 d:o frän Newyork <strong>och</strong> Phila<strong>de</strong>lphia med petroleum till en me<strong>de</strong>lfrakt af 20<br />
cents pr låda;<br />
3 d:o <strong>från</strong> Canada med plankor till en me<strong>de</strong>lfrakt af 52 sh. 6 d. pr S:t Petersburg-Stand.<br />
Dessut<strong>om</strong> hafva 28 olika ångare <strong>från</strong> 300 till 700 tons drägtighet funnit<br />
sysselsättning i så kalladt stime charter», i allmänhet un<strong>de</strong>r 3 måna<strong>de</strong>r hvarje,<br />
till en hyra af 6,000 till 10,000 francs i måna<strong>de</strong>n, med fria hamnumgäl<strong>de</strong>r<br />
<strong>och</strong> stenkol, hvilka verkstält resor mellan spanska, franska, engelska <strong>och</strong> italienska<br />
hamnar.<br />
Vid exporten:<br />
Förut<strong>om</strong> <strong>om</strong>handla<strong>de</strong> 28 ångare, erhöllo sysselsättning 10 andra med vio<br />
till Cette, Bor<strong>de</strong>aux, Nantes, Rouen etc, <strong>och</strong> 9 med frukt till England, <strong>från</strong>><br />
åtskilliga hamnar i distriktet, befrakta<strong>de</strong> till en rund summa för hela resan.<br />
Från Torrevieja aflasta<strong>de</strong>s salt för Norge med 3 ångare <strong>och</strong> 13 segelfartyg,<br />
största <strong>de</strong>len för re<strong>de</strong>riernas räkning, <strong>och</strong> för Sverige 3 segelfartyg befrakta<strong>de</strong>.<br />
Från saltverket vid Cap Gata aflasta<strong>de</strong>s för Helsingfors med salt 1 ångare,,<br />
<strong>och</strong> för Newyork 1 segelfartyg till 10 sh. pr ton.<br />
Med frukt till S:t Petersburg 1 ångare <strong>från</strong> Almeria <strong>och</strong> Malaga, befraktad<br />
pr rus.<br />
Af segelfartyg, förut<strong>om</strong> <strong>de</strong> <strong>om</strong>nämnda, hafva endast följan<strong>de</strong> funnit sysselsättning,<br />
nämligen:<br />
1 <strong>från</strong> Valencia <strong>och</strong> Burriana med apelsiner för Bristol till 1 sh. 5 d. pr<br />
låda;<br />
1 <strong>från</strong> Almeria till Newyork med jernskrot till 10 sh. pr ton;<br />
2 <strong>från</strong> Malaga för att k<strong>om</strong>plettera med vin för Guayaquil <strong>de</strong>t ena, <strong>och</strong> för La<br />
Guayra <strong>de</strong>t andra, befrakta<strong>de</strong> till en rund summa.<br />
Oaktadt <strong>de</strong> varningar, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r många <strong>år</strong> kungjorts, <strong>och</strong> oaktadt frakt<br />
konjunkturen betydligt förbättrats, har <strong>de</strong>t dock fortfaran<strong>de</strong> lyckats några föga<br />
samvetsgranna befraktningsagenter att förleda re<strong>de</strong>rier <strong>och</strong> skeppsbefälbafvare,<br />
obekante med förhållan<strong>de</strong>na här i lan<strong>de</strong>t, att vid fraktslut för trävaror stipulera<br />
<strong>de</strong>n i francs bestämda frakten betalbar i spanskt mynt efter 19 realer för 5
729<br />
francs <strong>och</strong> för stenkol <strong>de</strong>n i shillings sterling efter 52 pence för 20 realer,<br />
hvarigen<strong>om</strong>, till <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et gällan<strong>de</strong> me<strong>de</strong>lkurser för korta vexlar på Paris<br />
<strong>och</strong> London, uppstått en af bränning af 7 7» % å francs <strong>och</strong> ll l /a % å sterling.<br />
Likale<strong>de</strong>s å <strong>de</strong> i pesetas stipulera<strong>de</strong> frakterna uppst<strong>år</strong> vid remissa af öfverskottet<br />
en kursförlust af <strong>om</strong>kring 3 % gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t mindre vär<strong>de</strong> pesetan numera<br />
eger, jemförd med francs, sedan guldmyntet försvunnit ur rörelsen, <strong>och</strong> pappersmyntet,<br />
hvarmed lan<strong>de</strong>t är öfversvämmadt, af banken invexlas endast mot silfvermynt,<br />
till största <strong>de</strong>len skiljemynt.<br />
S<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna ställning, till följd af <strong>de</strong>n financiella kris s<strong>om</strong> sodan längre<br />
tid hemsökt Spanien, är att frukta, k<strong>om</strong>mer ännu mera att försämras, f<strong>år</strong> jag<br />
tillråda <strong>de</strong> re<strong>de</strong>rier, hvilka ej vilja utsätta sig för känbara förluster, att vid<br />
befraktning för spanska hamnar stipulera frakten betalbar kontant, <strong>om</strong> bestämd<br />
i francs till gällan<strong>de</strong> kurs å sigtvexlar på Paris, <strong>om</strong> i sterling till samma kurs<br />
på London, <strong>och</strong> <strong>om</strong> i pesetas med tillägg af <strong>de</strong>n premie s<strong>om</strong> betalas för guldmyntet.<br />
Import.<br />
Till hamnarna i distriktet importera<strong>de</strong>s af allt slags ordinärt trävirke:<br />
Eran Sverige:<br />
Med svenska fartyg kbm. 17,B00<br />
» norska » r> 7,500<br />
» andra nationers fartyg » 17,800 42 600<br />
Från Norge:<br />
Med norska fartyg kbm. 600<br />
Från Finland:<br />
Med svenska fartyg kbm. 2,100<br />
B norska B » 12,100<br />
B andra nationers fartyg J> 68,900 83 IQQ<br />
Från Nord-Amerika:<br />
Med norska fartyg kbm. 5,200<br />
» andra nationers fartyg » 19,900 25 100<br />
Från andra län<strong>de</strong>r:<br />
Med norska fartyg kbm. 1,400<br />
T> andra nationers fartyg » 9,500 10,900<br />
är <strong>1888</strong> kbm. 162,300<br />
mot:<br />
<strong>år</strong> 1887 <strong>år</strong> 1886<br />
Från Sverige kbm. 60,100 kbm. 57,600<br />
» Norge _ B 1,600 » 2,700<br />
» Finland » 81,500 B 94,900<br />
B Nord-Amerika <strong>och</strong> andra län<strong>de</strong>r B 73,600 B 41,900<br />
kbm. 216,800 kbm. 197,100<br />
Sås<strong>om</strong> föregåen<strong>de</strong> jemförelse utvisar, har en betydlig minskning utfallit i<br />
importen af trävaror <strong>från</strong> Sverige, Norge <strong>och</strong> Nord-Amerika, hvilket kan tillskrifvas<br />
såväl <strong>de</strong>n stora behållning af plankor, s<strong>om</strong> <strong>från</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et fans<br />
i <strong>de</strong> flesta hamnarna i distriktet, s<strong>om</strong> äfven <strong>de</strong>n ej p<strong>år</strong>äkna<strong>de</strong> stegringen såväl<br />
i inköpspriset för virket s<strong>om</strong> i frakterna, hvilken stegring importörerne ansågo
730<br />
ej kun<strong>de</strong> uppehållas, hvarför <strong>de</strong> afhöllo sig frän att afsluta köpekontrakter för<br />
höstskeppningarna.<br />
Deremot har ingen förminskning förefallit i importen frän Finland, då<br />
exportörerne till en <strong>de</strong>l på samma gäng äro skeppsredare <strong>och</strong> vid <strong>år</strong>ets början<br />
ingingo förbin<strong>de</strong>lser att leverera partier c. i. f., hvilket såväl <strong>de</strong> s<strong>om</strong> <strong>de</strong> många<br />
agenter, hvilka härmed spekulera, måste uppfylla, <strong>om</strong> än med stora förluster.<br />
Dessut<strong>om</strong> fortfar virket <strong>från</strong> Finland att i <strong>de</strong>nna <strong>de</strong>l af lan<strong>de</strong>t vara <strong>de</strong>t mest<br />
begärliga, såväl <strong>de</strong>rför att <strong>de</strong>t i allmänhet utfaller billigare s<strong>om</strong> också emedan<br />
<strong>de</strong>ri<strong>från</strong> fortfaran<strong>de</strong> erhålles en stor <strong>de</strong>l af dimensionerna 3X9 tums 14 fots<br />
oflotta<strong>de</strong> plankor.<br />
Importen af »spruce» <strong>från</strong> Canada har af förut nämnda orsaker varit<br />
ringa, men har ersatts gen<strong>om</strong> gran <strong>från</strong> Finland.<br />
Förbrukningen af »pitchpine» har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en efter hand aftagit,<br />
såväl för snickeriarbeten s<strong>om</strong> för husbyggnad, <strong>och</strong> i <strong>de</strong> större stä<strong>de</strong>rna<br />
använ<strong>de</strong>s numera till en stor <strong>de</strong>l jern till bjelklag.<br />
Till hela Spanien importera<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong>:<br />
326,854 kbm. ordinärt virke, mot<br />
406,174 » » »är 1887 <strong>och</strong><br />
496,216 » j> » » 1886.<br />
Gen<strong>om</strong> traktat mellan Spanien <strong>och</strong> Ryssland erlägga, sedan <strong>de</strong>n 20 Juni<br />
<strong>1888</strong>, trävaror importera<strong>de</strong> frän Finland samma tullumgäl<strong>de</strong>r af 2 pesetas pr<br />
kbm. s<strong>om</strong> <strong>de</strong> <strong>från</strong> Sverige, Norge <strong>och</strong> öfriga gynna<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, i stället för pesetas<br />
2 - 75 s<strong>om</strong> förut belasta<strong>de</strong>s.<br />
I konsignation har un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> ingen laddning trävaror ank<strong>om</strong>mit,<br />
hvarken <strong>från</strong> Sverige, Norge eller Finland, utan hafva alla varit på förhand<br />
kontraktera<strong>de</strong>.<br />
Un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> har ej heller någon import af färdiggjorda dörrar, jalusier<br />
etc. kunnat verkställas, hvarken <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena eller <strong>från</strong> andra<br />
län<strong>de</strong>r, <strong>och</strong> <strong>de</strong> försök, s<strong>om</strong> förnya<strong>de</strong> gånger gjorts att bereda marknad <strong>de</strong>rför i<br />
<strong>de</strong>nna <strong>de</strong>l af lan<strong>de</strong>t, hafva totalt misslyckats <strong>och</strong> endast medfört förluster.<br />
Af svenskt stångjern <strong>och</strong> stål ank<strong>om</strong>mo, såväl direkte s<strong>om</strong> indirekte, till<br />
hamnarna i distriktet <strong>om</strong>kring 1,500 tons. Det inhemska jernets qvalitet har<br />
un<strong>de</strong>r senare ti<strong>de</strong>n betydligt förbättrats, <strong>och</strong> utfaller vida billigare, hvarför<br />
<strong>de</strong>t svenska använ<strong>de</strong>s uteslutan<strong>de</strong> för speciella ändamål.<br />
Ingen import af smältstycken <strong>från</strong> Sverige har egt rum, <strong>och</strong> utfaller priset<br />
<strong>de</strong>ra för högt för att kunna finna användning.<br />
mot:<br />
Importen af sprit till distriktet har varit un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong>:<br />
Från Sverige hl. 82,800<br />
r> Tyskland » 188,800<br />
» andra län<strong>de</strong>r » 15,500 287 100<br />
Hl. 138,700 <strong>från</strong> Sverige,<br />
» 459,100 B Tyskland,<br />
» 6,600 » andra län<strong>de</strong>r.<br />
Hl. 604,400 <strong>år</strong> 1887.<br />
I alla Spaniens tullkamrar tullbehandla<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> hl. 459,144,<br />
mot hl. 776,342 <strong>år</strong> 1887 <strong>och</strong> hl. 1,020,596 <strong>år</strong> 1886, häruti ej inbegripna<br />
<strong>de</strong> <strong>från</strong> spanska besittningarna ank<strong>om</strong>na partier bränvin.
731<br />
Ben gen<strong>om</strong> lagen af <strong>de</strong>n 26 juni <strong>1888</strong> påbjudna höga konsumtionsafgiften<br />
å sprithaltiga dryckesvaror, af peseta 0·76 för hvarje procent alkoholhalt, motsvara<strong>de</strong><br />
nära nog ett införselsförbud af sprit. De fleste innehafvarne af sprit<br />
begagna<strong>de</strong> tillfället, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n långa tid s<strong>om</strong> diskussion <strong>om</strong> lagen försiggick i<br />
Cörtes, att afyttra sina behållningar eller <strong>de</strong>rmed uppblanda vinet, för att undgå<br />
erläggan<strong>de</strong>t af efterskatten <strong>de</strong>ra. De spekulanter <strong>de</strong>remot, hvilka af en eller<br />
annan orsak ej i tid begagna<strong>de</strong> sig af <strong>de</strong>n lifliga efterfrågan <strong>och</strong> till stegradt pris<br />
af yttra<strong>de</strong> Bina lager, utan hoppa<strong>de</strong>s att lagen ej skulle k<strong>om</strong>ma att tillämpas eller<br />
att <strong>de</strong> skulle befrias <strong>från</strong> afgiften, ådrogo sig stora förluster, enär priset se<strong>de</strong>rmera<br />
på långt när ej steg i förhållan<strong>de</strong> till hvad s<strong>om</strong> måste betalas i efterskatt.<br />
Priset, hvartill för närvaran<strong>de</strong> prima svensk sprit afyttras i smärre partier<br />
<strong>från</strong> magasin, motsvarar för hl. af 96 X alkoholhalt pesetas 30, efter afdrag<br />
af vär<strong>de</strong>t af fatet, tull- <strong>och</strong> konsumtionsafgifter, <strong>och</strong> med <strong>de</strong>n stora behållning<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>raf finnes är ej att förvänta någon förbättring un<strong>de</strong>r någon tid, äfven<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong>t nya lagförslaget <strong>om</strong> förändring <strong>och</strong> nedsättning i afgiften, s<strong>om</strong> nu är<br />
un<strong>de</strong>r behandling i Cörtes, antages.<br />
Till hamnarna i distriktet importera<strong>de</strong>s af klippfisk:<br />
Från Norge:<br />
Med norska fartyg kg. 7,766,000<br />
B spanska B B 410,000<br />
Indirekt » 192,000 kg. 8,368,000<br />
Stockfisk J> 82,000<br />
Från Frankrike _ B 1,646,000<br />
» Island, Färöarna, Köpenhamn B 1,150,000<br />
» Skotland, Shetland B 87,000<br />
B Newfoundland etc » 6,882,000<br />
Summa <strong>år</strong> <strong>1888</strong> kg. 18,215,000<br />
mot:<br />
Från Norge: klipp- <strong>och</strong> stockfisk kg. 9,109,000<br />
» Frankrike B 1,865,000<br />
» Newfoundland etc B 8,566,000<br />
B Island, Shetland etc B 1,185,000<br />
<strong>år</strong> 1887 kg. 20,725,000<br />
<strong>och</strong> <strong>år</strong> 1886 » 20,126,000<br />
Qvaliteton af <strong>de</strong>n norska fisken har ej gifvit anledning till grundad klagan<br />
un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>, sås<strong>om</strong> fallet var för några <strong>år</strong> tillbaka. All <strong>de</strong>n <strong>från</strong> Norge<br />
ank<strong>om</strong>na har varit reqvirerad af <strong>de</strong>taljörerne <strong>och</strong> för <strong>de</strong>ras räkning.<br />
Newfoundlands- <strong>och</strong> Labradorfisken fortfar att vara <strong>de</strong>n mest begärliga i<br />
hamnarna Valencia, Alicante, Cartagena <strong>och</strong> Malaga, <strong>och</strong> endast un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>marmåna<strong>de</strong>rna,<br />
när tillförsel <strong>de</strong>raf ej eger rum, finner <strong>de</strong>n norska med lätthet marknad.<br />
Deremot är <strong>de</strong>t i Catalonien <strong>de</strong>n norska s<strong>om</strong> mest förbrukas i <strong>de</strong>t inre<br />
af lan<strong>de</strong>t, <strong>och</strong> <strong>de</strong>n isländska <strong>och</strong> skotska i stä<strong>de</strong>rna, ehuru un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare<br />
<strong>år</strong>en <strong>de</strong>n af fransmännen vid kusten af Island <strong>och</strong> på Newfoundlandsbankarne<br />
fiska<strong>de</strong> samt i Frankrike torka<strong>de</strong> varan börjat blifva mera begärlig sedan qvaliteten<br />
förbättrats. Med <strong>de</strong>n exportpremie s<strong>om</strong> finnes äro exportörerne <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong><br />
i tillfälle att afskeppa <strong>de</strong>n till lägre pris än <strong>de</strong>n norska, hvilket, i förening<br />
med lättheten för <strong>de</strong>taljörerne att <strong>de</strong>rmed förse sig i mån af behof, gör<br />
<strong>de</strong>n till en farlig konkurrent för <strong>de</strong>n norska, ehuru ej så mycket s<strong>om</strong> för <strong>de</strong>n<br />
isländska fisken, hvilken har att erlägga pesetas 4·80 pr 100 kg. högre tullumgäl<strong>de</strong>r.
732<br />
I alla Spaniens tullkamrar tullbehandla<strong>de</strong>s:<br />
År <strong>1888</strong> kg. 39,755,832 klipp- <strong>och</strong> stockfisk, mot<br />
» 1887 » 45.863,257 » » o c h<br />
» 1886 » 44,387'll4 » »<br />
Förut<strong>om</strong> uppräkna<strong>de</strong> varor, hvilka utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n förnämsta importen, ank<strong>om</strong>mo<br />
till distriktet, såväl direkt s<strong>om</strong> indirekt <strong>från</strong> Sverige partier af tjära,<br />
trämassa, gjutgods, tändstickor, hästskosöm, möbler, smör, öl, punsch, <strong>och</strong>/r&<br />
Norge en laddning is, partier af trän, trämassa, fiskguano, öl, skinn, pelsverk,<br />
hästskosöm, konserver etc.<br />
I anledning af <strong>de</strong>n internationella utställningen härstä<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong><br />
hafva flera af <strong>de</strong>ssa artiklar blifvit mera kända af allmänheten, <strong>och</strong> föranledt<br />
en svensk <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sfirma att inrätta ett utställningsmagasin af svenska <strong>och</strong> norska<br />
produkter, hvarigen<strong>om</strong> grundad förhoppning hyses att förbrukningen <strong>de</strong>raf skall<br />
k<strong>om</strong>ma att efter hand tilltaga.<br />
De förnämsta till Spanien importera<strong>de</strong> artiklar hafva varit:<br />
Vär<strong>de</strong>t af hela importen belöpte sig till:<br />
Pesetas 478,420,000 <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, mot<br />
» 541,733,000 » 1887 <strong>och</strong><br />
B 585,856,000 B 1886.<br />
Tulluppbör<strong>de</strong>n uppgick till:<br />
Pesetas 108,504,566 införsels-, transitoriska <strong>och</strong> extra-ordinära afgifter,<br />
» 26,182 exportafgifter,
733<br />
Pesotas 8,215,447 navigationsafgifter,<br />
» 909,178 andra slags afgifter.<br />
Pesetas 117,655,373 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, mot<br />
» 129,882,237 är 1887 <strong>och</strong> pesetas 130,047,894 <strong>år</strong> 1886.<br />
Export. De förnämsta <strong>från</strong> hamnarna i distriktet med bestämmelse för<br />
Sverige <strong>och</strong> Norge exportera<strong>de</strong> spanska produkter hafva bestått af: ordinärt<br />
rödt vin <strong>från</strong> Tarragona, Barcelona, Valencia <strong>och</strong> Alicante, hvitt <strong>och</strong> sött vin<br />
<strong>från</strong> Malaga, olja <strong>från</strong> Malaga <strong>och</strong> Tarragona, russin <strong>från</strong> Malaga <strong>och</strong> Denia,<br />
apelsiner, citroner, p<strong>om</strong>eransskal, fikon, vindrufvor, man<strong>de</strong>l <strong>och</strong> andra frukter<br />
<strong>från</strong> Malaga, Almeria <strong>och</strong> Denia, fjä<strong>de</strong>r <strong>från</strong> Barcelona <strong>och</strong> Tarragona, salt <strong>från</strong><br />
Torrevieja <strong>och</strong> Iviza.<br />
S<strong>om</strong> en stor <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>ssa artiklar afsändts indirekt, eller transito med<br />
ångare af åtskilliga nationer s<strong>om</strong> taga fraktgods för vidare befordran till hamnar<br />
i Danmark, Norge, Sverige, Finland, Ryssland <strong>och</strong> Tyskland, äro <strong>de</strong> sammanslagna<br />
i <strong>de</strong> statistiska uppgifterna, sås<strong>om</strong> utskeppa<strong>de</strong> till <strong>de</strong>n första hamn,<br />
för hvilken ångarne utklarera<strong>de</strong>, hvarför <strong>de</strong>t icke blifvit möjligt erhålla uppgift<br />
på <strong>de</strong>n för hvart af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena bestämda <strong>de</strong>len <strong>de</strong>raf.<br />
Exporten af salt <strong>från</strong> Torrevieja, icke allenast på Sverige <strong>och</strong> Norge, utan<br />
på utlan<strong>de</strong>t i allmänhet, har un<strong>de</strong>r förlidna <strong>år</strong>et likale<strong>de</strong>s varit ringa, emedan<br />
qvaliteten, gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n liknöjdhet hvarmed beredningen skett, un<strong>de</strong>r senare ti<strong>de</strong>n<br />
försämrats oeh <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> gjort varan mindre begärlig å markna<strong>de</strong>rna i Nor<strong>de</strong>n,<br />
hvarest <strong>de</strong>n hittills funnit förnämsta afsättningen. Till nu samla<strong>de</strong> »Cortes»<br />
har af regeringen ingifvits ett lagförslag <strong>om</strong> att afyttra <strong>de</strong>tta saltverk. Om<br />
<strong>de</strong>tta förslag realiseras <strong>och</strong> saltverket k<strong>om</strong>mer i hän<strong>de</strong>rna på ett enskildt bolag,<br />
i hvars intresse <strong>de</strong>t är att icke allenast förbättra qvaliteten <strong>och</strong> nedsätta priset,<br />
utan äfven undanröja <strong>de</strong> sv<strong>år</strong>igheter s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n officiella administrationen lägger<br />
i vägen för köparne, är <strong>de</strong>t troligt att saltet skall återvinna samma anseen<strong>de</strong><br />
s<strong>om</strong> förut.<br />
Saltverket på ön Iviza har efter hand förbättrat qvaliteten af sin produkt<br />
<strong>och</strong> un<strong>de</strong>rlättat inskeppningen, hvarför bör p<strong>år</strong>äknas, efter <strong>de</strong>n nya insamlingen<br />
<strong>de</strong>nna s<strong>om</strong>mar, att <strong>de</strong>t långa uppehållet för fartygen ej vidare skall förorsakas.<br />
De förnämsta artiklar, hvilka exporterats <strong>från</strong> Spanien till utrikes orter,<br />
voro:
734<br />
Vär<strong>de</strong>t af exporten var:<br />
Pesetas 691,211,500 <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, mot<br />
» 663,144,800 » 1887 <strong>och</strong><br />
» 675,083,060 » 1886.<br />
Följan<strong>de</strong> förordningar angåen<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>, af intresse för <strong>de</strong><br />
Förena<strong>de</strong> rikena, hafva utfärdats un<strong>de</strong>r sistlidna är, nämligen:<br />
Den 19 juni, att varor ansedda sås<strong>om</strong> smittoföran<strong>de</strong>, hvilka ank<strong>om</strong>ma till<br />
Spanien utan att vara åtföljda af <strong>de</strong>t i sundhetsförordningen föreskrifna sanitära<br />
konsulsintyg, un<strong>de</strong>rkastas i lossningshamnen <strong>från</strong> 24 till 72 timmars vädring<br />
<strong>och</strong> rökning. S<strong>om</strong> klippfisk <strong>och</strong> trävaror ej anses sås<strong>om</strong> smittoföran<strong>de</strong>, äro <strong>de</strong><br />
fritagna <strong>från</strong> berörda intyg.<br />
Den 26 juni, hvarigen<strong>om</strong> påla<strong>de</strong>s alkohol- <strong>och</strong> sprithaltiga dryckesvaror<br />
en konsumtionsafgift af 75 eentimes <strong>de</strong> peseta för hvarje procent alkoholhalt<br />
pr hl. <strong>och</strong> af 40 cents, <strong>om</strong> varan är eller göres otjenlig sås<strong>om</strong> dryckesvara.<br />
Den 18 <strong>de</strong>cember, att i manifestet skall af skepparen angifvas ursprungslan<strong>de</strong>t<br />
för <strong>de</strong>n klippfisk fartyget transporterar, <strong>och</strong> att, när <strong>de</strong>n är lös i rummet<br />
<strong>och</strong> blandad med fisk <strong>från</strong> län<strong>de</strong>r utan traktater sås<strong>om</strong> gynna<strong>de</strong> nationer,<br />
hela partiet skall belastas med <strong>de</strong> högre umgäl<strong>de</strong>rna enligt första kolumnen i<br />
tulltaxan.<br />
I Spanien äro fartyg k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>från</strong> följan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r <strong>och</strong> hamnar un<strong>de</strong>rkasta<strong>de</strong><br />
karantän, nämligen:<br />
Kina, med undantag af Åmoy; Zamboanga (Mindanao, Philippinska öarna);<br />
Saigon (C<strong>och</strong>inchina) <strong>och</strong> Tonkin, sås<strong>om</strong> smitta<strong>de</strong> af kolera.<br />
Tampa; hamnarna i södra Florida, staterna Mississippi <strong>och</strong> Alabama, hamnen<br />
Pensaeola (Nord-Amerikas Förenta stater); hamnarna i Guayaquilviken;<br />
Bio <strong>de</strong> Janeiro <strong>och</strong> Santos (Brasilien); hamnarna i <strong>de</strong>partementet Piura (Peru),<br />
sås<strong>om</strong> smitta<strong>de</strong> af gula febern.<br />
Hamnarna i Persiska viken, sås<strong>om</strong> smitta<strong>de</strong> af österländska pesten.<br />
För att sätta i verkställighet ett sedan längre tid diskuteradt projekt,<br />
nämligen en flytan<strong>de</strong> utställning, har inredts en stor ångare s<strong>om</strong> för ändamålet
735<br />
hyrts <strong>och</strong> utrustats härstä<strong>de</strong>s samt uppkallats efter företagets upphofsman, »Con<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> Vilana». Den innehåller utställningslokaler, i hvilka lan<strong>de</strong>ts produkter <strong>och</strong><br />
industrialster, förnämligast <strong>från</strong> Catalonien <strong>och</strong> passan<strong>de</strong> för export, finnas på ett<br />
praktiskt sätt exponera<strong>de</strong>. Om några dagar afgär ångaren till Valencia <strong>och</strong><br />
Malaga för att k<strong>om</strong>plettera utställningen <strong>och</strong> fortsätter sedan resan till Södra<br />
Amerika, hvars olika hamnar k<strong>om</strong>ma att besökas, för att gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta flytan<strong>de</strong><br />
prof- <strong>och</strong> mönsterlager söka främja afsättningen af <strong>de</strong>ssa varor.<br />
Sanguiniska förhoppningar hysas <strong>om</strong> resultatet af <strong>de</strong>tta företag, hvilket af<br />
regeringen synnerligen gynnas, men fruktar jag att <strong>de</strong>t ej k<strong>om</strong>mer att motsvara<br />
<strong>de</strong> stora uppoffringar, s<strong>om</strong> gjorts för att sätta företaget i verkställighet, <strong>och</strong> <strong>de</strong><br />
löpan<strong>de</strong> <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>mer att medföra.<br />
Ett varnan<strong>de</strong> exempel föreligger i <strong>de</strong>n internationella utställningen här i<br />
sta<strong>de</strong>n, hvilken gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n oordning <strong>och</strong> <strong>de</strong>t slöseri s<strong>om</strong> råda i <strong>de</strong>n municipala<br />
administrationen, utan att i praktiskt hänseen<strong>de</strong> hafva medfört någon motsvaran<strong>de</strong><br />
för<strong>de</strong>l, tvärt<strong>om</strong> förorsakat, förut<strong>om</strong> <strong>de</strong> enorma <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>rna i anledning<br />
<strong>de</strong>raf, ett stort <strong>de</strong>ficit i utställningsbudgeten, hvilket municipalitetet, ehuru hittills<br />
förgäfves, söker måtte blifva betäckt gen<strong>om</strong> staten.<br />
Utsigten till förbättring i konjunkturerna för innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> äro üka riDga<br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong>, emedan <strong>de</strong>n bedröfliga ställning, hvari åkerbruket <strong>och</strong><br />
till en <strong>de</strong>l industrien befinna sig, medfört en ekon<strong>om</strong>isk <strong>och</strong> financiel kris, hvars<br />
slut är <strong>om</strong>öjligt förutse.<br />
En allmän klagan <strong>från</strong> alla samhällsklasser höres öfver <strong>de</strong> med hvarje <strong>år</strong><br />
stegra<strong>de</strong> direkta <strong>och</strong> indirekta pålagorna, oaktadt regeringens ständiga löften<br />
<strong>och</strong> sträfvan att gen<strong>om</strong> reformer <strong>och</strong> besparingar i <strong>de</strong>n kostsamma administrationen<br />
bereda lättnad.<br />
Den gen<strong>om</strong> lagen af <strong>de</strong>n 14 april <strong>1888</strong> medgifna temporära införsel, till<br />
bearbetning <strong>och</strong> förädling, af vissa råvaror <strong>och</strong> restitution af <strong>de</strong>ra erlagda tullumgäl<strong>de</strong>r<br />
vid återutförseln af <strong>de</strong>n förädla<strong>de</strong> varan, har icke medfört något praktiskt<br />
resultat på grund af <strong>de</strong> sv<strong>år</strong>igheter s<strong>om</strong> tull- <strong>och</strong> andra embetsverk uppsatte<br />
<strong>de</strong>remot.<br />
Un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> har <strong>de</strong>t lyckats undvika att befälhafvare å svenska eller<br />
norska fartyg haft att erlägga böter för öfverträ<strong>de</strong>lse af tull-, karantäns- eller<br />
hamnreglementen i någon af hamnarna in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta distrikt.<br />
Från svenska fartyg hafva anmälts 2 <strong>och</strong> <strong>från</strong> norska 7 rymningar, af<br />
<strong>de</strong>ssa senare endast 3 norrmän, hvarvid rymmarne ej kunnat ertappas.<br />
Af sjömansanvisningar hafva un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> utställts på Sverige endast<br />
1 å kr. 25, <strong>och</strong> på Norge 18 å kr. 2,132.<br />
Vexelkurserna i Barcelona hafva varierat mellan pesetas 25·60 à 25·85<br />
pr £ stg 3 m. på London samt 2 à 3 % premie 8 d. sigt på Paris, <strong>och</strong> äro<br />
för närvaran<strong>de</strong> pesetas 25'84 på London <strong>och</strong> 3 % premie på Paris.<br />
Diskonten har varit <strong>och</strong> är för närvaran<strong>de</strong> 4 à 478 % pr anno.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t i alla Spaniens hamnar är fullk<strong>om</strong>ligt tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
Generalkonsulatets kontor är beläget Calle <strong>de</strong> Trafalgar n:o 8, första våningen,<br />
<strong>och</strong> hålles öppet alla söckendagar <strong>från</strong> kl. 11 f. m. till 3 e. m., eller<br />
samma timmar s<strong>om</strong> äro bestämda å <strong>de</strong> britiska, tyska <strong>och</strong> italienska konsulaten<br />
härstä<strong>de</strong>s. Dessut<strong>om</strong> lemnas un<strong>de</strong>r hvarje annan tid på dagen embetsbiträ<strong>de</strong>,<br />
dä sådant är af nö<strong>de</strong>n.
736<br />
Konsulsuppbör<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r är <strong>1888</strong> uppgick i <strong>de</strong>tta distrikt till:<br />
Vid hufvudstationen:<br />
Af svenska fartyg pesetas l,183 - 80<br />
» norska » » 2,084-30 pesetas 3,268'10<br />
Vid vicekonsulsstationerna:<br />
Af svenska fartyg pesetas 4,874'—<br />
» norska » - » 11,357'05<br />
Pesetas 16,231-05<br />
hvaraf hälften tillfaller konsulsfon<strong>de</strong>n med » 8,115·53<br />
Expeditionsafgifter vid hufvudstationen:<br />
För svenska expeditioner pesetas 92'20<br />
» norska » » 285 - 90<br />
» gemensamma J> » 5'50<br />
Pesetas 383-60<br />
Pesetas 11,383-6 3<br />
hvaraf tillk<strong>om</strong>mer konsulsfon<strong>de</strong>n 80 % med » 306 - 88<br />
Summa pesetas 11,690"51<br />
C. A. Dahlan<strong>de</strong>r.<br />
Innehåll: Barcelona (sid. 723), Danzig (sid. 713), Hamburg (sid. 673), Kapsta<strong>de</strong>n<br />
(sid. 719), Nürnberg (sid. 716).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1889. STOCKHOLM, TRYCKT I CEN'TRAL-TRYCKERIET, 1889. N:o 13.<br />
Stettin <strong>de</strong>n 15 augusti 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
II.*<br />
Sjöfarten till Stettin vara<strong>de</strong> i<strong>från</strong> <strong>de</strong>n 3 april till <strong>år</strong>ets slut.<br />
Varu<strong>om</strong>sättningen öfver Swinemün<strong>de</strong> <strong>och</strong> Stettin utgjor<strong>de</strong> tillsammans i<br />
ton à 1,000 kilo:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Import 1,528,039 tons, emot 1,467,689 tons<br />
Export 647,401 » B 637,164 »<br />
<strong>och</strong> utgjor<strong>de</strong> häraf ensamt öfver Stettin<br />
Import 1,176,911 tons, emot 1,124,033 tons<br />
Export 606,484 » » 608,603 »<br />
Uti Stettin <strong>och</strong> Swinemün<strong>de</strong> importera<strong>de</strong>s bland annat:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Kli 17,972 tons, emot 3,832 tons<br />
Lump.. _ 1,984 » t> 3,027 »<br />
B<strong>om</strong>ull, oarbetad 1.849 B » 3,480 B<br />
Kemikalier, droger etc 26,908 i> B 24,634 »<br />
Jern <strong>och</strong> jernvaror 112,829 » B 87,842 B<br />
Jord <strong>och</strong> malm 170,376 B » 148,389 »<br />
Hvete 2,599 » B 5,369 »<br />
Råg 172.339 B B 184.344 B<br />
Hafre _ 35,122 B B 45.387 B<br />
Korn 6,946 B B 3,518 B<br />
Mais 1.421 B B 3.811 B<br />
Skidfrukter 2,459 B » 7,337 B<br />
Raps <strong>och</strong> roffrö 9,016 B B 9.868 B<br />
Linfrö 8,296 » B 9,946 »<br />
Byggnads- <strong>och</strong> slöjdvirke 109,500 B B 103,160 B<br />
Vin 4,570 B B 3,749 B<br />
Kaffe 7,788 B B 7,341 B<br />
Mjöl - 10,238 B B 9,763 B<br />
Sill 68,322 » B 73,392 »<br />
Risgryn 13,629 » B 10,826 »<br />
Koksalt 1,443 B » 1,237 B<br />
Socker 726 B » 388 B<br />
Feta varor 20,831 B B 22,040 B<br />
Oljekakor 8,514 B B 4,525 B<br />
Petroleum 55,658 » B 55,981 B<br />
Vagnssmörja 6,075 B B 3,690 B<br />
Sten 88,692 B B 56,510 »<br />
* Afd. I, se sid. 65.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 17
738<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Skiffer 8,728 tons, emot 10,474 tons<br />
Asfalt 2,292 » » 1,580 »<br />
Harts 10,960 » B 8,871 »<br />
Tjära 4,310 » » 3,936 »<br />
Sten, eldfast 1,904 B B 2.562 »<br />
Stenkol <strong>och</strong> koks 485,001 » » 480,078 »<br />
Uti <strong>de</strong> begge hamnarna exportera<strong>de</strong>s bland annat:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Kli 6,487 tons, emot 5,537 tons-<br />
Lump 4,442 » B 4,574 B<br />
Bly 8,075 B » 11,204 »<br />
Kemikalier etc 33,364 B » 23,939 »<br />
Jern <strong>och</strong> jernvaror 14,812 » » 19,396 »<br />
Cement 57,496 B » 55,807 »<br />
Jord <strong>och</strong> malmer 24,892 B B 20,574 »<br />
Hvete 13,075 » B 9,810 »<br />
Korn 19,222 B » 12J688 »<br />
Skidfrukter 3,683 » B 3,160 »<br />
Malt 3,704 B B 2,470 B<br />
Potatis 5,152 B B 10,305 »<br />
Klöfverfrö 3,363 B B 2,861 sy<br />
Byggnads- <strong>och</strong> slöjdvirke 81,785 » B 66,543 B<br />
T<strong>om</strong>fat 2,218 » » 5,476 »<br />
Maskiner <strong>och</strong> maskin<strong>de</strong>lar 2,680 B » 2,667 »<br />
Sprit 12,445 B » 19,186 B-<br />
Vin 1,138 B B 1,571 B<br />
Sill 10,786 B B 8,370 B<br />
Kaffe 820 » B 891 »<br />
Cikoria 4,381 B » 4,536 »<br />
Frukt, torkad 4,585 » » 6,828 »<br />
Dextrin <strong>och</strong> stärkelsegummi 3,340 B B 3,238 »<br />
Potatismjöl <strong>och</strong> stärkelse 21,475 B B 22,620 B<br />
Mjöl 51,283 » B 49,878 »<br />
Koksalt 7,461 » » 7,228 »<br />
Sirap 17,886 B » 9,044 »<br />
Socker <strong>och</strong> sirap af potatis 13,507 B B 15,940 »<br />
Socker 84,087 » B 99,919 »<br />
Feta varor.... 3,093 » » 3,326 »<br />
Oljekakor 5,793 » » 5,065 »<br />
Papper <strong>och</strong> papparbeten 12,952 B J> 11,224 B<br />
Petroleum 1,920 B B 1,821 »<br />
Stenkol 11,320 B » 15,194 »<br />
Mursten 13,888 » B 1,549 »<br />
Chamottvaror 4,053 B B 8,716 »<br />
Zink 28,090 B B 34,446 B<br />
Eofolja 8,644 » B 8,763 »
739<br />
Detta Stettins varuutbyte eg<strong>de</strong> hufvudsakligen rum med följan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r:<br />
Följan<strong>de</strong> af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammaren utfärda<strong>de</strong> tabeller utvisa <strong>de</strong> förnämsta <strong>från</strong><br />
Sverige <strong>och</strong> Norge till Stettin införda samt <strong>från</strong> Stettin till nämnda län<strong>de</strong>r<br />
utförda varor un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
i ton à 1,000 kg.
740
741
742<br />
Vid granskning af ofvan anförda statistik finner man att införseln hit <strong>från</strong><br />
Sverige un<strong>de</strong>r är 1887 steg i vigt med 18,448 tons <strong>och</strong> att <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r sistlidna<br />
<strong>år</strong> äter stigit med en vigt af 24,269 tons.<br />
Tillväxten un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> eg<strong>de</strong> hufvudsakligast rum i följan<strong>de</strong> varor: krita<br />
med 150 tons, kaolin 1,704 tons, bly- <strong>och</strong> kopparmalm 1,047 tons, jernmalm<br />
11,381 tons, slagg af malmer 1,665 tons, sten tuktad eller blott huggen 13,021<br />
tons.
743<br />
Häremot märkes en minskning i importen <strong>från</strong> Sverige uti lump med 211<br />
tons, tändstickor 185 tons, gjutjern i stänger 657 tons, jern- <strong>och</strong> ståltråd 150<br />
tons, kalk 1,781 tons, diverse jordarter 100 tons, zinkmalm 127 tons, fisk<br />
färsk 850 tons, sill saltad 234 tons, trämassa (cellulosa) 105 tons, tjära 200<br />
tons, sten eldfast 100 tons.<br />
Totalvigten af <strong>från</strong> Stettin till Sverige exportera<strong>de</strong> varor utvisar en minskning<br />
af 6,053 tons, s<strong>om</strong> hufvudsakligen best<strong>år</strong> i bly <strong>och</strong> zinkhvitt 363 tons,<br />
gjutjern i stänger 417 tons, slagg af malmer 511 tons, hvete 317 tons, byggnads-<br />
<strong>och</strong> slöjdvirke 600 tons, maskiner af jern 300 tons, mjöl 7,749 tons.<br />
Häremot utvisar en <strong>de</strong>l varor en ökning uti exporten till Sverige, nämligen:<br />
lump 100 tons, benkol 348 tons, natron svafvelsyradt 880 tons, cement 878<br />
tons, stenkol 2,000 tons o. s. v.<br />
Totalimporten <strong>från</strong> Norge un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> utvisar en minskning af 838<br />
tons emot <strong>år</strong> 1887, beroen<strong>de</strong> hufvudsakligast på minskning i import af sill<br />
5,821 tons, svafvelkis 700 tons o. s. v., samt ökning i import af sten tuktad<br />
eller blott huggen c:a 3,000 tons <strong>och</strong> kli c:a 2,700 tons.<br />
Exporten till Norge öka<strong>de</strong>s mot 1887 med 1,392 tons, nämligen: för socker<br />
med 327 tons, mjöl 700 tons, smör 91 tons, frukt torkad 124 tons samt malt<br />
150 tons.<br />
Spanmål. Uti hela tyska tulldistriktet har <strong>från</strong> 1 januari till slutet af<br />
juli <strong>1888</strong> förtullats 533,238 tons <strong>och</strong> <strong>från</strong> 1 augusti till slutet af januari<br />
1889 1,257,287 tons spanmål.<br />
I <strong>de</strong>t fria varuutbytet inför<strong>de</strong>s, med undantag af qvarnarnes lager, un<strong>de</strong>r <strong>år</strong><br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Hvete 222,790 432,000<br />
Kåg 436,553 467,000<br />
Hafre 175,946 168,000<br />
Korn _ _.... 429.752 498,000<br />
Majs _. 94,098 160,000<br />
Tulluppbör<strong>de</strong>n för un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> förtullad spanmål uppgick till mark<br />
55,951,676.<br />
Utförseln af spanmål öfver Stettin har gått tillbaka <strong>från</strong> ungefär 55,000<br />
till 38,585 tons <strong>och</strong> utgöres förnämligast af 23,245 tons korn <strong>och</strong> 9,853<br />
tons skidfrukt.<br />
Tysklands hela utförsel af potatis utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> 215,000 tons<br />
emot 1887 132,000 tons.<br />
Hvete. Stettins gen<strong>om</strong>snittspris var <strong>år</strong> 1887 mark 166'36 <strong>och</strong> <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
mark 176'01, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att gen<strong>om</strong>snittspriset på <strong>de</strong>t till England exportera<strong>de</strong><br />
hvetet förblef nästan oförändradt med mark 150 <strong>och</strong> mark 150'55.<br />
Af <strong>från</strong> Stettin sjöle<strong>de</strong>s utfördt hvete gingo 11,889 tons till holländska<br />
<strong>och</strong> belgiska transitohamnar. Förrå<strong>de</strong>t var vid <strong>år</strong>ets slut 11,672 tons.<br />
Såg. Förrå<strong>de</strong>t här på platsen belöpte sig vid början af <strong>år</strong>et till 31,230<br />
tons emot 13,611 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 <strong>och</strong> vid <strong>år</strong>ets slut var förrå<strong>de</strong>t af råg 19,078<br />
tons.<br />
Af importen sjöle<strong>de</strong>s gick sås<strong>om</strong> vanligt största <strong>de</strong>len vidare till Berlin.<br />
Korn. För export var <strong>de</strong>t inhemska kornet i anseen<strong>de</strong> till tullförhållan<strong>de</strong>na<br />
i regeln för dyrt, <strong>och</strong> att <strong>de</strong>t lycka<strong>de</strong>s af <strong>från</strong> Stettin utförda 18,659 tons<br />
exportera till England <strong>och</strong> Skandinavien 12,934 tons berod<strong>de</strong> <strong>de</strong>rpå, att stora<br />
partier korn hitk<strong>om</strong>mo på jernväg <strong>från</strong> Ungern.<br />
De sjöle<strong>de</strong>s införda 6,920 tons korn hitk<strong>om</strong>mo direkt <strong>från</strong> Ryssland.
744<br />
Hafre. Af hafre k<strong>om</strong> <strong>från</strong> Ryssland 28,015 tons, <strong>från</strong> tullföreningshamnar<br />
6,921 tons.<br />
Böran<strong>de</strong> spanmålsprisen åberopar jag mig å <strong>de</strong> insända månadsberättelserna<br />
<strong>och</strong> priskuranterna.<br />
Stettins <strong>om</strong>sättning i spanmål utgjor<strong>de</strong> i tons à 1,000 kilos:<br />
<strong>1888</strong> 1887<br />
Import Export Import Export<br />
Hvete 2,378 13,074 5,084 9,810<br />
Råg 171,037 689 183,341 85<br />
Hafre 34,935 664 45,047 13<br />
Korn 6,920 18,659 3,506 12,578<br />
Mjöl <strong>och</strong> kli. Stettins införsel af mjöl sjövägen uppgick till 10,023 tons,<br />
<strong>de</strong>raf 9,861 tons <strong>från</strong> tullföreningshamnar <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta öfvervägan<strong>de</strong> <strong>från</strong> Danzig.<br />
Af Stettins mjölutförsel, s<strong>om</strong> utgjor<strong>de</strong> 50,352 tons emot 49,260 tons <strong>år</strong><br />
1887, gingo 17,967 till holländska, belgiska <strong>och</strong> tullföreningshamnar, 24,084<br />
till Skandinavien, 1,658 till England samt 6,581 tons rågmjöl till Frankrike.<br />
Af kli blefvo 17,837 tons in- <strong>och</strong> 6,487 utförda emot 3,584 <strong>och</strong> 5,537 tons<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förut. Mjölmarkna<strong>de</strong>n behöll un<strong>de</strong>r fruktan för spanmålsskör<strong>de</strong>n,<br />
hvilken s<strong>om</strong>marens ihållan<strong>de</strong> regnvä<strong>de</strong>r framkalla<strong>de</strong>, sin lugna karakter; så väl<br />
köpmän s<strong>om</strong> bagare, hvilka icke gen<strong>om</strong> gamla kontrakt, s<strong>om</strong> till en <strong>de</strong>l datera<br />
sig <strong>från</strong> hösten 1887, redan för hela <strong>år</strong>et voro täckta, köpte meren<strong>de</strong>ls endast<br />
hvad s<strong>om</strong> var nödvändigt för stun<strong>de</strong>ns behof.<br />
Mjölpriserna härstä<strong>de</strong>s rör<strong>de</strong> sig un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et emellan<br />
Mark 23-50 <strong>och</strong> 26'— för hvetemjöl 0|0 pr 100 kg.<br />
» 18-— » 22 — B rågmjöl 0|1 »<br />
» 8'60 B 10'— B groft hvetekli »<br />
» 8'— B 10'— B fint B B<br />
B 7'50 B 10 - — B rågkli B<br />
Sprit. Exporten direkt <strong>från</strong> Stettin samt öfver Swinemün<strong>de</strong> har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong><br />
tre sista <strong>år</strong>en sjunkit <strong>från</strong> 23,692 till 19,186 <strong>och</strong> 12,445 tons. Förrå<strong>de</strong>t var<br />
vid <strong>år</strong>ets slut på ne<strong>de</strong>rlag samt hos fabrikanterna skattadt till 3'5 mill. liter,<br />
<strong>och</strong> skatta<strong>de</strong>s samtidigt Berlins lager till 19 — 20 mill. liter.<br />
Oljefrö <strong>och</strong> oljekakor. Till Stettin inför<strong>de</strong>s sjöle<strong>de</strong>s 8,946 tons raps <strong>och</strong><br />
roffrö, <strong>de</strong>raf <strong>från</strong> Ostindien direkt 4,119 tons emot 9,435 resp. 5,129 tons<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förut.<br />
Härvaran<strong>de</strong> lager af raps <strong>och</strong> roffrö utgjor<strong>de</strong>s vid <strong>år</strong>ets början af 5,323<br />
tons, s<strong>om</strong> förbruka<strong>de</strong>s tills april; största lagret var <strong>de</strong>n 1 oktober med 10,966<br />
tons <strong>och</strong> funnos vid <strong>år</strong>ets slut 6,130 tons.<br />
Petroleum. Stettins tillförsel utgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>1888</strong> 318,576 barrels 1884 265,222 barrels<br />
1887 341,112 B 1883 253,363 »<br />
1886 330,222 » 1882 276,976 B<br />
1885 297,625 » 1881 270,518 »<br />
hvaraf 50,064 tons k<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Förenta Staterna <strong>och</strong> <strong>från</strong> Ryssland 1,490 tons.
745<br />
Af vagnssmörja utgjor<strong>de</strong> införseln sjöle<strong>de</strong>s 6,075 tons, 3,690 un<strong>de</strong>r är<br />
1887 samt 3,688 tons un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1886, <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> 4,801 tons<br />
<strong>från</strong> Ryssland <strong>och</strong> 792 tons <strong>från</strong> Amerika.<br />
Sill. Importen af sill belöpte sig förra <strong>år</strong>et till:<br />
1887 1886 1885 1881 1883<br />
292,105 t:r skotsk sill emot 310,191 371,954 402,932 389,391 321,532<br />
130,571 » norsk » » 186,653 123,245 108,492 71,247 84,613<br />
11,610 » holländsk » » 5,876 21,771 13,905 12,993 19,107<br />
9,627 » svensk » » 1,295 576 675 2,614 6,602<br />
1,137 » fransk » » 6,378 4,653<br />
» p<strong>om</strong>mersk » » 67 21<br />
1,766 » bornholmsk » 598 1,264 3,031 3,161 2,712<br />
446,816 t:r sill emot 504,613 518,810 529,035 485,851 439,240<br />
hvilket alltså emot <strong>de</strong> förflutna <strong>år</strong>en utvisar ett icke obetydligt aftagan<strong>de</strong>.<br />
Afven <strong>om</strong>sättningen var i jemförelse med <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en väsentligt<br />
mindre, hvilket framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong>:<br />
1887 188G 1885 1884 1883<br />
311,137 t:r skotsk sill emot 332,653 405,553 405,055 341,497 303,201<br />
143,504 » norsk » » 176,928 126,998 85,017 87,000 77,444<br />
10,279 » holländsk • » 9,600 18,929 15,565 13,899 17,078<br />
6,166 » svensk » » 1,295 1,434 1,329 1,525 6,215<br />
1,137 » fransk » » 297 2,168 5,709 2,974<br />
1,235 » bornholmsk » » 1,122 2,280 1,506 4,077 5,526<br />
» p<strong>om</strong>mersk » a 76 12<br />
473,458 t:r sill emot 521,598 555,491 511,240 453,783 412,450<br />
Detta aftagan<strong>de</strong> i import <strong>och</strong> <strong>om</strong>sättning, s<strong>om</strong> vid första påseen<strong>de</strong> kan<br />
synas s<strong>om</strong> en återgång i Stettins sillhau<strong>de</strong>l, kan i sjelfva verket blott vara att<br />
anse s<strong>om</strong> en återgång till normala torhållan<strong>de</strong>n. Han<strong>de</strong>ln ha<strong>de</strong> utvecklat sig<br />
i en onaturlig grad, <strong>de</strong> oerhörda massor sill, s<strong>om</strong> hitför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Skotland un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>en 1884—1886, öfverstego i hög grad behofvet <strong>och</strong> kun<strong>de</strong> ej utrymmas <strong>de</strong>rför<br />
att priserna föllo betydligt un<strong>de</strong>r varans verkliga vär<strong>de</strong>, <strong>och</strong> samla<strong>de</strong>s till<br />
följd häraf såväl i Stettin s<strong>om</strong> i inlan<strong>de</strong>t stora förråd af gammal sill, hvilket<br />
betydligt tyng<strong>de</strong> på affärerna. Un<strong>de</strong>r trycket af dylik gammal vara har äfven<br />
<strong>de</strong>t sista <strong>år</strong>et lidit mycket; <strong>de</strong>t var dock glädjan<strong>de</strong> att då ny vara börja<strong>de</strong> införas<br />
i markna<strong>de</strong>n <strong>de</strong>t gamla lagret var helt <strong>och</strong> hållet utrymdt. Höstmarkna<strong>de</strong>n<br />
förflöt sedan mycket tillfredsställan<strong>de</strong> <strong>och</strong> sluta<strong>de</strong> med lager, s<strong>om</strong> voro<br />
<strong>de</strong> minsta här funnits un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista 20 <strong>år</strong>en.<br />
Af skotsk sill afsattes un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong><br />
78,000 tunnor gammal ostkustsill<br />
17,073'/, » ny matjessill<br />
216,063'/, » » ostkustsill<br />
311,137 tunnor.<br />
Röran<strong>de</strong> gammal ostkustsill hyste man vid <strong>år</strong>ets början <strong>de</strong>n förhoppningen<br />
att forrå<strong>de</strong>n <strong>de</strong>raf, s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fatta<strong>de</strong> blott 15,049 t:r 1886 <strong>år</strong>s <strong>och</strong> 53.126 t:r<br />
1887 <strong>år</strong>s sill emot 90,638 t:r un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förut, skulle i god tid kunna utrymmas<br />
till fullt ihållan<strong>de</strong> priser. Det utveckla<strong>de</strong> sig också redan i januari<br />
en mycket liflig affär med stigan<strong>de</strong> priser, men <strong>de</strong>n senare <strong>om</strong>sättningen visa<strong>de</strong><br />
sig öfver all förväntan trög <strong>och</strong> fastan förgick utan att lagren erhållit någon
746<br />
väsentligare förminskning. Innehafvarne sågo sig då nödsaka<strong>de</strong> att småning<strong>om</strong><br />
sätta ned priserna, oeh <strong>de</strong>tta så betydligt att Crownfulls i juli ha<strong>de</strong> nedgått<br />
till hälften <strong>och</strong> <strong>de</strong> öfriga sorterna till två tredje<strong>de</strong>lar af sitt januarivär<strong>de</strong>.<br />
Emot slutet af juli voro förrå<strong>de</strong>n så godt s<strong>om</strong> utrymda. 1886 <strong>år</strong>s Crownfulls<br />
sål<strong>de</strong>s till pris af mark 7, senare ända till mark 3 <strong>och</strong> för 1887 <strong>år</strong>s vara<br />
stäl<strong>de</strong> sig prisen på oförtullad vara sålunda:<br />
Omsättningen af matjessill belöpte sig un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong> till 17,073 t:r<br />
emot 14,273 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förut. Fin stor vara ha<strong>de</strong> fortfaran<strong>de</strong> god efterfrågan<br />
<strong>och</strong> fick rask <strong>om</strong>sättning direkt <strong>från</strong> fartyget, prima sydlig saltning betinga<strong>de</strong><br />
mark 60 — 80, i enstaka fall mark 90, förtullad prima Stornoway saltning<br />
mark 35—50. Sämre partier sål<strong>de</strong>s billigare.<br />
För ny skotsk ostkustsill var efterfrågan un<strong>de</strong>r juli, augusti <strong>och</strong> september<br />
måna<strong>de</strong>r mycket liflig med stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns, senare blef <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n lugnare. Af<br />
särskildt intresse är att fulls uti sista <strong>år</strong>ets import ha<strong>de</strong> en mycket större an<strong>de</strong>l<br />
i proportion än vanligt; <strong>de</strong> mindre sorterna ha<strong>de</strong> på grund häraf en ihållan<strong>de</strong><br />
god efterfrågan <strong>och</strong> på fin matjes inträd<strong>de</strong> till <strong>och</strong> med ofta brist. Prisen<br />
på oförtullad vara un<strong>de</strong>r sista hälften af <strong>år</strong>et visa sig uti nedanståen<strong>de</strong> tabell.<br />
Omsättningen af norsk sill utgjor<strong>de</strong>s af 63,634'/j t:r gammal fetsill,<br />
207 t:r värsill samt 79,662'/., t:r ny fetsill, oeh var <strong>de</strong>tta visserligen mindre<br />
än un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t af så rik fångst gynna<strong>de</strong> <strong>år</strong>et förut, men dock mer än un<strong>de</strong>r<br />
alla andra <strong>år</strong> sedan 1874.<br />
På gammal fetsill instäl<strong>de</strong> sig redan i januari en god efterfrågan, lagren<br />
voro nära nog utrymda emot medio maj, <strong>och</strong> dä <strong>de</strong>n nya tillförseln till följd<br />
af ogynnsamma vä<strong>de</strong>rleksförhållan<strong>de</strong>n icke kun<strong>de</strong> hitk<strong>om</strong>ma, stanna<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
af un<strong>de</strong>r en längre tid.<br />
Efter <strong>sjöfart</strong>ens öppnan<strong>de</strong> emot midten af april fick <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n åter lif, men<br />
då <strong>de</strong>t nästan alltid var brist pä <strong>de</strong> mest efterfråga<strong>de</strong> sorterna K K <strong>och</strong> K,<br />
så har <strong>om</strong>sättningen icke kunnat erhålla någon betydligare utsträckning. Emot<br />
slutet af augusti var lagret ulrymdt <strong>och</strong> priserna stäl<strong>de</strong> sig sålunda:
747<br />
Af ny fetsill inträffa<strong>de</strong> <strong>de</strong> första större posterna i andra hälften af augusti.<br />
Efterfrågan var un<strong>de</strong>r hösten i allmänhet rätt tillfredsställan<strong>de</strong> <strong>och</strong><br />
prisen höllo sig i proportion höga med undantag af för <strong>de</strong> båda största märkena,<br />
hvaraf för mycket utbjöds. Pr oförtullad tunna betala<strong>de</strong>s för<br />
Han<strong>de</strong>ln med holländsk, fransk <strong>och</strong> Bornholmssill har varit af begränsadt<br />
<strong>om</strong>fång <strong>och</strong> gifver icke anledning till någon särskild afhandling; mer uppmärksamhet<br />
förtjenar svenska sillen, s<strong>om</strong> fann ökad afsättning un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets sista<br />
måna<strong>de</strong>r i ersättning för skotsk sill. Stor bety<strong>de</strong>lse fick äfven un<strong>de</strong>r sista <strong>år</strong>et<br />
tillförseln af färsk svensk sill, s<strong>om</strong> dock ej finnes intagen i ofvanskrifna uppgifter<br />
å importen.<br />
Förrå<strong>de</strong>t utgjor<strong>de</strong>s vid <strong>de</strong>cember månads slut af:<br />
49,144 t:r skotsk sill emot 68,17C t:r <strong>år</strong> 1887<br />
24,662 1/2 » norsk » » 37,595 »<br />
1,7557, » holländsk » » 424 D »<br />
3,461 5> svensk > » — y> »<br />
590 » Bornholms y » 65 >• »<br />
Jern <strong>och</strong> andra metaller. I Stettins import sjüle<strong>de</strong>s ingick<br />
tackjern 1887 70,770 tons <strong>1888</strong> 90.404<br />
stångjern B 9,786 » » 10,564<br />
<strong>och</strong> koinmo <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> <strong>från</strong> England 2,585 tons plåt.<br />
Enligt härvaran<strong>de</strong> större importörers åsigt tor<strong>de</strong> en ökning i importen af<br />
svenskt stångjern kunna ske, <strong>om</strong> i Sverige mer vinning la<strong>de</strong>s vid fabrikation<br />
af valsadt jern, ty införseln af smidt svenskt stångjern har gått tillbaka, emedan<br />
prisskilna<strong>de</strong>n är för stor emot <strong>de</strong>t å teknisk väg sä betydligt förbättra<strong>de</strong> valsa<strong>de</strong><br />
tyska jernet.<br />
Uti <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s utförsel var af vigt blott stångjern med 9,026 tons, s<strong>om</strong><br />
till största <strong>de</strong>len gick till Danmark, samt grofva jernvaror, .soni mest gingo till<br />
tyska hamnar.
748<br />
Af jernmalm k<strong>om</strong>mo <strong>1888</strong> 54,677 tons <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> England, 16,211<br />
tons svafvelkis <strong>från</strong> Spanien <strong>och</strong> Portugal <strong>och</strong> 34,327 tons slagg, till största<br />
<strong>de</strong>len <strong>från</strong> England samt Ruhrort öfver Holland.<br />
Importen af svafvelkis <strong>från</strong> Skandinavien har mycket försv<strong>år</strong>ats <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong>,<br />
att <strong>de</strong>n <strong>från</strong> Portugal hittagna stäl<strong>de</strong> sig cif Stettin circa 2 mark billigare<br />
pr ton.<br />
Inlan<strong>de</strong>ts stegra<strong>de</strong> efterfrågan å fabrikat <strong>och</strong> råvara satte jernindustrien<br />
i stånd att hålla sina »ringar» vid makt <strong>och</strong> att <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> så mycket s<strong>om</strong> möjligt<br />
draga nytta af tullskyd<strong>de</strong>t.<br />
Den utländska markna<strong>de</strong>n måste sammandraga sig i samma mån s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n<br />
inländska utvidga<strong>de</strong> sig <strong>och</strong> blef, såvida afsättningen till utlan<strong>de</strong>t förmedlats<br />
gen<strong>om</strong> mellanhän<strong>de</strong>r, äfven <strong>de</strong>nna verksamhetskrets inskränkt.<br />
Tackjernsprisen gingo i England <strong>och</strong> Skotland <strong>från</strong> 33 sh. för n:r 3 i<br />
Middlesbro <strong>och</strong> 42 sh. 1 d. för Warrants i Glasgow intill juni månad ned till<br />
31 sh. <strong>och</strong> 37 sh. 6 d., men gingo sedan intill <strong>år</strong>ets slut upp till 33 sh. 9 d.<br />
<strong>och</strong> 42 sh.<br />
Här notera<strong>de</strong>s för<br />
engelskt tackjern skotskt tackjern<br />
Januari mark 5'80 mark 7'00 — 7 - Juni » 4<br />
80<br />
- 95 — 5 - 25 » 5·80 — 6'75<br />
December » 6'50 »<br />
pr 100 kg.<br />
700—8'00<br />
Efter<br />
månad.<br />
<strong>de</strong>n långa vintern voro härvaran<strong>de</strong> tackjernslager utrymda i mars<br />
Inländskt stångjern gäl<strong>de</strong> frän januari tills maj mark 14'50, <strong>de</strong>refter<br />
mark 14, svenskt samtidigt mark 23—24'50 <strong>och</strong> mark 22'60—24 förtullad<br />
vara ab lager.<br />
Bly. De <strong>från</strong> Stettin <strong>år</strong> <strong>1888</strong> exportera<strong>de</strong> 8,074 tons gingo nästan uteslutan<strong>de</strong><br />
till Ryssland <strong>och</strong> England. Priset på tyskt bly var till maj månad<br />
mark 34 pr 100 kg., un<strong>de</strong>r juni <strong>och</strong> juli mark 31 samt till <strong>de</strong>cember månad<br />
mark 33 pr 100 kg.<br />
Zink. Exporten <strong>från</strong> Stettin utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> 26,424 tons, hvaraf<br />
<strong>de</strong>t mesta gick till England. För zinkbleck notera<strong>de</strong>s här pr 100 kg. un<strong>de</strong>r<br />
januari mark 49—51, i juli mark 41 samt <strong>de</strong>cember mark 41.<br />
Kalk. Ehuru svensk kalksten i qvalitet väsentligt öfverträffar <strong>de</strong>n tyska<br />
<strong>och</strong> hvarför äfven en icke obetydan<strong>de</strong> import kun<strong>de</strong> ega rum, har dock <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
härmed all<strong>de</strong>les afstannat då <strong>de</strong> gifna beställningarna icke kunnat expedieras i<br />
brist på fartyg.<br />
Trä. Införseln sjöle<strong>de</strong>s till Stettin utgjor<strong>de</strong> 101,707 tons emot 93,952<br />
tons un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förut <strong>och</strong> bestod till 89 % af sågadt trä. Den allra största<br />
<strong>de</strong>len häraf k<strong>om</strong> <strong>från</strong><br />
inlan<strong>de</strong>t.<br />
preussiska hamnar <strong>och</strong> gick for <strong>de</strong>t mesta vidare till<br />
Exporten, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r 1887 steg <strong>från</strong> 58,124 till 63,557 tons, har nu<br />
åter att uppvisa en betydlig tillväxt till 74,005 tons, hvaraf 2,167 tons ekstaf<br />
gingo till Sverige samt<br />
8,267 byggnads- <strong>och</strong> slöjdvirke till Frankrike<br />
4,049 » » » Belgien<br />
1,541 » » » Holland<br />
54,098 » » » England<br />
765 » » » Portugal.
749<br />
Socker. Stettin exportera<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong> 688 ton3 utländskt <strong>och</strong><br />
45,398 tons inländskt råsocker samt 37,101 tons raffinad emot 66,754 <strong>och</strong><br />
31,006 tons un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förut; <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> blefvo 900 emot 4,542 tons aflasta<strong>de</strong><br />
i Swinemün<strong>de</strong>.<br />
Prisen på råsocker <strong>och</strong> raffinad gingo till juni fortfaran<strong>de</strong> ned, men erforo<br />
<strong>de</strong> då till augusti en liten förbättring.<br />
I januari var priset på 100 kg. högtpolariseran<strong>de</strong> kornsocker<br />
(92 Rend) mark 50-—<br />
B februari B 48'60<br />
B mars B 48"—<br />
B april <strong>och</strong> maj _ ... B 46'—<br />
B juni B 46'50<br />
B juli _ B 47'50<br />
B augusti _ B 48'—<br />
Han<strong>de</strong>ln med raffinad var till jum månad trög, men se<strong>de</strong>rmera till <strong>år</strong>ets<br />
slut tillfredsställan<strong>de</strong>. Vid sistnämnda tidpunkt voro <strong>de</strong> synbara förrå<strong>de</strong>n å alla<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>splatser mindre än vanligt, hvarför varans statistiska läge kan betecknas<br />
sås<strong>om</strong> god.<br />
Till Sverige exportera<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1888</strong> 10,002 tons socker<br />
B Norge B B B 1,810 B B<br />
Frukt (lingon). Man har nu på häri<strong>från</strong> gjord framställning börjat <strong>från</strong><br />
Sverige exportera lingon i flata aflanga lådor, hvilka i midten äro <strong>de</strong>la<strong>de</strong> gen<strong>om</strong><br />
en trävägg <strong>och</strong> inalles rymma c:a 100 liter. Tid sådan emballeritig är en<br />
stegrad efterfrågan att förvänta, då <strong>de</strong>nsamma bättre skyddar lingonen, hvilka i<br />
qvalitet öfverträffa <strong>de</strong> tyska.<br />
Det ännu un<strong>de</strong>rstund<strong>om</strong> använda bruket att expediera varan i fat fylda med<br />
vatten är att betrakta sås<strong>om</strong> opraktiskt oeh mycket skadligt för varans qvalitet.<br />
Fabriksindustri. Den af direktionen för mekaniska verksta<strong>de</strong>n Vulcan utgifna<br />
<strong>år</strong>sberättelsen för <strong>år</strong> <strong>1888</strong> säger: Det förflutna arbets<strong>år</strong>et har så till<br />
vida blifvit af särskild bety<strong>de</strong>lse för v<strong>år</strong>t bolag, s<strong>om</strong> vi un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tsamma börja<strong>de</strong><br />
byggan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n första stora transatlantiska snabbångaren. Fakturavär<strong>de</strong>t å<br />
samtliga un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et leverera<strong>de</strong> arbeten utgjor<strong>de</strong> mark 6,997,105 <strong>och</strong> 55 pfg.<br />
Beträffan<strong>de</strong> affärens verksamhet un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong> kunna vi specielt nämna<br />
följan<strong>de</strong> större arbeten, s<strong>om</strong> hafva fullbordats <strong>och</strong> levererats. I skeppsbyggen:<br />
Kryssarkorvetten »IreneB för <strong>de</strong>n kejserliga tyska marinen, <strong>de</strong> begge hjulångarne<br />
Ladario <strong>och</strong> Dimantiuo äfvens<strong>om</strong> dubbelskrufångaren Laguna för brasiliansk<br />
räkning samt isbrytarbåtarne Stettin <strong>och</strong> Swinemün<strong>de</strong> för köpmansk<strong>år</strong>en i Stettin.<br />
I maskinbyggeri: Förut<strong>om</strong> maskinerna <strong>och</strong> ångpannorna till <strong>de</strong> leverera<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> un<strong>de</strong>r byggnad varan<strong>de</strong> fartygen <strong>och</strong> lok<strong>om</strong>otiven fullborda<strong>de</strong>s <strong>och</strong> leverera<strong>de</strong>s<br />
till <strong>de</strong> respektive beställarne en större ångmaskin, 16 C<strong>om</strong>pound-ångmaskiner<br />
af olika storlek till elektriska anläggningar samt 11 ångpannor.<br />
I lok<strong>om</strong>otivbyggeri: Tillsammans hafva 34 lok<strong>om</strong>otiv levererats till beställarne.<br />
Af <strong>de</strong>n flytan<strong>de</strong> jerndockan begagna<strong>de</strong> sig un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 73 fartyg.<br />
I arbete vid <strong>år</strong>ets början befann sig eller hafva senare tillk<strong>om</strong>mit: snabbångaren<br />
»Augusta Victorias <strong>om</strong> c:a 10,400 tons, snabbångaren BKaiser Wilhelm<br />
IIB <strong>om</strong> c:a 10,000 tons, 2 större fraktångare, 4 mindre ångare, 96 lok<strong>om</strong>otiv,<br />
diverse ångmaskiner <strong>och</strong> ångpannor.<br />
Bolaget ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> af nettovinsten, s<strong>om</strong> utgjor<strong>de</strong> c.a 628,000 mark, 6 %.
750<br />
Stettins Ångqvarns-aktiebolag förbruka<strong>de</strong> på sina bägge qvarnar, s<strong>om</strong> först<br />
sattes i gång <strong>de</strong>n 4 april, un<strong>de</strong>r ar <strong>1888</strong><br />
11,878 tons hvete<br />
32,079 » råg 43,957 tons spanmål<br />
<strong>och</strong> exportera<strong>de</strong>s af mjöl tillsammans 539,960 ctr<br />
B kli » 285,758 »<br />
Bolaget gifver för <strong>år</strong> <strong>1888</strong> en ut<strong>de</strong>lning af 13 1 /3 %.<br />
Stettins Valsqvarn förmal<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> 31,677 1/2 tons spanmål emot<br />
28,840 3 /io tonä un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 <strong>och</strong> utskeppa<strong>de</strong>s 390,435 eentner mjöl <strong>och</strong><br />
208,191 eentner kli.<br />
Bolaget gifver en ut<strong>de</strong>lning af 30 %.<br />
A. H. Zan<strong>de</strong>rs spanmålsqvarn har förmält 10,900 tons råg <strong>och</strong> exporterat<br />
5,372 tons af <strong>de</strong>t producera<strong>de</strong> mjölet.<br />
A. H. Zan<strong>de</strong>rs oljefabrik förbruka<strong>de</strong> 8,200 tons råämne <strong>och</strong> erhöll <strong>de</strong>raf<br />
2,939 tons olja <strong>och</strong> 5,000 tons rapskakor.<br />
W:m Dilgers oljefabrik förbruka<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> 10,735 tons raps- <strong>och</strong><br />
roffrö emot 10,017 tons un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förut, <strong>och</strong> producera<strong>de</strong> <strong>de</strong>raf 4,025 tons<br />
rofolja samt 6,175 tons rapskakor.<br />
Härvaran<strong>de</strong> P<strong>om</strong>merska Provins-sockersju<strong>de</strong>ri förarbeta<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t gångna<br />
<strong>år</strong>et 349,000 eentner råsocker emot 354,000 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förut samt försål<strong>de</strong><br />
334,000 eentner raffinad emot 314,000 eentner <strong>år</strong> 1887.<br />
Bolaget erhöll en nettovinst af mark 820,566, hvilket tillät en ut<strong>de</strong>lning<br />
af 20 %.<br />
Penning- <strong>och</strong> kreditväsen. Riksbankens vexelränta var <strong>från</strong> 1 januari till<br />
16 september 3 %, till 5 <strong>de</strong>cember 4 % samt till <strong>år</strong>ets slut 4 1 /, %', hvilket<br />
i gen<strong>om</strong>snitt utgör 3'324 % emot 3'408 % un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förut, då <strong>de</strong>n äfven<br />
rör<strong>de</strong> sig i <strong>om</strong>vänd riktning <strong>från</strong> 5 till 3 %. Omsättningen vid Stettins riksbanks<br />
hufvudkontor var 753 mill. emot 756 <strong>år</strong> 1887, <strong>och</strong> var bland andra<br />
hufvudkontor Stettin <strong>år</strong> 1886 <strong>de</strong>t femton<strong>de</strong>, 1887 <strong>de</strong>t tjugon<strong>de</strong> samt <strong>år</strong> <strong>1888</strong><br />
<strong>de</strong>t 24 i ordningen.<br />
Stettins giro<strong>om</strong>sättning har tilltagit något <strong>och</strong> utgjor<strong>de</strong> i<br />
insättning <strong>1888</strong> 259"0 mill. emot 1887..... 2539 mill.<br />
uttagning » 258"5 » » » 2548 »<br />
På anmodan hafva några af vicekonsulerna i distriktet lemnat följan<strong>de</strong> berättelser<br />
öfver <strong>de</strong>n hufvudsakligaste samfärdseln med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena <strong>år</strong><br />
<strong>1888</strong>:<br />
Swinemtin<strong>de</strong>. Fartygstrafiken i härvaran<strong>de</strong> hamn har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna<br />
<strong>år</strong>et varit mindre än un<strong>de</strong>r 1887 <strong>och</strong> utgjor<strong>de</strong> antalet:<br />
A) ank<strong>om</strong>na fartyg inclusive <strong>de</strong> till Stettin passera<strong>de</strong>:<br />
Större ångare <strong>och</strong> segelfartyg Kustfartyg<br />
<strong>1888</strong> 3,820 1,313,092 reg.-tons 195 6,186 reg.-tons<br />
1887 3,942 1,347,423 » 239 8,271 »<br />
B) afgångna fartyg inclusive <strong>de</strong> <strong>från</strong> Stettin passera<strong>de</strong>:<br />
Större ångare <strong>och</strong> segelfartyg Kustfartyg<br />
<strong>1888</strong> 3,877 1,331,284 reg.-tons 140 5,472 reg.-tons<br />
1887 4,002 1,368,556 » 109 4,098 »
751<br />
Oaktadt fartygstrafiken till följd af isförhållan<strong>de</strong>n i Sun<strong>de</strong>t samt <strong>sjöfart</strong>ens<br />
sena öppnan<strong>de</strong> till Stettin, Danzig <strong>och</strong> Königsberg un<strong>de</strong>r förflutna <strong>år</strong>et var<br />
mindre, sä uppgick doek Swincmün<strong>de</strong>s import af varor <strong>från</strong> 315,813 eng. tons<br />
1887 till 345,598 tons, hvilket utvisar en ökning af c:a 30,000 tons.<br />
Denna ökning utgjor<strong>de</strong>s till stor <strong>de</strong>l af engelska stenkol <strong>och</strong> koks, hvaraf<br />
<strong>1888</strong> <strong>år</strong>s import öfversteg 1887 <strong>år</strong>s med c:a 15,000 tons. Importen var nemligen<br />
af:<br />
Stenkol Koks<br />
<strong>1888</strong> 264.752 tons 12,413 tons<br />
1887 253,808 » 8,074 D<br />
Svenska eller norska fartyg <strong>de</strong>ltogo ej i kolimporten hit.<br />
Dessut<strong>om</strong> har tillförseln af svensk sten samt svensk färsk sill (s<strong>om</strong> hufvudsakligen<br />
hitförts af svenska <strong>och</strong> danska ångare) erhållit en ökning.<br />
Importen utgjor<strong>de</strong>s af:<br />
Sten Färsk sill<br />
<strong>1888</strong><br />
1887<br />
29.858 tons<br />
27.731 »<br />
5,38 3'/, 0 tons<br />
5,289 5 /,„ »<br />
Ökning 2,127 tons 94 ! /I0 tons<br />
Priserna på färsk sill voro un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t gångna <strong>år</strong>et mycket vacklan<strong>de</strong>,<br />
mellan mark 5—12 pr låda <strong>om</strong> 100 kg. Han<strong>de</strong>ln <strong>de</strong>rmed har alltjemt utvecklat<br />
sig, hvilket föranledt <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> danska exportörerna att bygga en<br />
egen ångare för hittransport af sill <strong>från</strong> Marstrand, Göteborg etc. <strong>och</strong> hvarigen<strong>om</strong><br />
en vidare stegring i importen är att förvänta.<br />
De varor hvaraf för öfrigt importen öka<strong>de</strong>s voro krita med 1,350 tons,<br />
råg 300 tons, instrument <strong>och</strong> maskiner 550 tons samt petroleum 1,200 tons.<br />
Deremot var <strong>de</strong>t minskning i importen af byggnads- <strong>och</strong> slöjdvirke<br />
tons, mjöl 370 tons, saltad sül 5,700 heltunnor.<br />
1,400<br />
Exporten å härvaran<strong>de</strong> plats utvisar en ökning <strong>från</strong> 27,496 tons <strong>år</strong> 1887<br />
till 40,272 un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong>.<br />
Denna ökning utgjor<strong>de</strong>s af cement 3,000 tons, mursten 10,000, sprit<br />
3,200, mjöl 700, papper <strong>och</strong> pappvaror 700, zink 650 <strong>och</strong> lump 490 tons.<br />
Exporten utvisa<strong>de</strong> <strong>de</strong>remot en minskning i socker med 900 tons, pl<strong>om</strong>mon 360,<br />
kol 1,400 samt i byggnads- <strong>och</strong> slöjdvirke med 2,700 tons.<br />
Af transitogods kan blott nämnas jern, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> här<br />
aflasta<strong>de</strong>s med transatlantiska ångare till Newyork. Qvantiteten af <strong>de</strong>t till<br />
Amerika bestämda jernet (hvaraf 1,761 tons hitk<strong>om</strong>mo med svenska ångare)<br />
var 5,000 tons emot 10,000 tons un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förut.<br />
Stralsund. Sjöfarten. Un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> anlän<strong>de</strong> 541 fartyg, utgöran<strong>de</strong><br />
235,166 kbm., hvaraf 88 voro svenska <strong>och</strong> 14 norska.<br />
Han<strong>de</strong>ln. Hit inför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> stenkol 13,597 tons, koks 166,<br />
byggnads- <strong>och</strong> slöjdvirke 1,167, guano, superfosfat 10,869, linolja i fat 257,<br />
oljekakor 693, linfrö 872 tons, <strong>och</strong> hitför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige 125 tons trän, 54<br />
tons slipsten, 233 tons färsk fisk, 605 tons lingon <strong>och</strong> 5 tons spånkorgar.<br />
Från Norge hitk<strong>om</strong> blott 31 tons trän.<br />
Sjöle<strong>de</strong>s utför<strong>de</strong>s häri<strong>från</strong>: Hvete 5,579 tons, råg 2,344, korn 567,<br />
hafre 2,050, ärter 117, malt 191, potatis 105, oljekakor 150, olja 163, krita<br />
rå 1,257, cement 305, byggnads- <strong>och</strong> slöjdvirke 57 samt mursten 33 tons.<br />
Till Sverige exportera<strong>de</strong>s rå f<strong>år</strong>ull 3 tons <strong>och</strong> fjä<strong>de</strong>r 15 tons.
752<br />
Wolgast. Från Sverige hitk<strong>om</strong>mo 7 svenska fartyg, hvilka hitför<strong>de</strong><br />
606 tons granitsten <strong>och</strong> 5,932 lådor sill, <strong>och</strong> <strong>från</strong> andra län<strong>de</strong>r hitk<strong>om</strong>mo två<br />
med 1,000 tons färgträ.<br />
Af norska fartyg besökte 6 hamnen <strong>och</strong> hitför<strong>de</strong> tillsammans 1,986 tons<br />
färgträ.<br />
Stolpmün<strong>de</strong>. Hamnen besöktes af:<br />
95 ångare <strong>om</strong> 45,810 kbm.<br />
271 segelfartyg » 38,683 i><br />
bvaraf 2 ångare voro svenska, s<strong>om</strong> hitför<strong>de</strong> 589 tons råg <strong>från</strong> Ryssland, samt<br />
6 segelfartyg, hvilka hitför<strong>de</strong> 60 tons pappersmassa <strong>och</strong> 62 tons finkelolja <strong>från</strong><br />
Sverige samt 230 tons kol <strong>från</strong> England.<br />
3 norska fartyg besökte hamnen <strong>och</strong> hitför<strong>de</strong> 470 tons evafvelkis <strong>från</strong><br />
Norge, 438 tunnor trän <strong>från</strong> Sverige samt 194 tons jordnötskakor <strong>från</strong> Frankrike.<br />
Någon export häri<strong>från</strong> till Sverige eller Norge har icke egt rum.<br />
Trafiken var un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et rätt liflig, så att, ehuru <strong>sjöfart</strong>en<br />
till följd af <strong>de</strong>n långa <strong>och</strong> stränga vintern först börja<strong>de</strong> en månad senare än vanligt,<br />
antalet fartyg dock var mycket större än un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förut. Trafiken här skulle<br />
dock hafva varit ännu större, <strong>om</strong> icke i oktober <strong>och</strong> november måna<strong>de</strong>r inloppet<br />
hit betydligt uppgrundats, hvilket verka<strong>de</strong> förlaman<strong>de</strong> på samfärdseln.<br />
Detta är dock nu afhjelpt.<br />
Af <strong>de</strong> hitk<strong>om</strong>na fartygen hafva i proportion få lemnat hamnen i ballast.<br />
Till slut kan med<strong>de</strong>las att köpmansk<strong>år</strong>en härstä<strong>de</strong>s i förening med magistraten<br />
har vid mekaniska verksta<strong>de</strong>n »Vulcan» bestält en tredje isbrytarbåt<br />
<strong>om</strong> c:a 850 indicera<strong>de</strong> hästkrafter, så att un<strong>de</strong>r k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> vinter 3 isbrytarbåtar<br />
skola vara i verksamhet för <strong>sjöfart</strong>ens upprätthållan<strong>de</strong> till Stettin.<br />
Port Louis (Mauritius) <strong>de</strong>n 22 januari 1889.<br />
I Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
F. L. P. Ivers.<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong> med last 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 332 tons<br />
» andra län<strong>de</strong>r » » 3 » » » 1,508 »<br />
» » » i barlast 2 » » J> 1,010 »<br />
Till » afgingo med last 5 » » » 2,260 »<br />
» » » i barlast 1 » J> » 590 »<br />
8 norska fartyg <strong>om</strong> 3,747 tons besökte distriktet, hvilka samtliga, ut<strong>om</strong><br />
1 <strong>om</strong> 218 tons i barlast, ank<strong>om</strong>mo med last.<br />
Hamilton Stein.
Neapel <strong>de</strong>n 30 april 1889.<br />
753<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong> med last 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 382 tons<br />
» annan ort B » 1 » » » 4 7 3 »<br />
Till » afgick » 1 » » » 382 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 37 norska » » 15,025 »<br />
» Sverige » » 1 » » » 495 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » » 27 » » » 12,385 »<br />
» » » i barlast 21 » » » 6,596 »<br />
Till » afgingo med last 37 » » » 11,642 »<br />
» i> » i barlast 48 » » » 22,364 »<br />
For<strong>de</strong>lingen paa <strong>de</strong> forskjellige Stationer af <strong>de</strong> i 1887 og <strong>1888</strong> til Distriktet<br />
ank<strong>om</strong>ne svenske og norske Fartöier fremgaar af fölgen<strong>de</strong> Tabel:<br />
1887 <strong>1888</strong><br />
Ant. Tons Ant. Tons<br />
Neapel 44 21,207 36 15,592<br />
Bari 20 7,835 21 9,328<br />
Barletta 2 874 6 2,869<br />
Brindisi 5 2,274 1 1,006<br />
Castellamare 1 1,314 —<br />
Gallipoli 15 4,296 13 3,545<br />
GiojaTauro 7 2,237 8 1,645<br />
Salerno 1 409 3 1,371<br />
Taranto ... 4 1,373 —<br />
99 41,819 88 35,356<br />
Desu<strong>de</strong>n ank<strong>om</strong> i <strong>1888</strong> til Havne, hvor Vicckonsul ikke er ansat: til<br />
Cotrone 1 Fartöi dr. 128 Tons, til Molfetta 4 dr. 1,604 Tons, til Monopoli<br />
2 dr. 862 Tons, til Pozzuoli 4 dr. 1,216 Tons og til Torre Annunziata 1 dr.<br />
930 Tons, eller tillsammans 12 Fartöier dr. 4,740 Tons.<br />
Af ovenstaaen<strong>de</strong> Opgaver vil man fin<strong>de</strong>, at Skibsfartens Omfång har været<br />
<strong>om</strong>trent <strong>de</strong>n samme s<strong>om</strong> tidligere. En li<strong>de</strong>n Forögelse vil<strong>de</strong> sandsynligvis have<br />
fun<strong>de</strong>t Sted, <strong>de</strong>rs<strong>om</strong> ikke Ophævelsen af Italiens Traktat med Frankrige hav<strong>de</strong><br />
forhindret <strong>de</strong> i Vinfarten sysselsatte svenske og norske Dampskibe fra at besöge<br />
Distriktets Havne efter <strong>de</strong>n 1 Marts f. A.<br />
De fleste Fartöier afgik i Ballast til Saltplads; nogle mindre Seil- og<br />
Dampskibe erholdt Oliefragter fra Gallipoli og Gioja-Tauro til England og Rusland<br />
samt Vinfragter til Cette, Rouen og Nantes.<br />
En norsk Bark förliste ved Neapel og blev Vrag. Intet Fartöi indkjöbtes<br />
for svensk eller norsk Regning. Ingen Römning anmeldtes for Konsulatet.<br />
Fragtnoteringer. Goole 27 Sh. 6 D. à 32 Sh. 6 D., S:t Petersburg 37<br />
Sh. 6 D. à 40 Sh. pr Ton Olie, Cette 16 à 22 Frcs, Rouen og Nantes 22<br />
à 30 Frcs pr 1,000 Liter Vin.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 48
754<br />
Vistuok aabne<strong>de</strong>s Marke<strong>de</strong>t med ligesaa lave Noteringer s<strong>om</strong> Aaret iforveien,<br />
men da en bety<strong>de</strong>lig Stigning senere indtraadte, har Resultatet af Aaret»<br />
Fart været sær<strong>de</strong>les godt for <strong>de</strong> fleste Re<strong>de</strong>rier. Man hav<strong>de</strong> gjort Regning<br />
paa at Fragterne skul<strong>de</strong> stige y<strong>de</strong>rligere; <strong>de</strong>t viser sig imidlertid, at <strong>de</strong>n stærke<br />
Bygning af nye Skibe, s<strong>om</strong> har fun<strong>de</strong>t Sted og frem<strong>de</strong>les paagaar, har övet<br />
sin Indfly<strong>de</strong>lse paa Marke<strong>de</strong>t, i<strong>de</strong>t en nedadgaaen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>ns allere<strong>de</strong> nu er<br />
indtraadt paa <strong>de</strong> fleste Farvan<strong>de</strong>.<br />
Oversigt över Skibsfarten paa Neapel i <strong>de</strong>t Hele med alle Nationers Fartöier.<br />
Erlagte Eonsulatafgifter:<br />
Af svenske Fartöier ved Hovedstationen Lire 33"70<br />
J> norske » » » j 923'80<br />
» » B » Vicekonsulsstationerne » 1,223'15<br />
Tilsammen Lire 2,180 - 95<br />
hvoraf tilfaldt Konsuln Lire 1,535'5 2.<br />
Han<strong>de</strong>l.<br />
Import. Ifölge <strong>de</strong> foreliggen<strong>de</strong> Opgaver indförtes til Neapel fra Sverigec:a<br />
1,000 Stds Trælast, c:a 1,000 Tons Jern, nogle mindre Partier Tændstikker,<br />
Eskilstuna Sme<strong>de</strong>varer, Tjære m. m., og fra Norge 2,608,000 Kg.<br />
Klipfisk, 1,778,000 Kg. Stokfisk, 145 Stds Trælast samt nogle mindre Partier<br />
Rögesild, Trän m. m.<br />
Desforu<strong>de</strong>n importere<strong>de</strong>s direkt til Bari 920,000 Kg. Klipfisk og 50,000<br />
Kg. Stokfisk, til Gioja-Tauro 100,000 Kg. Stokfisk, til Gallipoli 40,000 Kg.<br />
Stokfisk og til Salerno 1 Ladning Trælast.<br />
Trælast. Ovenstaaen<strong>de</strong> Kvantum, <strong>de</strong>r hovedsagelig bestod af 3 X 9 Furuplanker,<br />
synes aarlig at kunne fin<strong>de</strong> Afsætning i Neapel. Detaljprisen fra Lager<br />
opgives at være Lire 75 pr Kbm. Til <strong>de</strong> fleste Byggeforetagen<strong>de</strong>r anven<strong>de</strong>s<br />
fortrinsvis österrigsk Trælast samt Pitchpine, s<strong>om</strong> erhol<strong>de</strong>s i mere passen<strong>de</strong><br />
Dimensioner. Importen af vört Virke udviser alligevel en Forögelse i<br />
Sammenligning med <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> Aar.<br />
Jern. Svensk Jern anven<strong>de</strong>s her næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> til specielle Oiemed —<br />
Spa<strong>de</strong>r, Hakker m. m. —, da <strong>de</strong>t er for godt og kostbart for <strong>de</strong>tte Marked,
755<br />
hvor Prisen spiller långt större Rolle end Kvaliteten. En Fagmand har fortalt<br />
mig, at Importen af svensk Jern maaske skul<strong>de</strong> kunne drives op til e.a<br />
2,000 Tons aarlig.<br />
Priserne paa <strong>de</strong> forskjellige gangbare Sorter stille<strong>de</strong> sig s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svensk Jern _ 29-00 à 31'00 Lire pr 100 Kg.<br />
Best best (laminé) 21 - 50 à 22'00 » »<br />
Engelsk Jern (for Spiger)... 20'00 à 22'00 » »<br />
Af svensk Jern fin<strong>de</strong>s for nærværen<strong>de</strong> en stor Beholdning.<br />
Tændstikker. De anstille<strong>de</strong> Forsög paa at introducere <strong>de</strong>nne Artikel have<br />
stödt paa Vanskelighe<strong>de</strong>r, da man i Regelen foretrækker <strong>de</strong> italienske Voxstikker<br />
til 5 Cts pr Æske. Af vore saakaldte »Stormstikker» <strong>om</strong>sattes alligevel<br />
et ikke ubety<strong>de</strong>ligt Kvantum til 30 Lire pr 1,000 Æsker, eller i Detalj til 5<br />
Cts pr Æske.<br />
Sme<strong>de</strong>varer. Eskilstunaknive m. m. fin<strong>de</strong>s nu hos <strong>de</strong> fleste Jern- og<br />
Kortevarehandlere.<br />
Klipfisk. Norsk Vare vin<strong>de</strong>r mere og mere Terrain i Neapel, dog nærmest<br />
paa Grund af <strong>de</strong> sidste Åars knappe Fiske i Newfoundland, hvorhos Ophævelsen<br />
af Italiens Han<strong>de</strong>lstraktat med Frankrige og <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rmed i Förbin<strong>de</strong>lse<br />
staaen<strong>de</strong> Toldforhöielse paa fransk Fisk tur<strong>de</strong> have bidraget til at foröge<br />
Importen. Ved Saisonens Begyn<strong>de</strong>lse blev <strong>de</strong>r af <strong>de</strong> större Importhuse gjort<br />
meget store Indkjöb i Norge, me<strong>de</strong>ns Prisen stod temmelig lavt — 50 à 53<br />
Lire cif. Neapel; da <strong>de</strong>t samtidig viste sig at Newfoundlandsfisket var mid<strong>de</strong>lmaadigt,<br />
gjor<strong>de</strong> Kjöbelysten sig end mere gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> for norsk Vare. Kjöberne<br />
nödsage<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rfor til at fölge med til stadig stigen<strong>de</strong> Priser, og solgtes Partierne,<br />
efterhvert s<strong>om</strong> <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>, hvorved intet Förråad fandtes ved Aares Udgang.<br />
Salgsprisen i Neapel var da 14 à 15 Ducater à 4 l /2 Lire pr Cantar<br />
= 89 Kg. fortol<strong>de</strong>t Vare. Senere har Marke<strong>de</strong>t, saavel her s<strong>om</strong> i Udlan<strong>de</strong>t,<br />
hvor forholdsvis store Kvanta usolgt Fisk forefandtes, været flaut og gik Priserne<br />
efterhaan<strong>de</strong>n ned. Bedste norsk Fisk offereres nu til 49'40 à 51'50;<br />
simplere Sorter betinger kun 38"40 à 41"4 0 Lire pr 100 Kg. med langs<strong>om</strong><br />
Afsætning. God mid<strong>de</strong>lstor Fisk passer bedst for <strong>de</strong>tte Marked. Newfoundlandsfisken<br />
solgtes i Begyn<strong>de</strong>isen af Saisonen til 57'20, nu offereres <strong>de</strong>n til<br />
53'50 og 46 - 50 Lire; Labrador er gaaet ned fra 55"40 til 33'0O og 30'20<br />
Lire; fransk (lavé) fra 53'00 til 38'TO og 38"00 Lire.<br />
Stokfisk. Da Kvaliteten af <strong>de</strong> billigere Sorter Samfæng (italiensk Sortering)<br />
og almin<strong>de</strong>lig Hollæn<strong>de</strong>r til<strong>de</strong>ls var slet, har Importen af »virkelig Rundfisk»<br />
været mindre end i <strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar, hvorimod saakaldt Röskjær<br />
(flekket Stokfisk), s<strong>om</strong> tidligere var næsten ukjendt her, fandt udmærket god<br />
Afsætning. Indkjöb afslutte<strong>de</strong>s til 55 à 57 Lire cif. Neapel for Samfæng.<br />
Omsætningen gik langs<strong>om</strong>t paa Grund af Kvaliteten (frossen). Vestre Rundfisk<br />
betinge<strong>de</strong> först 78, Hammerfest 70, Vardö og Vadsö 60 Lire; Samfæng<br />
offereres nu til 57'20 Lire pr 100 Kg.<br />
Säd-. Mindre Partier god norsk Rögesild har fun<strong>de</strong>t Omsætning til 27<br />
à 33 Lire i Detalj pr Yarmouthbarrel. Konkurrancen med <strong>de</strong>n engelske Sild<br />
er vanskelig.<br />
Blandt Varer, s<strong>om</strong> maaske kunne have Udsigt til Afsætning, vil jeg nævne<br />
Hesteskosöm, Angler (Fiskekroge) og 01.<br />
Distriktets ekon<strong>om</strong>iske Tilstand, <strong>de</strong>r allere<strong>de</strong> lod meget tilbage at önske,<br />
har — efteråt Han<strong>de</strong>lstraktaten med Frankrige <strong>de</strong>n 1 Marts <strong>1888</strong> ophörte at
756<br />
existere — antaget en foruroligen<strong>de</strong> Karakter. I Begyn<strong>de</strong>isen haabe<strong>de</strong> man<br />
at fin<strong>de</strong> nye Marke<strong>de</strong>r for Vinen — en af Distriktets vigtigste Exportartikler<br />
— et Haab, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>lvis er gaaet i Opfyl<strong>de</strong>lse, efteråt Regjeringen paa alle<br />
Maa<strong>de</strong>r har sögt att afhjælpe Savnet ved at opmuntre Exportörerne til at aabne<br />
Depoter i Sydamerika, Tydskland, England og Schweiz samt ved at reducere<br />
Transport<strong>om</strong>kostningerne m. m., men s<strong>om</strong> man let kun<strong>de</strong> forudse, har <strong>de</strong>t stödt<br />
paa store Vanskelighe<strong>de</strong>r at erstatte <strong>de</strong> franske Marke<strong>de</strong>r, hvor <strong>de</strong>n ubearbei<strong>de</strong><strong>de</strong><br />
Landvin fandt saa stor Afsætning, og hvor <strong>de</strong>n for en væsentlig Del benyttes<br />
til Opblandning (coupage) med <strong>de</strong>n saakaldte »Bor<strong>de</strong>aux». Man exportörer<br />
<strong>de</strong>rfor nu til<strong>de</strong>ls bedre Vin end tidligere var Tilfæl<strong>de</strong>t samt <strong>de</strong>stillerer<br />
<strong>de</strong>n til Cognac, men man sid<strong>de</strong>r alligevel in<strong>de</strong> med store Kvanta, og <strong>de</strong>t tur<strong>de</strong><br />
vare længe, in<strong>de</strong>n man overvin<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n Krisis, <strong>de</strong>r nu hersker og s<strong>om</strong> selvfölgelig<br />
har övet en skadlig Indfly<strong>de</strong>lse paa Affærerne i Almin<strong>de</strong>lighed.<br />
Un<strong>de</strong>r disse Omstændighe<strong>de</strong>r anser Konsulatet ätter at bur<strong>de</strong> anbefale vore<br />
Exportörer at indhente Oplysninger <strong>om</strong> vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Kjöbere in<strong>de</strong>n man sen<strong>de</strong>r<br />
Varer til ukjendte Personer, samt oplyse at Produktionsbeviser över afskibe<strong>de</strong><br />
Varer maa indsen<strong>de</strong>s betids, <strong>de</strong>rs<strong>om</strong> man vil undgaa at betale Told efter <strong>de</strong>n<br />
nye italiensk-franske Toldtarif, <strong>de</strong>r er c:a 100 % höiere end <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige.<br />
Det har nemlig gjentagne Gange hændt baa<strong>de</strong> at Han<strong>de</strong>lshuse i Sverige og<br />
Norge have henvendt sig til Konsulatet naar <strong>de</strong>t var for sent, d. v. s. naar<br />
intet var at erhol<strong>de</strong> hos vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Kjöbere eller Agenter, samt at svenske<br />
og norske Varer maatte toldbehandles s<strong>om</strong> franske blöt fordi Produktionsbevis<br />
mangle<strong>de</strong>.<br />
Fra Distriktet udvandre<strong>de</strong> — ifölge statistiske Opgaver fra Regjeringen —<br />
59,647 Emigranter.<br />
Postbefordringsmaa<strong>de</strong>n lä<strong>de</strong>r endnu meget tilbage at önske.<br />
De storarte<strong>de</strong> Ombygninger, <strong>de</strong>r beslutte<strong>de</strong>s efter Koleran i 1884 af Nea.pels<br />
tætteste Kvarterer, fortsættes.<br />
Hr Karl Kumlin er udtraadt af Firmaet Kumlin & Carbonini og har<br />
etableret en Agentur- og K<strong>om</strong>missionsforretning hersteds un<strong>de</strong>r Firma Person & C:o.<br />
Konsulatet, hvis Adresse nu er Strada Monte di Dio N:o 24, flyttes 4<br />
Mai til Via S. Q-iac<strong>om</strong>o N:o 25.<br />
Wilh. Kl o urnan.<br />
Archangel <strong>de</strong>n "/„ juli 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
II.*<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo i barlast 8 svenska fartyg <strong>om</strong> 3,354 tons<br />
» andra län<strong>de</strong>r ank<strong>om</strong> med last 1 svenskt » » 441 »<br />
» » ank<strong>om</strong>mo i barlast 2 svenska » » 1,357 »<br />
Till » afgingo med last 12 » » » 5,465 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo i barlast 70 norska » » 19,354 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » med last 7 » » » 1,881 »<br />
» » » i barlast 46 » » » 13,830 »<br />
Till » afgingo med last 123 » » » 35,065 »<br />
• Afd. I, se »id. 11.
757<br />
For <strong>de</strong>t hele Distrikt var <strong>de</strong>n optjente Bruttofragt:<br />
<strong>1888</strong> indgaaen<strong>de</strong> for 6 norske Fartöier Kr. 6,814'00<br />
udgaaen<strong>de</strong> B 123 » » i> 785,700 - OO 792 514-00<br />
indgaaen<strong>de</strong> » 1 svensk » Kr. 2,000'00<br />
udgaaen<strong>de</strong> » 12 » » B 90,400'00 92 400'00<br />
1887 ind- og udgaaen<strong>de</strong> for 112 norske Fartöier 585,100-00<br />
B » 1 4 svenske B 57,300'00<br />
1886 » B 134 norske » 676,843-00<br />
B » 16 svenske B 82,209-00<br />
1885 B » 134 norske B 817,260-00<br />
» B 7 svenske B 57,146-00<br />
Optjent Bruttofragt pr Ton for <strong>de</strong>t hele Distrikt var:<br />
<strong>1888</strong> af 6 norske Skibe for Indgaaen<strong>de</strong> Kr. 4'39<br />
B 123 » Fartöier B Udgaaen<strong>de</strong> B 22 - 41<br />
B 1 svenskt B B Indgaaen<strong>de</strong> » 4'52<br />
» 12 B » B Udgaaen<strong>de</strong> B 16 - 54<br />
Optjent Bruttofragt pr Ton paa Archangel var:<br />
<strong>1888</strong> af 101 norske Fartöier Kr. 23'44<br />
B 10 svenske » B 16'70<br />
1887 B 83 norske B » 18-98<br />
B 11 svenske » » 16'86<br />
1886 B 79 norske B B I822<br />
» 10 svenske B B 15"74<br />
1885 B 85 norske B » 2T20<br />
» 7 svenske B B 19 - 18<br />
Fra Archangel afgik i <strong>1888</strong> til Udlan<strong>de</strong>t u<strong>de</strong>nfor Finmarken 335 Fartöier<br />
drægtige 143,072 Tons, hvoraf 142 Dampskibe drægtige 92,244 Tons.<br />
I Aaret 1887 afgik fra Archangel 308 Skibe drægtige 118,052 Tons,<br />
hvoraf 109 Dampskibe drægtige 67,429 Tons.<br />
Fra Onega afgik Aaret <strong>1888</strong> 37 Skibe drægtige 17,040 Tons<br />
» B B B 1887 37 » B 15,787 B<br />
B Soroka B B <strong>1888</strong> 14 B B 8,170 B<br />
B B B B 1887 20 > B 10,559 B<br />
B Mesen » B <strong>1888</strong> 23 » B 11,244 »<br />
B B B B 1887 16 B B 7,148 B<br />
Fra disse tre Ste<strong>de</strong>r tagne un<strong>de</strong>ret afgik i Aaret <strong>1888</strong> 26 Dampskibe<br />
drægtige 17,553 Tons og 48 Seilskibe drægtige 18,901 Tons; i 1887 19 Dampskibe<br />
13,708 Tons og 54 Seilskibe drægtige 19,786 Tons.
758<br />
Specificeret Opgave<br />
af <strong>de</strong> til Konsulatdistriktet ank<strong>om</strong>ne tikibo i Aaret <strong>1888</strong>, russiske Kystfartöier fra norsk Finmarken ikke medregne<strong>de</strong>.<br />
(Toldkammernes Opgaver.)
Arehangelsfartens Betydning for Norges Import bringes ogsaa ved naer.<br />
•væren<strong>de</strong> Anledning i Erindring. I <strong>1888</strong> ank<strong>om</strong> fra Norge 127 Fartöier dræg.<br />
tige 46,512 Tons, <strong>de</strong>raf i Ballast 82 Seilskibe og 35 Dampskibe.<br />
Hvoraf ank<strong>om</strong> til Archangel (russiske Kystfartöier fra Finmarken ikke<br />
medregne<strong>de</strong>):<br />
759
760<br />
Summarisk Oversigt<br />
över <strong>de</strong> til Konsulatdistriktet <strong>de</strong> sidste fem Aar ank<strong>om</strong>ne Skibe (Toldbo<strong>de</strong>ns Opgaver).
761<br />
Fragterne vare i Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret temmelig lave, men steg i Löbet<br />
af S<strong>om</strong>meren og var un<strong>de</strong>r Höstsæsonen sær<strong>de</strong>les hoie, særlig var Trælastfragterne<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n sidste Del af Navigationsti<strong>de</strong>n overor<strong>de</strong>ntlig höie.<br />
Dampskibsfragterne vare fölgen<strong>de</strong>:<br />
Januar—Februar—Marts:<br />
Havre 2 Sh. 1 1/2 D. à 2 Sh. 3 D. til Östkysten og England.<br />
I 1 /, à 3 D. mere til Kontinentalhavnene mellem Havre<br />
og Hamburg. Andre Kornsorter i Forhold.<br />
Flax 27 Sh. 6 D. à 32 Sh. 6 D. . til Östkysten.<br />
Tou og Codilla 55 à 65 Sh<br />
Flax _ 32 Sh. 6 D. à 37 Sh. 6 D.<br />
Tou og Codilla 65 à 75 Sh _<br />
Trælast.. 40 Sh. til Östkysten.<br />
» 75 Fres til Bor<strong>de</strong>aux.<br />
April—Mai:<br />
Havre 2 Sh. 4'/a D. à 2 Sh. 7 1 /, D.<br />
Trælast _ 45 Sh<br />
Havre<br />
Juni—Juli:<br />
2 Sh. 6 D. à 2 Sh. 7 1 /, D.<br />
Tjære 3 Sh. 1'/. D<br />
Beg _. 4 Sh<br />
til Östkysten.<br />
Flax 33 Sh. 9 D.<br />
til Kontinentalhavnene mellem<br />
Havre og Hamburg.<br />
til östkysten.<br />
til Östkysten.<br />
l'/j à 3 D. mere for Havre og Tjære, Beg. 36 Sh. for<br />
Flax til Kontinentalhavnene mellem Havre og Hamburg.<br />
Trælast 45 Sh. til Östkysten.<br />
» 50 Sh. à 52 Sh. 6 D. til Vestkysten.<br />
» 52 Sh. 6 D. til Kontinentet.<br />
» 90 Frcs til Bor<strong>de</strong>aux.<br />
August:<br />
Havre 2 Sh. 7 1 /, D. à 2 Sh. 9 D. til Östkysten.<br />
» 2 Sh. 10'/, D. à 3 Sh. til Kontinentet.<br />
Trælast 55 Sh. til Östkysten.<br />
September:<br />
Trælast 62 à 65 Sh. til Östkysten.<br />
Seilskibsfragterne vare fölgen<strong>de</strong>:<br />
Januar—Februar—Marts:<br />
Tjære 2 Sh. 6 B. à 2 Sh. 9 D. til Östkysten.<br />
j, 2 Sh. 107, B. til Kanalen.<br />
B 3 Sh. til Kontinentet.<br />
For Beg betaltes 9 D. à 1 Sh. mere pr Tön<strong>de</strong>.<br />
Trælast 42 Sh. 6 D. til Östkysten.<br />
April—Mai:<br />
Tjære Fl. 2-oo"<br />
Beg Fl. 2-76<br />
til Holland.
762<br />
Tjære<br />
Beg<br />
5 Sh<br />
til Italien.<br />
30 Sh. pr 20 Cwts<br />
Trælast Frcs 85 til Marseille.<br />
B 42 Sh. 6 D. til Östkysten.<br />
B 47 Sh. 6 D. à 52 Sh. 6 D. til Vestkysten.<br />
Juni:<br />
Trælast 45 Sh. til Östkysten.<br />
» 55 Sh. til Vestkysten.<br />
Anmcerkning. Havrefragterne ly<strong>de</strong> altid paa udlosse<strong>de</strong> 320 eng. Pund.<br />
Linsædfragterne » B » B 424 »<br />
Bugfragterne B B B B 480 B<br />
Flax og Blaar Brutto 20 Cwts ( = 63 Pud).<br />
Tjære og Beg pr Tön<strong>de</strong> (Fad).<br />
Trælast pr Standard à 165 eng. Kubikfod.<br />
I Kornskibenes Certepartier stipuleres kun Havrefragten. Andre Kornsorter<br />
og Linsæd beregnes i Forhold til Havrefragterne efter en saavel Be<strong>de</strong>re<br />
s<strong>om</strong> Befragtere bekjendt Fragttabel, kal<strong>de</strong>t »London & Baltie printed råtes of<br />
freights.B<br />
Import.<br />
Fra norsk Finmarken indförtes i russiske Kystfartöier:<br />
I. Til Archangel i 257 Fartöier drægtige 17,118 Tons<br />
hvoraf i Dampskibe 3,782 B<br />
Saltet og törret Fisk 878,238 Pud, Værdi Srb. 676,243<br />
Sild 6,833 B B B 3,407<br />
Salt 1,432 B » » 687<br />
Vildtskind 124 B » B 8,163<br />
Maskiner og Værktöi 311 B B B 4,150<br />
Cement og Tilestene 2,257 B B B 1,732<br />
Jern og Metaller 124 J> B B 2,825<br />
Trän 590 » B B 865<br />
Kolonialvarer, Kaffe og Vine... — B B B 1,413<br />
Andre Varer — B » B 1,351<br />
Fartöier över 100 Tons — B » B 695<br />
Tilsammen Srb. 701,531<br />
II. Til Onega, Surna, Soroka og Mesen indförtes i 27 Fartöier<br />
drægtige 1,493 Tons.<br />
Saltet og törret Fisk 67,679 Pud, Værdi Srb. 54,609<br />
Salt 1,103 B B » 287<br />
Vildtskind 160 B B B 2,800<br />
Andre Varer _ — » B B 383<br />
Tilsammen Srb. 58,079<br />
Samlet Import fra norsk Finmarken Srb. 759,610
763<br />
Fra andre u<strong>de</strong>nrigske Stö<strong>de</strong>r, hovedsagelig fra England, indförtes:<br />
I. Til Archangel:<br />
Salt 75.983 Pud, Værdi Srb. 7,804<br />
Kul 274,147 » » B 27,639<br />
Kaffe 240 B B » 2,851<br />
Friske og törre<strong>de</strong> Frugter 427 B B » 1,815<br />
Maskiner og Maskin<strong>de</strong>le 990 B B B 7,222<br />
Forskjellige Metaller 614 B B B 2,811<br />
Vine og Bræn<strong>de</strong>vine 2,909 B B B 22,828<br />
Oljer og Malervarer 3,436 B » B 41,223<br />
Fabrik- og Haandarbeido 4,258 B B B 14,913<br />
Skindvarer 14 B B B 450<br />
Cement, Ler og ildfast Sten ... 14,142 » » » 5,124<br />
Diverse andre Varer — B B B 1,852<br />
Tilsammen Srb. 136,532<br />
II. Til Onega og Soroka:<br />
Maskiner og Maskin<strong>de</strong>le 300 Pud, Værdi Srb. 1,874<br />
Salt 1,056 B B » 265<br />
Diverse andre Varer — » » B 358<br />
1 Fartöi og 3 mindre Baa<strong>de</strong>... — B B B 2,317<br />
Tilsammen Srb. 4,814<br />
Distriktets Import fra Udlan<strong>de</strong>t u<strong>de</strong>nfor Finmarken Srb. 141,346<br />
Distriktets samle<strong>de</strong> Import i <strong>1888</strong> Srb. 900,956<br />
B » B i 1887 B 989,346<br />
hvoraf fra norsk Finmarken » 791,204<br />
Export.<br />
Til Finmarken udförtes i russiske Kystfartöier<br />
I. Fra Archangel i 208 Fartöier drægtige 15,028 Tons<br />
hvoraf 8 Dampskibe B 3,782 »<br />
Rugmel 472,421 Pud, Værdi Srb. 340,073<br />
Havregryn, Ærter etc 43,629 B B B 48,483<br />
Poteter 2,262 B B B 805<br />
Kjöd (friskt og saltet) 3,623 B B B 12,483<br />
Smör 1,076 B B » 10,367<br />
Parafin 992 B B B 1,536<br />
Hö 4,027 B B » 1,031<br />
Saltet Fisk - 7,830 » B » 9,260<br />
Tjære 1,245 » B » 1,180<br />
Tougværk 958 B B B 8,124<br />
Birkenæver 8,313 B B B 3,323<br />
Træmaterialier 59,958 B B B 8,327<br />
Grönsager, Hu<strong>de</strong>r, Lys og Sæbe — » B » 1,933<br />
Sukker 1,000 B B B 6.000<br />
Tilsammen Srb. 452,889
764<br />
II. Fra Onega, Surna, Soroka, Kem og Mesen i 59 Fartöier<br />
drægtige 3,101 Tons:<br />
Mel og Gryn 19,944 Pud, Værdi Srb. 16,690<br />
Smör 203 » B B 1,945<br />
Kjöd 660 » » » 1,665<br />
Poteter 2,852 B B B 604<br />
Diverse Trævarer — » » B 11,126<br />
Andre Varer — » B B 963<br />
Tilsammen Srb. 32,993<br />
Samlet Export til Finmarken Srb. 485,882<br />
Til u<strong>de</strong>nrigske Ste<strong>de</strong>r u<strong>de</strong>nfor Finmarken udförtes:<br />
I. Fra Archangel:<br />
Lin 94,860 Pud, Værdi Srb. 421,901<br />
Codilla 101,195 B » B 319,301<br />
Linsæd 490,208 » s » 713,470<br />
Kug 203,815 B B » 133,466<br />
Havre ._ 2,711,768 » B » 1,089,127<br />
Hu<strong>de</strong>r og Skind 4,943 B B » 40,034<br />
Ben 12,930 B B » 6,465<br />
Trän 18,125 B » » 36,250<br />
Beg og Tjære 968,012 B B B 264,606<br />
Terpentin 5,160 B B B 950<br />
Matter 15,316 » B B 24,031<br />
Linkager 38,663 B B B 24,991<br />
Æg — B B B 2,000<br />
Trælast 52,396 Ptbg-Stds B B 2,557,785<br />
Tilsammen Srb. 5,634,377<br />
II. Fra Onega:<br />
Trælast 8,107 Ptbg-Stds, Værdi Srb. 311,271<br />
III. Fra Soroka:<br />
Trælast 4,828 B B B 263,250<br />
IV. Fra Mesen:<br />
Trælast 5,408 B B B 262,350<br />
Tilsammen Srb. 836,871<br />
Samlet Export til u<strong>de</strong>nrigske Ste<strong>de</strong>r u<strong>de</strong>nfor Finmarken Srb. 6,471,248<br />
Distriktets samle<strong>de</strong> Export i <strong>1888</strong> Srb. 6,957,130<br />
» B B i 1887 B 6,099,007<br />
hvoraf til norsk Finmarken B 537,851<br />
Ovenstaaen<strong>de</strong> Talstörrelser ere overensstemmen<strong>de</strong> med Toldkammernes Opgaver,<br />
hvilke, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t i tidligere Beretninger anförts, blöt med Hensyn til<br />
Mæng<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> toldbare Varer kunne ansees for absolut rigtige, me<strong>de</strong>ns Værdiansættelserne<br />
overhove<strong>de</strong>t for en stor Del ere basere<strong>de</strong> paa ældre Taxter, <strong>de</strong>r<br />
ikke svare til nuværen<strong>de</strong> Marknedspriser.<br />
Samtlige fra Distriktet udförte Varer ere toldfrie.
765<br />
S<strong>om</strong> <strong>de</strong>t af Tabellerne vil sees og s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t blef fremholdt i Aarsrapportens<br />
förste Af<strong>de</strong>ling, overtraf Exporten i <strong>1888</strong> <strong>de</strong>t forudgaaen<strong>de</strong> Aar, saavel i kvantitativ<br />
Henseen<strong>de</strong> s<strong>om</strong> med Hensyn til <strong>de</strong>t ökon<strong>om</strong>iske Udbytte. Værdien af<br />
<strong>1888</strong> Åars Export angives til c:a 860,000 Rubel mere end i 1887.<br />
Værdien af <strong>de</strong>t samle<strong>de</strong> Distrikts Export i <strong>de</strong> fem sidste Aar fremgaar<br />
af ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tabel:<br />
Den (sid. 766) efter Kjöbmaen<strong>de</strong>nes Exportlister udarbei<strong>de</strong><strong>de</strong> Tabel, viser<br />
til hvilke Lan<strong>de</strong> Arehangels vigtigere Exportvarer i <strong>1888</strong> blev udfört. Exporten<br />
til norsk Finmarken ikke taget i Betragtning.<br />
Efterfölgen<strong>de</strong> Tabel udviser Distriktets samle<strong>de</strong> Trælastexport <strong>de</strong> sidste<br />
fem Aar:<br />
I Femaarsperio<strong>de</strong>n 1883—1887 var Distriktets samle<strong>de</strong> Trælastexport<br />
268,860 Ptbg-Stds.<br />
S<strong>om</strong> tidligere indberettet lykke<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t ikke Forststyrelsen ved <strong>de</strong>n i Hösten<br />
<strong>1888</strong> afholdte Tömmerauktion at faa Arehangels Trælasthuse til at gjöre Bud,<br />
og mindst et Aar vil altsaa hengaa xmyttet for Exportörernes Erhvervelse af<br />
Tömmer paa Statens Skove. At <strong>de</strong>nne Omstændighed ikke vil blive u<strong>de</strong>n Indfly<strong>de</strong>lse<br />
paa Exporten i 1890 er öiensynligt, og kan man altsaa antage, at <strong>de</strong>n<br />
hurtige Stigning i Ste<strong>de</strong>ts Export af Trælast, <strong>de</strong>r har været betegnen<strong>de</strong> for en<br />
Bække af Aar, nu midlertidig vil standse. En ny Auktion skal afhol<strong>de</strong>s i<br />
August Maaned <strong>de</strong>tte Aar, men <strong>de</strong>t er endnu ubekjendt hvilke Priser <strong>de</strong>nne<br />
Gäng vil blive lagt til Grund. Det antages dog, at Styrelsen, maa gjöre et<br />
Afslag. Vistnok har <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>n russiske Presse været paa Tale at D<strong>om</strong>æneministeriet<br />
for egen Begning skul<strong>de</strong> anlægge et Par Sagbrug ved Dwinaens Udlöb,<br />
men man tör nære en berettiget Tvivl <strong>om</strong> hvorvidt saadanne Projekter har<br />
været alvorligt ment eller vil<strong>de</strong> vin<strong>de</strong> Bifald hos Styrelsen.
766
767<br />
Sam<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en med norsk Finmarken.<br />
Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tabel giver en Oversigt över Sam<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en mellem norsk<br />
Finmarken og Konsulatdistriktet <strong>de</strong> sidste fem Aar:<br />
Distriktets Udförsel af Kornvarer til norsk Finmarken var ifjor <strong>om</strong>trent<br />
af samme Störrelse s<strong>om</strong> i 1887, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>rimod Indförselen af Fiskevarer opgives<br />
til över 100,000 Pud mere end <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar, eller til 953,750 Pud,<br />
hvilket synes at være <strong>de</strong>t störste Kvantum, <strong>de</strong>r endnu i noget enkelt Aar har været<br />
indfört hertil. Grun<strong>de</strong>n til <strong>de</strong>tte store Behov af norsk Fisk er naturligvis först<br />
og fremst at söge i <strong>de</strong> murmanske Fiskeriers Mislykken un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n förste Del af<br />
Fangstperio<strong>de</strong>n. Det maa dog ikke la<strong>de</strong>s ud af Betragtning, at en Del af <strong>de</strong>n<br />
til Archangel indförte Fisk ätter söværts forsen<strong>de</strong>s vi<strong>de</strong>re til S:t Petersburg og<br />
<strong>de</strong> baltiske Havne. En vistnok ikke ubetragtelig Del af <strong>de</strong>n s<strong>om</strong> norsk indförte<br />
Fisk, har dog været fisket paa <strong>de</strong> russiske Baa<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r ifjor i stort Antal<br />
hav<strong>de</strong> sit Tilhold i Kiberg og paa Vardö. De murmanske Fiskerier har i<br />
nogle Aar slaaet mindre godt til, og <strong>de</strong>n tilströmmen<strong>de</strong> Almue har <strong>de</strong>rfor været<br />
mindre talrig end i <strong>de</strong> go<strong>de</strong> Perio<strong>de</strong>r, hvad <strong>de</strong>r naturligvis ogsaa maa bidrage<br />
til at foröge Behovet for norsk Fisk, un<strong>de</strong>r Forudsætning af, at Konsumtionen<br />
ikke formindskes. — En Faktor, <strong>de</strong>r ligeoverfor Befolkningens Träng<br />
til Fiskespiser synes at spille en ikke uvæsentlig Bolie, er Sophösten. Da<br />
<strong>de</strong>nne imidlertid ifjor slog fuldstændigt feil, har Behovet for Fisk ogsaa af<br />
<strong>de</strong>n Grund været stort.
768<br />
Den förste Fisk, <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong>mer til Archangel efter Skibsfartens Aabning,<br />
betales i Almin<strong>de</strong>lighed forholdsvis höit, særlig naar ikke Marke<strong>de</strong>t trykkes af<br />
ældre Beholdninger. Ifjor begyndtes med en Pris af 2 Bubel Pu<strong>de</strong>t for Torsk<br />
og 4'6 6—5'20 for Kveite. Disse Priser sank dog jævnt i S<strong>om</strong>merens Löb<br />
indtil <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r Höstmarke<strong>de</strong>t bleve staaen<strong>de</strong> ved Srb. 1'00 —1'20 for Torsk<br />
og 2·50—3'20 for Kveite — Fisk af mid<strong>de</strong>ls Dimensioner endnu billigere.<br />
Eugmelspriserne i Archangel dreie<strong>de</strong> sig ved Skibsfartens Aabning <strong>om</strong> 69<br />
Kopek Pu<strong>de</strong>t for Wolgamel og 72—73 Kopek for Wjætkamel. Disse Priser<br />
sank i <strong>de</strong>n förste Halv<strong>de</strong>l af S<strong>om</strong>meren lige til 65 Kopek Pu<strong>de</strong>t, men i August<br />
Maaned indtraadte ätter Stigning s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong>n ved niislykket Höst i Vesteuropa<br />
foranledige<strong>de</strong> större Efterspörgsel efter russiske Kornvarer. Un<strong>de</strong>r Höstmarke<strong>de</strong>t<br />
var Prisen <strong>om</strong>trent 78 Kopek Pu<strong>de</strong>t. De anförte Priser gjæl<strong>de</strong> dog<br />
kontant Betaling. P<strong>om</strong>orerne, <strong>de</strong>r erhol<strong>de</strong> Melet <strong>om</strong> Vaaren paa Kredit til<br />
Hösten, betale adskilligt mere.<br />
Værdien af <strong>de</strong> til Finmarken exportere<strong>de</strong> Varer ansættes til Srb. 485,885,<br />
<strong>de</strong>raf Kornvarer for Srb. 405,246. De övrige exportere<strong>de</strong> Varer, fornemmelig<br />
Fe<strong>de</strong>varer, Tougværk og <strong>de</strong> ringere Sorter Trælast, skul<strong>de</strong> altsaa kunne ansættes<br />
til en Værdi af c:a 80,000 Rubel. Disse Værdiansættelser ere dog,<br />
s<strong>om</strong> ofte fremhævet, li<strong>de</strong>t at stole paa.<br />
Den murmanske Kyst og Distriktets Fiskerier.<br />
Ikke för i Begyn<strong>de</strong>isen af Juni Maaned stödte Fisken forrige Aar un<strong>de</strong>r<br />
Land ved <strong>de</strong>n murmanske Kyst, og fandt <strong>de</strong>r altsaa intet Vaarfiske Sted i <strong>1888</strong>.<br />
Almuen, <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> sædvanlig hav<strong>de</strong> samlet sig paa Vestsi<strong>de</strong>n af Murman, sögte<br />
<strong>de</strong>rfor över til Norge, navnlig til Kiberg og Vardö, paa hvilket sidstnævnte<br />
Sted, <strong>de</strong>r. efter Sigen<strong>de</strong> skal have indfun<strong>de</strong>t sig över 100 russiske Baa<strong>de</strong>.<br />
Af Fiskets Mislykken i April og Mai Maaned fulgte ligele<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong> for<br />
<strong>de</strong> baltiske Havne bestemte Fiskefartöier, <strong>de</strong>r almin<strong>de</strong>ligvis pleie at afgaa fra<br />
Murman i Juni Maaned, <strong>de</strong>tte Aaar först fik Last næsten to Maane<strong>de</strong>r senere.<br />
Prisen var selvfölgelig i <strong>de</strong>nne Tid meget höi, lige op til <strong>de</strong>n uhörte Pris af<br />
Srb. 1'10 per Pud fersk Fisk, og saalænge <strong>de</strong> for Östersöen bestemte Fartöier<br />
gjor<strong>de</strong> sine Indkjöb, sank Priserne, paa <strong>de</strong> Ste<strong>de</strong>r, hvor <strong>de</strong> vare beliggen<strong>de</strong>,<br />
ikke ned un<strong>de</strong>r 80 Kopek per Pud. I <strong>de</strong> övrige Fiskevær var Priserne <strong>de</strong>rimod,<br />
s<strong>om</strong> Fölge af manglen<strong>de</strong> Konkurrence, lavere end sædvanlig, 40—35<br />
Kopek per Pud. At en saadan Prisforskjel mellem <strong>de</strong> forskjellige Fiskevær<br />
i længere Tid kan hol<strong>de</strong> sig, maa ansees s<strong>om</strong> et stærkt Bevis for Önskelighe<strong>de</strong>n<br />
af en TelegrafForbin<strong>de</strong>lses snarest mulige Istandbringelse längs Murmanskysten.<br />
Efter Skibenes Afreise til <strong>de</strong> baltiske Havne faldt Priserne efterhaan<strong>de</strong>n,<br />
og da ogsaa Dampskibsforbin<strong>de</strong>lsen med Archangel ophörte, sank Prisen næsten<br />
över hele Kysten ned til 35 Kopek per Pud. Paa <strong>de</strong>nne Tid var ogsaa Fisken<br />
stödt tæt ind un<strong>de</strong>r Land, me<strong>de</strong>ns man tidligere paa S<strong>om</strong>meren hav<strong>de</strong> maattet<br />
hente <strong>de</strong>n 20—30 Werst fra Land.<br />
Ifölge Opgave fra Archangels Toldbod skal ifjor være indfört fra Murman<br />
504,859 Pud Fiskevarer til en Værdi af 586,347 Sölvrubel, <strong>de</strong>raf 391,756<br />
Pud Saltfisk til Værdi 378,172 Srb., 29,854 Pud Törfisk, Værdi 34,590 Rubel,<br />
9,654 Pud Läks, Værdi 38,579 Bubel, Sild 506 Pud, Værdi 220 Rubel,<br />
Lever og Trän 73,089 Pud, Værdi 134,786 Rubel.<br />
Til Östersöhavnene opgives Udförselen fra Murman at have været ialt<br />
156,017 Pud Fiskevarer. Alt i alt skul<strong>de</strong> altsaa Murmanskysten til Hvi<strong>de</strong>-
769<br />
havet og til Östersöen have ndfört 660,876 Pud, hvilket Kvantum bety<strong>de</strong>lig<br />
overtræffer <strong>de</strong>t vanlige.<br />
Fra Kysten af Hvi<strong>de</strong>havet angives Tilförselen til Archangel af forskjellige<br />
Fiskevarer ifjor at have udgjort 208,114 Pud til en Værdi af 211,204 Srb.,<br />
hvoraf 17,059 Pud Läks til Værdi 111,701 Rubel, 188,595 Pud Sild til<br />
Værdi 96,987 Rubel, 1,760 Pud Törfisk til Værdi 1,760 Rubel og 700 Pud<br />
Saltfisk til Værdi 750 Rubel.<br />
Ligele<strong>de</strong>s angives hidfört til Archangel fra Novaja Semlja i russiske Fangstfartöier<br />
5,125 Pud, hvoraf 570 Pud Läks, 4,303 Pud Spæk og 252 Pud raa<br />
Hu<strong>de</strong>r til en samlet Værdi af 11,798 Rubel.<br />
Hvalfangsten var i <strong>1888</strong> kun ledsaget af ringe Held og <strong>de</strong>t skal kun skyl<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong> forholdsvis höie Priser paa Hvaltran, at ialfald <strong>de</strong>t ene K<strong>om</strong>pagni »Erste<br />
Murmansche Wallfischfanggesellschaft» kun<strong>de</strong> overstaa Aaret u<strong>de</strong>n Tab. Det<br />
an<strong>de</strong>t i Arafjor<strong>de</strong>n stationere<strong>de</strong> K<strong>om</strong>pagni, <strong>de</strong>r efter et Åars Hvile ätter optog<br />
Bedriften i <strong>1888</strong>, gjor<strong>de</strong> kun en ubety<strong>de</strong>lig Fångst og fik ikke sine Udgifter<br />
dække<strong>de</strong>.<br />
Det angives, at efter enstemmigt Vidnesbyrd fra samtlige Hvalfangerbaa<strong>de</strong>s<br />
Förere, skal i <strong>1888</strong> ikke en eneste Hval være skudt in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>t russiske Territorialvand,<br />
men störste Parten af <strong>de</strong>m være dræbt i <strong>de</strong>t aabne Hav u<strong>de</strong>nfor<br />
Syvöorne, til<strong>de</strong>ls i meget bety<strong>de</strong>lig Afstand fra Land.<br />
I <strong>de</strong>n sidste Tid skal man paa Murmanskysten have begyndt at frigjöre<br />
sig fra <strong>de</strong>n ældre Organisation af Fiskerlagene, baseret paa <strong>de</strong> store og tungvindte<br />
»Snaikos», og iste<strong>de</strong>tfor <strong>de</strong>m have indfört smaa og lette Baa<strong>de</strong>, beregne<strong>de</strong><br />
paa to Personer. Denne nye Organisation angives i <strong>1888</strong> at have vist<br />
sig meget for<strong>de</strong>lagtig. Ifölge en Rapport fra Chefen for Administrationsdampskibet<br />
»Murman» skal hver Fisker paa Smaabad i <strong>1888</strong> have fortjent en gjennemsnitlig<br />
Lot af 100 Rubel, me<strong>de</strong>ns i aller gunstigste Tilfæl<strong>de</strong> Fiskere paa<br />
Storbaa<strong>de</strong>ne kun fik en Lot af 70 Rubel.<br />
Konkurrencen mellem Storbaad og Smaabad er vel kjendt i Norge, og her<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r maa <strong>de</strong>t vel antages, at begge Former have sine Fortrin, hver til sin<br />
Tid og paa sit Stod, alt efter Omstændighe<strong>de</strong>rne. Hvad <strong>de</strong>r imidlertid giver<br />
Smaabaa<strong>de</strong>nes Fremtræ<strong>de</strong>n paa <strong>de</strong>n murmanske Kyst en særegen Interesse, er<br />
<strong>de</strong>n Omstændighed, at <strong>de</strong> formenes for en væsentlig Dol at skyl<strong>de</strong> sin Tilblivelse<br />
en i Konsulatets Aarsberetning for 1886 <strong>om</strong>talt Foranstaltning til Fiskernes<br />
Bedste, nemlig Tilstaaelse af Laan af offentlige Midler gjennem Formidling<br />
af Archangels Bankaf<strong>de</strong>ling. Bekræfter <strong>de</strong>t sig, at Smaabaa<strong>de</strong>nes In<strong>de</strong>havere<br />
ved Hjælp af <strong>de</strong> tilstaae<strong>de</strong> Laan ere blevne sat istand til at frigjöre sig fra<br />
<strong>de</strong> Baand, hvori P<strong>om</strong>orfartöiernes Eiere hidtil har vidst at hol<strong>de</strong> sine un<strong>de</strong>rordne<strong>de</strong><br />
Fiskere, ville disse Baa<strong>de</strong> kunne faa en ikke ringe Betydning i social<br />
Henseen<strong>de</strong>, ganske bortseet fra Spörgsmaalet <strong>om</strong> Storbaa<strong>de</strong>nes eller Smaabaa<strong>de</strong>nes<br />
Fortrin i teknisk Henseen<strong>de</strong>. Hvis <strong>de</strong>t nemlig viser sig at Smaabaa<strong>de</strong>ns<br />
Fiskerlag have en friere Dispositionsret över Fångsten og kunne sælge sin Vare<br />
paa <strong>de</strong> gunstigste Vilkaar, <strong>de</strong>r er at opnaa, vil utvivls<strong>om</strong>t <strong>de</strong>nne Organisation<br />
kunne virke beliven<strong>de</strong> i mange af Murmanskystens til<strong>de</strong>ls sterile Forhold.<br />
Af <strong>de</strong> nævnte Udlaansmidler siges i 1887 at være tilstaaet Laan til et<br />
samlet Belöb af 13,000 Rubel, for<strong>de</strong>lt paa 62 Baadlag, hvert paa 2—4 Mand.<br />
Efter <strong>de</strong>t förste Åars Drift tilbagebetaltes paa disse Laan 3,000 Rubel, et Resultat,<br />
<strong>de</strong>r vistnok maa betegnes s<strong>om</strong> tilfredsstillen<strong>de</strong>, naar Hensyn tages til,<br />
at Aaret 1887 kun gav et daarligt Udbytte for Fiskerne.<br />
Gjennemgriben<strong>de</strong> Foranstaltninger til Udvikling af Forhol<strong>de</strong>ne paa Murmanskysten<br />
ere ikke trufne i <strong>1888</strong>. — For Administrationsdampskibets Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
er <strong>de</strong>t bestemt, at <strong>de</strong>t for Fremti<strong>de</strong>n skal have Vinterstation i Je-<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjufart. 49
770<br />
katerinehavn paa Vestsi<strong>de</strong>n af Kolafjor<strong>de</strong>ns Mnnding. Sta<strong>de</strong>n Kola kan ikke<br />
benyttes til Övervintring, da Fjor<strong>de</strong>n er isdækket og fölgelig Adgangen til Havet<br />
spærret un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n förste Del af Trafikti<strong>de</strong>n <strong>om</strong> Vaaren. Fra Jekaterinehavn<br />
vil <strong>de</strong>rimod Administrationsdampskibet antagelig kunne gaa ud naars<strong>om</strong>helst<br />
<strong>de</strong>t matte paakræves <strong>om</strong> Vinteren.<br />
Ogsaa et af <strong>de</strong>t archangelsk-murmanske K<strong>om</strong>pagnis Dampskibe skal have<br />
Vinterstation i Jekaterinehavn, og opföres <strong>de</strong>r saavel for <strong>de</strong>ttes s<strong>om</strong> Administrationsdampskibets<br />
Besætning Vaaningshuse og fornödne Magasinrum. Paa<br />
<strong>de</strong>tte Sted er altsaa un<strong>de</strong>r Dannelse et li<strong>de</strong>t Etablissement, <strong>de</strong>r maaske i Fremti<strong>de</strong>n<br />
kan imö<strong>de</strong>gaa en fyldigere Udvikling. Skul<strong>de</strong> f. Ex. Russernes Opmærks<strong>om</strong>bed<br />
blive henle<strong>de</strong>t paa Sælfangsten i Hvi<strong>de</strong>bavet, <strong>de</strong>r i <strong>1888</strong> dreves med<br />
Held af et Fartöi fra <strong>de</strong>t sydlige Norge, vil<strong>de</strong> Jekaterinehavn vistnok kunne<br />
benyttes s<strong>om</strong> Udgangspunkt ogsaa for en saadan Bedrift.<br />
I Löbet af <strong>1888</strong> er paa Murman opfört tren<strong>de</strong> Arrestanthuse, nemlig i<br />
Zipnavalok, Teriberka og Gavrilova. Telegrafforbin<strong>de</strong>lse haves endnu ikke paa<br />
Murmanskysten.<br />
En<strong>de</strong>l Opsigt vakte un<strong>de</strong>r S<strong>om</strong>merens Löb Ank<strong>om</strong>sten af en finländsk<br />
Embedsmand, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> i Opdrag at ordne <strong>de</strong> finländske Kolonisters Pasforhold.<br />
Disse Kolonister, <strong>de</strong>r for en stor Del vare indvandre<strong>de</strong> u<strong>de</strong>n at være<br />
forsyne<strong>de</strong> med Pas, vare i Löbet af <strong>de</strong> sidste Par Aar gjentagne Gange af<br />
Archangels Guvernör blevet bety<strong>de</strong>t, at <strong>de</strong> resikere<strong>de</strong> Ud visning, hvis <strong>de</strong> ikke<br />
nöie efterk<strong>om</strong> <strong>de</strong>n russiske Pasforordnings Bestemmelser. De henvendte sig i<br />
<strong>de</strong>n Anledning til Senatet i Helsingfors med Anmodning <strong>om</strong> Assistance til Forhol<strong>de</strong>ts<br />
Ordning, hvilket Skridt förte til at Guvernören i Finland hidsendte<br />
<strong>de</strong>n ovennævnte Embedsmand med Fuldmagt til at udste<strong>de</strong> Pas for alle Finlæn<strong>de</strong>re,<br />
<strong>de</strong>r ikke vare i Besid<strong>de</strong>lse af saadant. Dermed synes <strong>de</strong>nne Sag at<br />
være bragt i Or<strong>de</strong>n, og staar <strong>de</strong>t til at haabe, at Murmans Befolkning, og<br />
<strong>de</strong>riblandt ogsaa <strong>de</strong> af norsk Extraktion, vil<strong>de</strong> have indseet Nödvendighe<strong>de</strong>n af<br />
til enhver Tid at have sine Pas i Or<strong>de</strong>n.<br />
Finlæn<strong>de</strong>rne udgjör, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t vil erindres, <strong>de</strong>n långt overveien<strong>de</strong> Del af<br />
Murmans Befolkning. Af en Beretning, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n finländske Præst Hinkula har<br />
afgivet <strong>om</strong> sin for finske Statsmidler foretagne Reise til Murman i 1887 fremgaar<br />
<strong>de</strong>t, at <strong>de</strong>r ialt findos 16 Kolonier, beboe<strong>de</strong> af tilsammen 770 Finlæn<strong>de</strong>re,<br />
147 Lapper, 154 Nordmænd og 4 Svenske. Efter Pastorens Angivelser<br />
förer <strong>de</strong>nne Befolkning et stille og sæ<strong>de</strong>ligt Liv. I 1886 forböd <strong>de</strong>n russiske<br />
Styrelse al Indförsel af Spiritusdrikke til Salg paa Murman, og Nytten af <strong>de</strong>tte<br />
Forbud, <strong>de</strong>r ogsaa har bragt <strong>de</strong> tidligere uberettige<strong>de</strong> Klager över Kjöbmæn<strong>de</strong>ne<br />
i Vardö og Vadsö, til Taushed, erkjen<strong>de</strong>s enstemmig af alle Fiskere. I<br />
1886 bevilge<strong>de</strong> <strong>de</strong>n finske Stat 1,000 Mark til et Be<strong>de</strong>hus i Orafjor<strong>de</strong>n, hvis<br />
Opförelse paabegyndtes i 1887.<br />
Skoler har man tidligere ikke hävt paa Murman, men i <strong>de</strong> Par sidste<br />
Aar er <strong>de</strong>r sat flere Un<strong>de</strong>rvisningskurser igång, <strong>de</strong>ls ved Hjælp af <strong>de</strong>n russiske<br />
Præst ved Boris Glebs Kapel (for Skoltelapperne), <strong>de</strong>ls ved Munkene i<br />
Petschinga Kloster.<br />
K<strong>om</strong>munikationsmidlerne paa Kolahalvöen la<strong>de</strong> endnu meget tilbago at<br />
önske. Vistnok gjöres <strong>de</strong>r en Del for at lette Fiskernes Överfart til Kysten<br />
<strong>om</strong> Vinteren — <strong>de</strong>r er saale<strong>de</strong>s i forrige Aar opfört et Par Fjeldstuer eller<br />
Stationer, men Anlæg af Vei og Telegraf lä<strong>de</strong>r endnu vente paa sig. S<strong>om</strong> en<br />
Illustration af Forhol<strong>de</strong>ne kan <strong>de</strong>t efter russiske Aviser anföres, at en Privatmand<br />
paa <strong>de</strong>n murmanske Kyst for Älvor skal ville gjöre Forsög paa i S<strong>om</strong>mermaane<strong>de</strong>rne<br />
at etablere Brevduepostforbin<strong>de</strong>lser mellem Kysten og Sta<strong>de</strong>n Kem<br />
ved Hvi<strong>de</strong>havet. Paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> he<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t dog ogsaa, at Styrelsen skal
771<br />
vsere k<strong>om</strong>met til Över-bevisning <strong>om</strong> Nödvendighe<strong>de</strong>n af at fortsætte Telegraflinien<br />
paa Vestsi<strong>de</strong>n af Hvi<strong>de</strong>havet fra <strong>de</strong>ns nuværen<strong>de</strong> En<strong>de</strong>punkt Surna över<br />
Soroka og Kem til Kola, med Forgreninger längs Murmanskysten, og tör man<br />
<strong>de</strong>rfor haabe, at <strong>de</strong>tte Anlæg <strong>de</strong>r vil være af stor Betydning for Fiskerierne,<br />
især <strong>om</strong> <strong>de</strong>t sættes i Förbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong>t norske Telegrafnet, ikke vil la<strong>de</strong><br />
vente altfor længe paa sig. Guvernementsstyrelsen har nu, efteråt Administrationsdampskibet<br />
er traadt i regelmæssig Virks<strong>om</strong>hed, bedre Anledning til i Enkelthe<strong>de</strong>rne<br />
at gjöre sig bekjendt med Forhol<strong>de</strong>ne paa Kysten, og vil <strong>de</strong>rfor<br />
vistnok ogsaa af <strong>de</strong>n Grund tidsmæssige Projekter have lcttere forat blive realisere<strong>de</strong><br />
end Tilfæl<strong>de</strong>t var tidligere. Det maa ikke forglemmes, at <strong>de</strong>r paa hele<br />
Murmanskysten, naar bortsees fra Sta<strong>de</strong>n Kola, s<strong>om</strong> er indfrosset en stor Del<br />
af Aaret og ligesaa meget er at anse for en Indlandsby s<strong>om</strong> for en Kystby,<br />
ikke fin<strong>de</strong>s nogen fastsid<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Befolkning af russisk Extraktion, og at s<strong>om</strong> en<br />
Fölge <strong>de</strong>raf Administrationen i Arehangel i mange Henseen<strong>de</strong>r tidligere maa<br />
have staaet famlen<strong>de</strong> ligeoverfor Spörgsmaal vedrören<strong>de</strong> <strong>de</strong>n murmanske Kyst<br />
og <strong>de</strong>ns Fiskerier.<br />
Den Perio<strong>de</strong>, i hvilken man optog fremme<strong>de</strong> Kolonister, maa dog nu vistnok<br />
ansees for <strong>de</strong>finitivt afsluttet. Tidsströmningen kræver nu Kolonisering ved<br />
Elementer af <strong>de</strong>n russiske Befolkning selv, og ikke alene Murman men ogsaa<br />
Novaja Semlja er indgaaet un<strong>de</strong>r Feltet for disse Bestræbelser.<br />
To Russere, en Geistlig og en Naturforsker, har tilbragt Vinteren 1887<br />
—<strong>1888</strong> paa Novaja Semlja, og ifölge <strong>de</strong>res Indberetninger skal Klimatforhol<strong>de</strong>ne<br />
ikke gjöre ett civiliseret Liv umuligt. Særlig fremhæves <strong>de</strong>t, at Befolkningen<br />
i <strong>de</strong>t nordlige Sibirien paa flere Ste<strong>de</strong>r lever un<strong>de</strong>r vaerre Forhold end<br />
Tilfæl<strong>de</strong>t vil<strong>de</strong> være med en russisk Befolkning paa Novaja Semlja. Fangstforhol<strong>de</strong>ne<br />
skildres meget gunstigt, baa<strong>de</strong> for Södyrenes og for Landdyrenes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
Rensdyrflokke, bvis Antal maa angives efter »Titusin<strong>de</strong>r», <strong>om</strong>tales<br />
i en af Rapporterne. Tamme Rensdyr höi<strong>de</strong>s ikke af Novaja Semljas Samoje<strong>de</strong>r;<br />
s<strong>om</strong> Trækdyr benyttes Hun<strong>de</strong>n.<br />
Til Fremme for Samoje<strong>de</strong>rnes Vel og s<strong>om</strong> Stötte for en mulig Kolonisering<br />
er i <strong>1888</strong>, i Karmakola ved Novaja Semljas Sydvestkyst, opfört en li<strong>de</strong>n<br />
Kirke, liges<strong>om</strong> Archangels Guvernör har taget Ordningen af <strong>de</strong> <strong>de</strong>rboen<strong>de</strong> Samoje<strong>de</strong>rs<br />
Han<strong>de</strong>lsforhold i sin egen Haand, for paa <strong>de</strong>nne Maa<strong>de</strong> at gjöre en<br />
En<strong>de</strong> paa <strong>de</strong>t Exploiteringsforhold, hvori Befolkningen var k<strong>om</strong>met til P<strong>om</strong>orerne,<br />
s<strong>om</strong> <strong>om</strong> Vaaren indfin<strong>de</strong> sig ved Oen forat handle og drive Fångst.<br />
Skibsfarten paa Arehangel aabne<strong>de</strong>s i <strong>1888</strong> ved Ank<strong>om</strong>sten af et engelsk<br />
Dampskib <strong>de</strong>n 26 Mai. Der var <strong>de</strong>ngang endnu forholdsvis meget Is in<strong>de</strong>nfor<br />
Svjatnos, liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>t lige til Midten af Juni Maaned af ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Fartöier<br />
meldtes, at ikke ubety<strong>de</strong>lige Ismasser fandtes driven<strong>de</strong> længere u<strong>de</strong> i Havet.<br />
Det næste Dampskib ank<strong>om</strong> först <strong>de</strong>n 6 Juni og <strong>de</strong>t förste Seilskib <strong>de</strong>n 7 Juni.<br />
Dwinaen var gaaet op ved Arehangel <strong>de</strong>n 8 Mai efter en ganske stræng<br />
Vinter, <strong>de</strong>r imidlertid i <strong>de</strong> sydligere Trakter aflöstes af et pludseligt indtræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
varmt Foraar med rigeligt Vandaflöb ikke alene un<strong>de</strong>r Vaarsmeltningen<br />
men i Löbet af hele S<strong>om</strong>meren.<br />
Kolafjor<strong>de</strong>n blev en<strong>de</strong>lig renset for Is i Begyn<strong>de</strong>isen af Mai Maaned, senere<br />
Motkafjor<strong>de</strong>n og en<strong>de</strong>lig Petschingafjor<strong>de</strong>n i Begyn<strong>de</strong>isen af Juni Maaned.<br />
To engelske Dampskibe led ved Skibsfartens Aabning Havarier i Isen.<br />
Efters<strong>om</strong>meren udmærke<strong>de</strong> sig ved en talrig Række af Förlis, <strong>de</strong>r ramme<strong>de</strong><br />
fölgen<strong>de</strong> Fartöier:<br />
Tydsk Skib India paa Onega med Trælast.<br />
B » Sirius » » » »<br />
» » Jeniior til » i Ballast.
772<br />
Norsk Skib Min<strong>de</strong>t til Onega i Ballast.<br />
» » Prima paa Archangel med Tjære og Beg.<br />
» » Fix » » » Trælast.<br />
Finsk B Orion » > B »<br />
Norsk Bark »UdsireB af Stavanger stötte i taaget Veir sammen med et engelsk<br />
Dampskib og maatte returnere til Archangel for at reparere.<br />
Hösten var asædvanlig stonnen<strong>de</strong> og Höstflaa<strong>de</strong>ns Ank<strong>om</strong>st til Archangel<br />
forsinke<strong>de</strong>s i höi Grad af kontrær Vind.<br />
Skibsfarten paa Archangel afslutte<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 30 September med Afgang af<br />
et engelsk Dampskib.<br />
For Skibsudgifternes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> fandt ingen Forandringer Sted i <strong>1888</strong>.<br />
S<strong>om</strong> ny Bestemmelse vedrören<strong>de</strong> Forretningsforhol<strong>de</strong>ne kan mærkes, at <strong>de</strong>r si<strong>de</strong>n<br />
<strong>1888</strong> fordres afleveret til Toldbo<strong>de</strong>n et Exemplar af Konossementerne for<br />
indtagen Last, hvorfor Kapteinerne nu maa afgive et Exemplar mere end tidligere.<br />
Dette Konossement skal efter Reglerne affordres Afla<strong>de</strong>rne, men da<br />
Skibenes Udklarering praktiseres paa <strong>de</strong>n Maa<strong>de</strong>, at Skipperne hos Kjöbman<strong>de</strong>n<br />
erhol<strong>de</strong> alle for Toldbo<strong>de</strong>n nödvendige Papirer, hvilke <strong>de</strong> saa selv aflevere ved<br />
Udklareringen, indlagt i en af Kjöbman<strong>de</strong>n forseglet Pakke, bliver ogsaa Konossementet<br />
s<strong>om</strong> Kegel personlig overbragt Toldbo<strong>de</strong>n af Kapteinerne. Det kan<br />
dog ikke af Toldbo<strong>de</strong>n forlaDges, at <strong>de</strong>tte Exemplar af Konossementet skal haves<br />
ved Haan<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r Udklareringen, da <strong>de</strong> gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Bestemmelser udtale, at<br />
Konossementets Overbringelse til Toldbo<strong>de</strong>n kan ske indtil fem Dage efter Skibets<br />
Afseiling. Derimod maa Kapteinerne strængt overhol<strong>de</strong>, at Toldbodkonossementet<br />
bliver nöie overensstemmen<strong>de</strong> med <strong>de</strong> övrige Exemplarer af Dokumentet,<br />
og særlig maa Kapteinerne iagttage, at hvis Kjöbman<strong>de</strong>n til Paaskyn<strong>de</strong>lse<br />
af Expeditionen — hvad ofte sker — opfordrer <strong>de</strong>m til forelöbig kun<br />
at un<strong>de</strong>rtegne Toldbodkonnossementet, saa maa Un<strong>de</strong>rskrift ikke gives förend<br />
alle Tvistepunkter med Kjöbman<strong>de</strong>n ere behandle<strong>de</strong> og mulige Anmærkninger<br />
paa Konossementet effektuere<strong>de</strong>. Uagtet nemlig Toldbodkonossementet kun er<br />
bestemt til at tjene s<strong>om</strong> Kontrol for <strong>de</strong> exportere<strong>de</strong> Varers Art og Mæng<strong>de</strong>,<br />
og saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> Regel ikke vil k<strong>om</strong>me u<strong>de</strong>nfor Administrationens Kontorer, har<br />
man dog paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> ingen Garanti for, at <strong>de</strong>t ikke i extreme Tilfæl<strong>de</strong><br />
kan blive gjort gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> mod Kapteinerne. Et Cirkulære fra Archangels<br />
Toldstyrelse har ogsaa indskjærpet Nödvendighe<strong>de</strong>n af fuld Overensstemmelse<br />
mellem Toldbodkonossementet og <strong>de</strong> övrige Exemplarer af Dokumentet<br />
og truet med Straf for Tilfæl<strong>de</strong> af Fravigelse fra <strong>de</strong>nne Regel.<br />
Un<strong>de</strong>r Fjoraaret udbetaltes Fragtforskud til Skibene af Archangels Afla<strong>de</strong>re<br />
efter fölgen<strong>de</strong> Beregning:<br />
Vaaren Hösten<br />
10 £ Sterling Srb. 112-00 Srb. 90"00<br />
100 Fl » 92-00 » 74-00<br />
100 Rmk _. B 55 - 00 B 44 - 00<br />
100 Frcs — » 44-00 » 35 - 60<br />
Rubelkursens hurtige Stigning i S<strong>om</strong>merens Löb bevirke<strong>de</strong> ogsaa, at Archangels<br />
Kjöbmandskurs gjentagen<strong>de</strong> un<strong>de</strong>rgik Förändring.<br />
Samtidig var S:t Petersburgs Börskurs fölgen<strong>de</strong>:<br />
Vaaren Hösten<br />
10 £ Sterling Srb. 113-00 Srb. 92-60
773<br />
De övrige Valuta forholdsvis. Archangels Kjöbmandskurs gjæl<strong>de</strong>r 2-maanedlige<br />
Papirer, S:t Petersburger Börskurs 3-maanedlige.<br />
De tidligere <strong>om</strong>talte Oplodnings- og Kartlægningsarbei<strong>de</strong>r i Hvi<strong>de</strong>havet<br />
have med uforandret Styrke været fortsatte i <strong>1888</strong>. Arbei<strong>de</strong>rne ville for en<br />
Række af Aar være indskrænke<strong>de</strong> til Onegabugten.<br />
S<strong>om</strong> tidligere med<strong>de</strong>lt er Sagbrugsvirks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n paa Vestkysten af Hvi<strong>de</strong>havet<br />
ätter optaget ved Anlægget af et Sagbrug i Nærhe<strong>de</strong>n af By en Kem.<br />
Export af Trælast vil förste Gäng fin<strong>de</strong> Sted i 1889. Til Veiledning for<br />
Skibsförerne er af Fabrikens Eiere udstedt en Kundgjörelse, s<strong>om</strong> her gjengives<br />
i Originalsproget:<br />
Popoff Island.<br />
»The newly erected Saw-Mill and shipping place 'Popoff Island'<br />
close to Kem is situated 64° 59' 30" N. L. 34° 49' E. L. Gr. M.<br />
The anchorage (good clay) is opposite to the Saw-Mill in the channel<br />
between the Popoff and the Yak Islands, and is fully protected. The<br />
<strong>de</strong>pth varies fr<strong>om</strong> 4 to 7 fath<strong>om</strong>s.<br />
(The above is eertified by Captain Rakitin, master of the Steamship<br />
'Kem', whioh makes regular weekly coasting voyages fr<strong>om</strong> Archangel<br />
to Kem and Popoff Island).<br />
The pilot station will be situated on the Island^Riavo', 65° 4'<br />
N. L. 35° 4' E. L., where a Sea Mark will be erected, consisting of<br />
a conical structure with a black ball on the spire. The pilots, when<br />
c<strong>om</strong>ing out, will show the Russian flag.<br />
Ballast is to be discharged on the quay, where ships can always<br />
lie afloat, at a råte of 30 cop. per ton.<br />
Address C<strong>om</strong>mission, 27 cop. per ton (being half that at Archangel).<br />
The Cust<strong>om</strong> House Office is situated on Popoff Island; the regulations<br />
are the same as at Archangel. The Mail Steamer fr<strong>om</strong> Archangel<br />
calls at Popoff IslaDd regularly once a week.<br />
Advances on account of freight to be Bettled at the Archangel<br />
råte of exchange for freight advances.<br />
Port charges:<br />
Dues of lastage for Government benefit in and out together 10<br />
cop. pr ton.<br />
Pilotage in and out together 10 cop. pr ton.<br />
No Town or any other Dues.»<br />
Poranlediget ved forskjellige Forespörgsler angaaen<strong>de</strong> Tjæreexporten fra<br />
Archangel skal her hidsættes nogle Oplysninger <strong>de</strong>sangaaen<strong>de</strong>:<br />
Al Tjcere un<strong>de</strong>rkastes i Archangel offentlig Vragning efter fölgen<strong>de</strong> Klasser:<br />
Tynd Tjære:<br />
l:ste Sort, al<strong>de</strong>les tynd, förek<strong>om</strong>mer kun sjæl<strong>de</strong>n i Han<strong>de</strong>len.<br />
2:<strong>de</strong>n Sort, in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>r noget Harpix, men er ogsaa ganske tynd.<br />
3:die Sort, noget tykkere.<br />
Tyk Tjære:<br />
4:<strong>de</strong> Sort, tyk men kornet (s<strong>om</strong> Caviar).<br />
5:te Sort, fuldstændig tyk.
774<br />
Naar man sælger Tjære, tyk eller tynd, leveres <strong>de</strong> <strong>de</strong>rtil hören<strong>de</strong> Sorter,<br />
efters<strong>om</strong> <strong>de</strong> fin<strong>de</strong>s i Beholdningen.<br />
Al Tjære bringes til Archangel paa Flaa<strong>de</strong>r og er <strong>de</strong>rfor noget vandholdig<br />
ved Fremk<strong>om</strong>sten. Ved Vragningen udtappes Van<strong>de</strong>t og paafyl<strong>de</strong>s manglen<strong>de</strong><br />
Kvantum. Det sidste sker ogsaa naar Tön<strong>de</strong>rne ere bragt til Skibssi<strong>de</strong>n. En<br />
Tön<strong>de</strong> maa ikke in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong> mindre end 8 Pud. Kontrollen sker dog ikke ved<br />
Veining men efter Maal. Tön<strong>de</strong>ns Bruttovægt er mellem 9 og 10 Pud. Efter<br />
Sigen<strong>de</strong> kun<strong>de</strong> Vragningen være adskilligt <strong>om</strong>hyggeligere.<br />
Af Paamönstringer foretoges ved Konsulatet i <strong>1888</strong> 24<br />
» Afmönstringer B B B B 29<br />
En forlist Skibsbesætning hjemsendtes til Vardö; en an<strong>de</strong>n Besætning fik<br />
i sin Helhed Hyre her paa Ste<strong>de</strong>t, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>rimod Besætningen tilhören<strong>de</strong> en<br />
i Mesen indk<strong>om</strong>met Havarist paa Grund af <strong>de</strong>n fremskredne Aarstid maatte<br />
hjemsen<strong>de</strong>s Landveien över S:t Petersburg.<br />
Un<strong>de</strong>r Navigationsti<strong>de</strong>n förtes en Tidlang Proces ved hervseren<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>lsd<strong>om</strong>stol<br />
mellem et norsk Seilfartöi og et engelsk Dampskib i Anledning stedfun<strong>de</strong>t<br />
Sammenstöd ved Hvi<strong>de</strong>havets Munding.<br />
temes min<strong>de</strong>lige Förlig.<br />
Processen afbrö<strong>de</strong>s ved Par<br />
Konsulatafgifter erlagte ved Hovedstationen:<br />
af svenske Skibe Srb. 183-35<br />
B norske » B 956"7Ö<br />
Ialt Srb. 1,140-10<br />
Expediüonsgébyrer B 207'20<br />
C. Falsen.
Madrid <strong>de</strong>n 31 maj 1889.<br />
775<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>).<br />
Aret <strong>1888</strong> var betydligt bättre i ekon<strong>om</strong>iskt hänseen<strong>de</strong> än <strong>de</strong>t närmast<br />
föregåen<strong>de</strong>.<br />
I grufhandteringen var större lifaktighet <strong>och</strong> i allmänna arbeten råd<strong>de</strong> en<br />
storartad verksamhet gen<strong>om</strong> en massa nya väganläggningar, offentliga hus- <strong>och</strong><br />
jernvägsbyggna<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> påbörja<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r nämnda <strong>och</strong> närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Svenska grufredskap sås<strong>om</strong> borrstål, stållinor, stenredskap etc. äro numera<br />
väl kända in<strong>om</strong> Spaniens storarta<strong>de</strong> grufdistrikter <strong>och</strong> betinga goda priser.<br />
Det har mött stora sv<strong>år</strong>igheter att införa <strong>de</strong>ssa artiklar i härvaran<strong>de</strong> marknad,<br />
emedan stålets h<strong>år</strong>dhetsgrad, stållinornas sammansättning <strong>och</strong> stenredskapens<br />
form måste noga lämpas efter bruket vid <strong>de</strong> olika grufdistrikten; men sedan<br />
<strong>de</strong>ssa specialiteter med dryga kostna<strong>de</strong>r numera blifvit noga stu<strong>de</strong>ra<strong>de</strong> <strong>och</strong><br />
kända gen<strong>om</strong> resor öfver hela lan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> gjorda leveranser, g<strong>år</strong> <strong>de</strong>nna<br />
export en god framtid till mötes. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> har exporten <strong>från</strong> ett svenskt<br />
bruk till Spanien med c:a 90,000 kg. öfverstigit summan un<strong>de</strong>r 1887, <strong>och</strong> <strong>om</strong><br />
transportförhållan<strong>de</strong>na blefve bättre ordna<strong>de</strong> gen<strong>om</strong> direkta båtar — nu måste allt<br />
sändas via transitohamnar —, så blefve konkurrensen med England, Tyskland<br />
<strong>och</strong> Belgien i nämnda artiklar jemförelsevis lätt, ty icke allenast skulle transportkostna<strong>de</strong>rna<br />
nedbringas <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong>, utan äfven leveransti<strong>de</strong>n blifva kortare,<br />
hvilket spelar en vigtig rol.<br />
Jernvägsanläggningar äro för närvaran<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r byggnad mellan nedannämnda<br />
platser:<br />
Placencia—Astorga 348 km.<br />
Åvila—Salamanca 103 »<br />
Canfranc till franska gränsen 300 »<br />
Val <strong>de</strong> Zafan—San Carlos <strong>de</strong> la Kapita ... 180 »<br />
Soria—Torre Alba 100 »<br />
Algeciras—Bobadilla 180 »<br />
Puente Genil—Linares 160 »<br />
Madrid—Naval Carnero 80 »<br />
Madrid— San Martin <strong>de</strong> Val<strong>de</strong>iglesias 78 »<br />
Larea—Granada - 308 »<br />
Summa un<strong>de</strong>r byggnad 1,837 km.<br />
Jernvägsanläggningar s<strong>om</strong> skola påbörjas un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> äro emellan<br />
nedanståen<strong>de</strong> platser:<br />
Teruel—Calatayud 274 km.<br />
Linares—Almeria 283 »<br />
Manzanares—Valencia 170 »<br />
Summa att <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart börjas 727 km.<br />
Såle<strong>de</strong>s 2,564 kil<strong>om</strong>eter jernväg <strong>de</strong>ls un<strong>de</strong>r byggnad, <strong>de</strong>ls att <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart<br />
börja byggas.
776<br />
De till <strong>de</strong>ssa linier erfor<strong>de</strong>rliga materialier få till största <strong>de</strong>len importeras<br />
frän utlan<strong>de</strong>t, emedan Spaniens egen industri icke är tillräckligt utvecklad att<br />
fylla behofVen, <strong>och</strong> för <strong>de</strong>tta ändamål har regeringen medgifvit tullfrihet för<br />
vissa belopp, s<strong>om</strong> äro noga specificera<strong>de</strong> för hvarje jernvägsbyggnad.<br />
Så har, till exempel, <strong>de</strong>n förstnämnda 348 km. långa jernvägslinien mellan<br />
Placencia <strong>och</strong> Astorga gen<strong>om</strong> ett regeringsbeslut af <strong>de</strong>n 27 februari <strong>1888</strong> medgifvits<br />
tullfrihet att införa varor till ett vär<strong>de</strong> af pesetas 27,633,459.<br />
I <strong>de</strong>nna summa ingå, bland annat, vär<strong>de</strong>n för nedanståen<strong>de</strong> artiklar, hvilka<br />
tor<strong>de</strong> vara af intresse för <strong>de</strong>nna rapport:<br />
11,693 kbm. snickeri- <strong>och</strong> timmermansarbeten för pesetas 1,502,000<br />
49,190 B jernvägssyllar » B 3,620,000<br />
500 tons dynamit B B 1,500,000<br />
4 B kapslar för d:o B » 96,000<br />
395 B bergborrnings- <strong>och</strong> jordschaktningsredskap » » 466,250<br />
360 » verktyg <strong>och</strong> nitar till brobyggna<strong>de</strong>r B » 90,000<br />
141 B galv. ståltråd, 3 mm. diam. ._ B » 84,600<br />
23,870 B rails B B 4,774,000<br />
1,779 B skarfjern, bultar, railsspik etc B B 871,500<br />
465 B d:o d:o till reserv B » 325,500<br />
1,000 B cement B B 90,000<br />
4,500 B kalk B B 243,000<br />
35 st. lok<strong>om</strong>otiver med ten<strong>de</strong>r B B 2,349,900<br />
20 » l:sta klass vagnar B B 240,000<br />
30 B 2:dra » B B B 270,000<br />
45 B 3:dje B B B B 312,975<br />
8 B l:sta <strong>och</strong> 2:dra klass vagnar k<strong>om</strong>b B » 84,000<br />
10 B 2:dra <strong>och</strong> 3:dje » B » » B 80,000<br />
590 B vagnar af alla klasser B B 2,249,380<br />
etc. etc.<br />
Då till ofvannämnda bana af 348 km. längd åtgå artiklar för dylika summor,<br />
kan man häraf lätt bilda sig en idé <strong>om</strong> behofvet af sagda artiklar för<br />
alla (2,564 km.) ofvan uppräkna<strong>de</strong> banor.<br />
Alla <strong>de</strong>ssa nya järnvägsanläggningar hafva sina respektiva styrelsesammanträ<strong>de</strong>n<br />
<strong>och</strong> hufvudkontor i Madrid, <strong>de</strong>r såle<strong>de</strong>s köpekontrakten uppgöras.<br />
Hvad beträffar leverans af bergborrnings- <strong>och</strong> jordschaktningsredskap är<br />
början <strong>de</strong>rmed gjord <strong>från</strong> ett svenskt bruk, <strong>och</strong> i snickeri- <strong>och</strong> timmermansarbeten<br />
hoppas jag att in<strong>om</strong> <strong>de</strong> närmaste dagarne kontrakt skall afslutas för <strong>de</strong>n<br />
<strong>om</strong>talda linien Placencia—Astorga med en af v<strong>år</strong>a större snickerifabriker. För<br />
spanska krigsministeriet äro nyligen påbörja<strong>de</strong> storarta<strong>de</strong> kasern- <strong>och</strong> hospitalbyggna<strong>de</strong>r,<br />
för hvilka snickeriarbetena uppgå till <strong>om</strong>kring 250,000 pesetas.<br />
A. F. Abrahamson.
Lübeck <strong>de</strong>n 14 augusti 1889.<br />
777<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>).<br />
II.*<br />
Sås<strong>om</strong> tillägg till <strong>år</strong>sberättelsen för <strong>1888</strong> har jag äran med<strong>de</strong>la följan<strong>de</strong><br />
uppgifter öfver <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s- <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>sförhållan<strong>de</strong>na i Kiel.<br />
Antalet <strong>och</strong> drägtigheten af dit ank<strong>om</strong>na fartyg var un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tre sista<br />
<strong>år</strong>en s<strong>om</strong> följer:<br />
Seglare.<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Antal Kbm. Antal Kbm. Antal Kbm.<br />
Tyska 1,641 <strong>om</strong> 117,741 1,217 <strong>om</strong> 102,314 1,087 <strong>om</strong> 86,752<br />
Svenska 234 » 78,559 173 » 54,441 158 » 50,362<br />
Norska 17 » 3,422 16 » 6,511 19 • 8,647<br />
Danska 1,927 » 132,751 792 » 62,343 648 » 61,400<br />
Kyska 52 » 28,482 47 » 24,917 31 » 16,826<br />
Andra län<strong>de</strong>rs 12 » 3,429 11 » 2,995 14 •> 4,899<br />
3,883 <strong>om</strong> 364,384 2,255 <strong>om</strong> 253,521 1,957 <strong>om</strong> 228,886<br />
Ångare.<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Antal Kbm. Antal Kbm. Antal Kbm.<br />
Tyska 1,141 <strong>om</strong> 506,774 1,200 <strong>om</strong> 509,773 1,072 <strong>om</strong> 446,378<br />
Svenska 14 » 7,109 5 » 5,402 3 » 1,293<br />
Norska 10 » 6,720 — — — —<br />
Danska 493 » 367,535 900 » 530,377 848 » 476,246<br />
Ryska 26 » 12,166 7 » 2,138 4 » 2,755<br />
Andra län<strong>de</strong>rs 94 » 221,743 52 » 131,857 51 » 134,740<br />
1,778 <strong>om</strong> 1,122,047 2,164 <strong>om</strong> 1,179,547 1,978 <strong>om</strong> 1,061,412<br />
Till <strong>de</strong>t närbelägna Neumühlen ank<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et:<br />
259 seglare <strong>om</strong> 19,621 kbm.<br />
91 ångare » 118,257 »<br />
350 fartyg <strong>om</strong> 137,878 kbm.<br />
hvaribland <strong>från</strong> Sverige 7 segelfartyg <strong>om</strong> 859 kbm. <strong>och</strong> 2 ångare <strong>om</strong> 2,372<br />
kbm., men <strong>de</strong>remot intet fartyg <strong>från</strong> Norge.<br />
Sammanräknas för nästlidna <strong>år</strong> alla fartyg, s<strong>om</strong> besökte bå<strong>de</strong> Kiel <strong>och</strong><br />
Neumühlen, uppgick <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>nas antal till 6,011 <strong>om</strong> 1,624,309 kbm., <strong>de</strong> afgångnas<br />
till 6,134 <strong>om</strong> 1,651,855 kbm. För <strong>år</strong> 1887 var <strong>de</strong> förras antal<br />
4,937 <strong>om</strong> 1,561,051 kbm. <strong>och</strong> <strong>de</strong> senares 4,996 <strong>om</strong> 1,575,098 kbm.<br />
Sås<strong>om</strong> af följan<strong>de</strong> siffror framg<strong>år</strong>, visar Kiels <strong>sjöfart</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista <strong>år</strong>en<br />
en betydlig förökning:<br />
* Afd. I se sid. 18.
778<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna... <strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Segel- <strong>och</strong> ångfartyg ... 11,301 8,829 7,842<br />
Drägtighet 2,966,697 kbm. 2,865,062 kbm. 2,580,277 kbm.<br />
Innehafvan<strong>de</strong> last 981,300 » 820,230 » 747,982 »<br />
Partygens antal, jemfördt med <strong>de</strong>t nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets, företer såle<strong>de</strong>s<br />
för <strong>1888</strong> en tillväxt af 28 %", drägtigheten en tillökning af 3'5 5 % <strong>och</strong> <strong>de</strong>n<br />
innehafvan<strong>de</strong> lasten af 19'6 4 %. Ångarnes antal utvisar en minskning af<br />
27'90 %, men seglarnes en förökning af ej mindre än 72·43 %. Den sista<br />
berod<strong>de</strong> dock till en betydlig <strong>de</strong>l på <strong>de</strong>t stora antalet af tyska fiskarfartyg,<br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r nästlidna <strong>år</strong> afgingo t<strong>om</strong>ma <strong>och</strong> efter på kasten slutadt fiske återvän<strong>de</strong><br />
med last. Ångbåtstrafiken mellan Kiel <strong>och</strong> Danmark företed<strong>de</strong> en tillbakagång<br />
af 36 - 9 2 % iantalet fartyg, af 24"77 % i drägtigheten samt af 65"70 .%<br />
i mäng<strong>de</strong>n af gods; <strong>och</strong> ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>tta förhållan<strong>de</strong> hufvudsakligen sin grund i förbu<strong>de</strong>t<br />
af import af svin <strong>från</strong> Danmark. Lastadt var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et i me<strong>de</strong>ltal<br />
hvarje till Kiel ank<strong>om</strong>met <strong>och</strong> <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> afgånget segelfartyg till 53·1 % af<br />
hela drägtigheten <strong>och</strong> hvarje ångare till 26'6 % mot resp. 53l % <strong>och</strong> 23"4 %<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887.<br />
För svenska segelfartyg var tillökningen i antal 14"70 %, i drägtighet<br />
30"11 % samt innehafvan<strong>de</strong> last 23'40 %.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista 15 <strong>år</strong>en var Kiels hamn fyra gånger spärrad af is, nämligen<br />
1875—1876 13 dagar, 1880—1881 68 dagar, 1885—1886 14 dagar<br />
<strong>och</strong> 1887—<strong>1888</strong> 19 dagar. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n förflutna vintern förblef hamnen öppen,<br />
ehuru hjulångarne någon tid måste inställa sina resor till Korsör. Förbin<strong>de</strong>lsen<br />
uppehölls dock <strong>om</strong> dagen gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n tyska dubbelpropellerångaren »Stephan».<br />
De danska postångarne blefvo tvungna att inställa 6 nattresor.<br />
Den större affärsverksamheten i Kiel är inskränkt till <strong>om</strong>sättning i trävaror,<br />
stenkol, spanmål <strong>och</strong> smör.<br />
Af trävaror inför<strong>de</strong>s: <strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Från Sverige 62,556 kbm. 49,142 kbm. 49,760 kbm.<br />
» Norge 221 » 722 » 1,790 »<br />
r> Finland <strong>och</strong> Ryssland— 21,478 » 15,842 » 13,020 »<br />
» <strong>de</strong> gamla preuss. provinserna<br />
47,840 » 51,327 » 32,157 »<br />
» andra hamnar 3,968 » 1,622 v 6^256 »<br />
136,063 kbm. 118,655 kbm. 102,983 kbm.<br />
I trävaruprisen, s<strong>om</strong> vid <strong>år</strong>ets början stigit 10 % i produktionslän<strong>de</strong>rna,<br />
inträd<strong>de</strong> vid <strong>år</strong>ets slut en ytterligare förhöjning af cirka 15 %.<br />
Af stenkol <strong>och</strong> koks inför<strong>de</strong>s:<br />
<strong>1888</strong> 173,108,198 kg.<br />
1887 139,871,946 »<br />
1886 135,835,878 s><br />
Af hela importen un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> k<strong>om</strong>mo cirka 71 % <strong>från</strong> Skotland, cirka<br />
27 % <strong>från</strong> England <strong>och</strong> <strong>om</strong>kring 2 % <strong>från</strong> Wales. Med segelfartyg importera<strong>de</strong>s<br />
5 V. %t resten med ångare. År 1887 var seglarnes an<strong>de</strong>l 4 %. Den<br />
kejserliga marinförvaltningen begagnar westfaliska kol. Införsel af rysk spanmål<br />
eger hufvudsakligen rum till hamnar, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n förmales för reexport, hvarvid
779<br />
tullrestitution (5 rak pr 100 kg. hvete <strong>och</strong> råg) un<strong>de</strong>r vissa vilkor åtnjutes<br />
för <strong>de</strong>t bevisligen införda uvantum; men då <strong>år</strong> 1887 skör<strong>de</strong>n i Nordtyskland<br />
bå<strong>de</strong> till beskaffenhet <strong>och</strong> mängd var un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lmåttan, måste äfven för inhemskt<br />
behof betydligare qvantiteter än vanligt införas.<br />
Importen af hvete, råg, korn, hafre oeh ärter var s<strong>om</strong> följer:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Hvete - kg. 12,883,441 5,292,297 7,001,559<br />
Råg » 12,316,118 2,138,317 1,865,386<br />
Korn B 10,844,582 7,739,619 5,229,277<br />
Hafre » 3,307,320 1,114,588 475,353<br />
Ärter, bönor <strong>och</strong> vicker » 3,171,090 1,370,410 472,423<br />
Af klöfver <strong>och</strong> gräsfrö utför<strong>de</strong>s sjöle<strong>de</strong>s:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886 1885 1884<br />
201,196 kg. 320,656 kg. 322,699 kg. 550,200 kg. 626,400 kg.<br />
Priserna notera<strong>de</strong>s sås<strong>om</strong> följer:<br />
Kod klöfver _ rmk 40 — 45; h<strong>och</strong>fein t. o. m. rmk 52<br />
Hvit » B 40—60; Alsike » 50—60<br />
Gul B B 17—23; Timotej » 35—42<br />
Eaigräs (eng.) B 15—20<br />
» (ital.) B 20—25<br />
Smörexporten sjöle<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Kiel uppgifves för <strong>de</strong> sista fem <strong>år</strong>en s<strong>om</strong> följer:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886 1885 1884<br />
22,221 kg. 247,048 kg. 110,138 kg. 97,550 kg. 75,300 kg.<br />
En betydlig <strong>de</strong>l af provinsens smörexport g<strong>år</strong> öfver Hamburg. Vintersmöret<br />
var mycket begärligt i <strong>de</strong>n engelska markna<strong>de</strong>n, hvaremot s<strong>om</strong>marsmöret,<br />
hvilket till en stor <strong>de</strong>l var för löst <strong>och</strong> ohållbart, rönte föga efterfrågan.<br />
Me<strong>de</strong>lpriset stäl<strong>de</strong> sig fyra mark lägre än nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Durchschnittsnoteringarna för <strong>de</strong> tre sista <strong>år</strong>en uppgifvas s<strong>om</strong> följer:<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886<br />
Januari rmk. 103 109 112<br />
Februari » 100 100 105<br />
Mars B 101 105 101<br />
April B 81 90 89<br />
Maj » 80 78 89<br />
Juni B 88 80 80<br />
Juli B 90 95 90<br />
Augusti » 92 107 98<br />
September » 99 110 110<br />
Oktober » 109 118 120<br />
November » 106 109 116<br />
December B 116 103 116<br />
Importen af svenskt stång- <strong>och</strong> plåtjern, hvilken un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> visa<strong>de</strong> någon<br />
förbättring, uppgifves för <strong>de</strong> fem sista <strong>år</strong>en s<strong>om</strong> följer:
780<br />
<strong>1888</strong> 1887 1886 1885 1884<br />
808,135 kg. 23,245 kg. 77,135 kg. 1,088,750 kg. 2,297,910 kg.<br />
Införseln af tackjern <strong>och</strong> smältstycken, hvilken sedan 1885 upphört, belöpte<br />
sig un<strong>de</strong>r nästlidna <strong>år</strong> till 1,000,464 kg.<br />
Hela <strong>de</strong>n utländska fiskimporten till Kiel pr jernbana <strong>och</strong> ångare uppgifves<br />
för àr <strong>1888</strong> till 2,858,775 kg. Fisket på kusten af Schleswig-Holstein<br />
var till följd af missgynnan<strong>de</strong> vä<strong>de</strong>rlek mindre lönan<strong>de</strong> än vanligt. Bökerierna<br />
i Kiel samt <strong>de</strong> närbelägna orterna Ellerbek <strong>och</strong> Gaar<strong>de</strong>n försågo sig med sitt<br />
behof af fisk hufvudsakligen <strong>från</strong> Marstrand <strong>och</strong> Aalborg. Dessut<strong>om</strong> röktes<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et betydliga qvantiteter norsk makrill. Den rökta fisken försän<strong>de</strong>s,<br />
mest med posten, i lådor <strong>om</strong> 5 kg., till alla <strong>de</strong>lar af Tyskland <strong>och</strong> Österrike.<br />
De tvenne stora privata varfven, »Kieler Schiffswerft» <strong>och</strong> »Germaniawerft»<br />
ha<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> jemn sysselsättning <strong>och</strong> kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>t senare gifva en<br />
ut<strong>de</strong>lning af 9 %. Det förra sysselsätter <strong>om</strong>kring 800, <strong>de</strong>t senare <strong>om</strong>kring<br />
900 personer. Ehuru antalet arbetare å <strong>de</strong>t kejserliga örlogsvarfvet numera<br />
blifvit ökadt till <strong>om</strong>kring 2,500, måste marinförvaltningen taga <strong>de</strong> privata varfvens<br />
verksamhet i anspråk. Kieler Schiffswerft, s<strong>om</strong> förut tillhör<strong>de</strong> hr Georg<br />
Howalt i Dietrichsdorf, har numera blifvit öfvertaget af ett aktiesällskap, hvilket<br />
äfven förvärfvat sig <strong>de</strong>n bekanta, sedan öfver femtio <strong>år</strong> beståen<strong>de</strong> maskinverksta<strong>de</strong>n,<br />
förut tillhöran<strong>de</strong> firman Gebrü<strong>de</strong>r Howalt. Brö<strong>de</strong>rna G. <strong>och</strong> H. Howalt,<br />
s<strong>om</strong> äro <strong>de</strong> förnämste <strong>de</strong>legarne, leda fortfaran<strong>de</strong> båda företagen. Vid <strong>år</strong>ets<br />
slut ha<strong>de</strong> Kieler Schiffswerft beställningar på 17 nya fartyg, hvaribland 13<br />
ångare. Tillsammans har <strong>de</strong>tta varf sedan 1877 byggt 181 fartyg <strong>om</strong> 56,277<br />
tons. Starkast var byggnadsverksamheten <strong>år</strong> 1883, då 13,446 tons färdigbygg<strong>de</strong>s;<br />
svagast <strong>år</strong> 1887, då <strong>de</strong>n nedgick till 710 tons. Germaniavarfvet<br />
leverera<strong>de</strong> en redan förut påbörjad större kryssarkorvett för tyska flottan, en<br />
mindre ångare för Amurflo<strong>de</strong>n, 5 torpedobåtar för turkiska regeringen o. s. v.<br />
För närvaran<strong>de</strong> har <strong>de</strong>tta varf bland annat följan<strong>de</strong> uppdrag: ett pansarfartyg<br />
<strong>och</strong> en avisoångare för tyska flottan, 2 mud<strong>de</strong>rångare för kanalk<strong>om</strong>missionen i<br />
Kiel, 3 jernskepp <strong>om</strong> 1,400 tons hvarje för Hamburgs räkning, 10 torpedobåtar<br />
<strong>och</strong> 2 torpedojägare af stål för <strong>de</strong>n ott<strong>om</strong>aniska regeringen.<br />
mindre varfven hafva fullt upp att göra.<br />
Äfven <strong>de</strong><br />
Kiels betydliga qvarnindustri representeras hufvudsakligen af »Baltische<br />
MühlengesellschaftB i Neumühlen <strong>och</strong> »Kieler Mühle». Då hveteskör<strong>de</strong>n <strong>år</strong><br />
1887 utföll mindre för<strong>de</strong>laktigt i Förenta Staterna <strong>och</strong> hvete i Kyssland kun<strong>de</strong><br />
inköpas till mo<strong>de</strong>rata pris, var <strong>de</strong>t möjligt att i <strong>de</strong>n engelska markna<strong>de</strong>n konkurrera<br />
med <strong>de</strong>t nordamerikanska hvetemjölet. Baltische Mühlengesellschaft<br />
förmal<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r affärs<strong>år</strong>et<br />
11,193 d:o råg<br />
1887—<strong>1888</strong> 55,273 tons hvete à 1,000 kg. <strong>och</strong><br />
mot 54,846 tons hvete <strong>och</strong> 9,217 tons råg <strong>år</strong> 1887 — <strong>1888</strong><br />
B 62,278 B » 3,401 » » 1886—1887<br />
B 70,772 B » 1,436 » B 1885—1886<br />
» 87,469 » B 322 » B 1884—1885<br />
Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n var 4'/, % mot 3, 3, 4 <strong>och</strong> 11 % un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> fyra nästföregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>en. Kieler Mühle ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> 9 %.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> börja<strong>de</strong> schaktningsarbetena för byggna<strong>de</strong>n af Nord-Ostseekanalen.<br />
Nästan hela sträckan, för<strong>de</strong>lad i 15 lotter, har blifvit öfvertagen af<br />
entreprenörer, hvilka för närvaran<strong>de</strong> sysselsätta <strong>om</strong>kring 3,500 arbetare. För
781<br />
att kunna draga så mycket större för<strong>de</strong>l af <strong>de</strong>n en gång färdigbyggda kanalen,<br />
vill <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammaren i Kiel antingen förbinda sta<strong>de</strong>n med kanalens mynning<br />
gen<strong>om</strong> en lång kajbyggnad eller ock i Wickerbugten vid Holtenau anlägga en<br />
rymlig hamn, hvilken gen<strong>om</strong> jernväg skulle sättas i förbin<strong>de</strong>lse med Kiel.<br />
Veracruz <strong>de</strong>n 24 juli 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Leonard Åkerbl<strong>om</strong>.<br />
Härvaran<strong>de</strong> hamn besöktes af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 299 tons, hvilket ank<strong>om</strong><br />
med last <strong>från</strong> Hamburg <strong>och</strong> afgick i barlast, samt af 14 norska fartyg.<br />
Till Minatitlan ank<strong>om</strong> i barlast 1 svensk bark <strong>från</strong> Sundsvall, drägtig 303<br />
tons, hvilken qvarlåg till innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>, samt likale<strong>de</strong>s i barlast 15 norska<br />
fartyg <strong>om</strong> 4,442 tons, af hvilka 13 <strong>om</strong> 3,788 tons afgingo med last <strong>och</strong> 2<br />
qvarlågo till 1889.<br />
Importen <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> utgjor<strong>de</strong>s af öl, fisk,<br />
d:o i olja, porslin, jernartiklar <strong>och</strong> papper till ett sammanlagdt vär<strong>de</strong> af doll.<br />
56,441, hvarför tull erla<strong>de</strong>s med doll. 59,952. Det är emellertid ganska<br />
sv<strong>år</strong>t att med säkerhet uppgifva, huru mycket af importen tillfaller <strong>de</strong>t ena<br />
eller andra lan<strong>de</strong>t, då afskeppningsorten oftast f<strong>år</strong> bestämma ursprunget <strong>och</strong><br />
tullmyndigheterna i <strong>de</strong>tta fall icke göra sig något onödigt besvär.<br />
Exporten un<strong>de</strong>r fiskal<strong>år</strong>et 1887 — 88 uppgick till sammanlagdt doll.<br />
48,885,900, hvaraf k<strong>om</strong>mo på Förenta staterna <strong>om</strong>kr. 31 mill., England 10 l /a<br />
mill. Frankrike 4'/s mill. <strong>och</strong> Tyskland öfver 2 mill. doll.<br />
Vicekonsuln i Minatitlan <strong>om</strong>nämner att barren vid Coatzacoalcos st<strong>år</strong><br />
un<strong>de</strong>r lägre vatten än förr <strong>och</strong> tillskrifver <strong>de</strong>nna <strong>om</strong>ständighet att drägtigheten<br />
af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg sjunkit. Frakterna hafva förbättrats, hvaraf strax<br />
några engelska fartyg begagnat sig.<br />
I allmänhet måste man medgifva att lan<strong>de</strong>t g<strong>år</strong> framåt. Mycket göres<br />
för att upprätthålla <strong>och</strong> höja <strong>de</strong>ss nuvaran<strong>de</strong> kredit iifvens<strong>om</strong> bildningsarbetet<br />
bland nationens massa icke är att förbise. I <strong>de</strong>tta fall har guvernören general<br />
Juan Enriquez inlagt stor förtjenst.<br />
C. G. Mertens.
782<br />
S:t Johns (Antigua) <strong>de</strong>n 26 februari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Vä<strong>de</strong>rleken var un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förlidna <strong>år</strong>et sär<strong>de</strong>les gynsam för sockerrörets<br />
utveckling <strong>och</strong> kan skör<strong>de</strong>n för Läöarna anslås till 40- à 50,000 casks socker<br />
samt 25- à 30,000 puncheons melass. Detta k<strong>om</strong>mer också att kräfva en ansenlig<br />
tonnage, <strong>och</strong> sedan ångarne höjt sina fraktsatser, kunna äfven segelfartyg<br />
göra räkning på god sysselsättning <strong>från</strong> april till november. Tre norska fartyg<br />
hitk<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et.<br />
Myndigheterna äro betänkta på att låta uppmuddra härvaran<strong>de</strong> hamn <strong>och</strong><br />
inrätta en kolstation med hänsyn till <strong>de</strong>n blifvan<strong>de</strong> farten gen<strong>om</strong> Panamakanalen.<br />
Likale<strong>de</strong>s skall in<strong>om</strong> närmaste framti<strong>de</strong>n uppföras en fyr med tre mils lysvidd<br />
<strong>och</strong> bojar utläggas på närliggan<strong>de</strong> ref.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t har i <strong>de</strong>t hela taget varit godt ut<strong>om</strong> på ön Martinique,<br />
<strong>de</strong>r kopporna satt sig fast.<br />
Port of Spain (Trinidad) <strong>de</strong>n 27 april 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
F. Melchertson.<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> utrikes ort med last 3 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
1,110 tons (bruttofrakt £ 950) <strong>och</strong> i barlast 5 <strong>om</strong> 1,704 tons, samt afgingo<br />
till d:o med last 8 <strong>om</strong> 2,814 (bruttofrakt £ 2,900) <strong>och</strong> i barlast 1 <strong>om</strong> 569<br />
tons. Frakterna stego allmänt un<strong>de</strong>r senare <strong>de</strong>len af <strong>år</strong>et <strong>och</strong> visa liknan<strong>de</strong><br />
ten<strong>de</strong>ns för 1889 på grund af <strong>de</strong> ansenligt förbättra<strong>de</strong> sockerprisen. Kakao<br />
exportera<strong>de</strong>s i ovanligt stor skala, hvilket också framkalla<strong>de</strong> på markna<strong>de</strong>n en<br />
reduktion af förut gällan<strong>de</strong> pris. Kokosnötter ha<strong>de</strong> rask afsättning på England,<br />
<strong>och</strong> var <strong>de</strong>t hufvudsakligen svenska <strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong> sysselsattes i <strong>de</strong>nna<br />
tra<strong>de</strong>. Äfven asfalt utför<strong>de</strong>s i större qvantitet än vanligt jemte <strong>de</strong>t att priset<br />
gick upp.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t har varit mycket godt <strong>och</strong> antalet främlingar, s<strong>om</strong> besökte<br />
v<strong>år</strong> ö, ganska betydligt.<br />
De ekon<strong>om</strong>iska framsteg, s<strong>om</strong> vi haft att glädja oss åt un<strong>de</strong>r sista ti<strong>de</strong>n,<br />
äro hufvudsakligen beroen<strong>de</strong> på förbättra<strong>de</strong> k<strong>om</strong>munikationer med <strong>de</strong>t inre<br />
af ön.<br />
Christian Schöner.
783<br />
S:t Jamestown (S:t Helena) <strong>de</strong>n 20 februari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart pä distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo med last 5 svenska fartyg <strong>om</strong> 2,998 tons<br />
» B » i barlast 1 D » B 247 »<br />
Till » afgingo med last 5 » » B 2,998 D<br />
B B » i barlast I B » » 247 B<br />
Från » ank<strong>om</strong>mo med last 33 norska » » 18,868 »<br />
» » » i barlast I B B B 399 B<br />
Till » afgingo med last 30 » » » 17,421 »<br />
B B s i barlast 4 B B B 1,846 »<br />
Un<strong>de</strong>r samtliga nationers flaggor ank<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 333 fartyg, af hvilka<br />
13 krigsfartyg.<br />
Med inräkning af transitogods uppgick hela importen af diverse varor till<br />
4,656 tons <strong>och</strong> exporten till 1,326 tons. Af öns alster utför<strong>de</strong>s några få tons<br />
hudar <strong>och</strong> skinn, ull, horn <strong>och</strong> sten.<br />
Geo. Bruce.<br />
San D<strong>om</strong>ingo <strong>de</strong>n 22 februari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Två svenska fartyg <strong>om</strong> 584 tons ank<strong>om</strong>mo i barlast <strong>och</strong> afsegla<strong>de</strong> med<br />
last af kampeschträ till Havre.<br />
Exporten häri<strong>från</strong> utgjor<strong>de</strong>s af diverse ädlare träslag, kaffe, r<strong>om</strong>5 kakao<br />
<strong>och</strong> socker m. m. i vär<strong>de</strong> af 587,950 dollars, hvaremot importen steg till doll.<br />
788,200.<br />
D. Coen.<br />
Belize (Britiska Honduras) <strong>de</strong>n 18 april 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Distriktet besöktes af 9 svenska fartyg <strong>om</strong> 3,201 tons <strong>och</strong> 24 norska <strong>om</strong><br />
8,473 tons. Alla ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> utrikes ort i barlast <strong>och</strong> afgingo till d:o<br />
med last.<br />
A. Williamson.
784<br />
Wellington (Nya Zeeland) <strong>de</strong>n 27 mars 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo med last 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,378 tona<br />
B B » i barlast 1 » » B 895 B<br />
Till » afgick med last 1 S> » t> 939 »<br />
Från » ank<strong>om</strong> » 1 norskt » » 873 B<br />
B B B i barlast 4 » » B 3,687 B<br />
Till » afgingo med last 4 B B B 3,931 B<br />
B » B i barlast I B B B 873 B<br />
Guatemala <strong>de</strong>n 31 maj 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
E. Pearce.<br />
Noggranna uppgifter öfver skeppsfarten på distriktet har <strong>de</strong>t icke varit<br />
möjligt att anskaffa, trots alla bemödan<strong>de</strong>n. De s<strong>om</strong> erhållits utvisa för <strong>år</strong>et:<br />
3 svenska fartyg ank<strong>om</strong>na i barlast oeh afgångna (antagligen alla) med last,<br />
samt 12 norska <strong>om</strong> 6,492 tons ank<strong>om</strong>na med last <strong>och</strong> 1 i barlast, af hvilka<br />
3 afgingo med last oeh 7 i barlast.<br />
Nagasaki <strong>de</strong>n 1 januari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
S. Ascoli.<br />
Hamnen besöktes af 22 norska ångare <strong>och</strong> 1 svensk bark s<strong>om</strong> anlöpte<br />
för att reparera.<br />
A. Red<strong>de</strong>lien.<br />
Innehåll: Archangel (sid. 756), Belize (sid. 783), Guatemala (sid. 784), Lübeck (sid.<br />
777), Madrid (sid. 775), Nagasaki (sid. 784), Neapel (sid. 753), Port Louis (sid. 752), Port<br />
of Spain (sid. 782), San D<strong>om</strong>ingo (sid. 783), S:t Jamestown (sid. 783), S:t Johns (sid. 782),<br />
Stettin (sid. 737), Veracruz (sid. 781), Wellington (sid 784).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1889. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1889. N:o 14.<br />
Moskwa <strong>de</strong>n 6/18 mars 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Redogörelse<strong>år</strong>et har varit synnerligen lyckligt för Kysslands lian<strong>de</strong>l <strong>och</strong><br />
finanser. En riklig skörd, betydlig export <strong>och</strong> kloka finansiella åtgär<strong>de</strong>r samverka<strong>de</strong><br />
att med mera än 30 % höja <strong>de</strong>n ryska valutan, hvilken i februari<br />
<strong>1888</strong> stod oroväckan<strong>de</strong> lågt. Förtroen<strong>de</strong>t till <strong>de</strong>n ryska finansförvaltningen<br />
återvän<strong>de</strong> öfver allt, hvar<strong>om</strong> sista lånet på 125 mill. guldrubel tydligt bär<br />
vittne.<br />
Rysslands utförsel utgjor<strong>de</strong> för <strong>år</strong>ets första 11 måna<strong>de</strong>r rub. 700,846,000<br />
eller bortåt 170 mill. mera än un<strong>de</strong>r samma tid <strong>år</strong> 1887. Införseln un<strong>de</strong>r<br />
samma 11 måna<strong>de</strong>r uppgick till rub. 307,957,000 mot 309,954,000 <strong>år</strong>et förut.<br />
Exportöfverskottet intill <strong>de</strong>n 1 <strong>de</strong>c. <strong>1888</strong> var rub. 392,989,000.<br />
Af guld <strong>och</strong> silfver i mynt <strong>och</strong> stänger exportera<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r nämn<strong>de</strong> tid<br />
rub. 34,282,000 eller mer än dubbelt mot 1887, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att importen af<br />
samma metaller steg till rub. 30,168,000 eller <strong>om</strong>kring 25 mill. mera än<br />
<strong>år</strong> 1887.<br />
Utförseln för<strong>de</strong>la<strong>de</strong> sig sålunda i runda tal:<br />
Öfver europ. gränsen<br />
Öfver kaukas. gränsen<br />
<strong>och</strong> Svarta hafvet<br />
jan.—nov. jan.—nov.<br />
<strong>1888</strong> 1887 <strong>1888</strong> 1887<br />
Lifsme<strong>de</strong>l<br />
Råämnen <strong>och</strong><br />
rub. 442'6 mill. 321"2 mill. 6'5 mill. 7'5 mill.<br />
halffabrikat... B 201'— » 174'1 » 19'6 » 13'2 »<br />
Lefvan<strong>de</strong> djur » 12 - 1 » 111 5> 0'03 B 0'02 »<br />
Andra varor... » 177 B 12'1 B Vi i 0'8 B<br />
Förnämsta platsen i Rysslands utförsel intager spanmäl. Doraf gingo un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong> till utlan<strong>de</strong>t 479,502,061 pud eller <strong>om</strong>kr. 135 mill. pud mera<br />
än <strong>år</strong> 1887. Från <strong>de</strong> olika tulldistrikten utför<strong>de</strong>s följan<strong>de</strong> qvantiteter:<br />
1886 1887 <strong>1888</strong><br />
Archangelsk pud 1,490,941 1,923,256 3,431,633<br />
S:t Petersburg » 50,637,892 47,165,368 49,282,569<br />
Reval » 5,957,034 12,934,731 12,534,353<br />
Riga » 8.097,069 19,753,374 24,724,574<br />
Libau » 18,251,378 28,510,485 46.584,459<br />
Wirballen » 1,093,333 1,516,115 1^636,910<br />
Grajewo » 4,398,759 11,474.119 23,894,149<br />
Mlawa... ).• 3,963,536 6,908,883 13,810,125<br />
Neschawska B 1,681,514 1,232.076 2,120,366<br />
Sosnovice » 3,130,060 3,626,557 2,524,050<br />
Alexandrowo B 1,836,902 2,445,438 4.631,993<br />
Radsiwilowka » 2,189,300 1,663,400 1,087,688<br />
Wolotschisk » 1,168,667 1,862,003 2,522,221<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 50
786<br />
O<strong>de</strong>ssa pnd 62,291,344 92,109,085 109,955,955<br />
Sevastopol B 11,858,305 15,871,665 31,516,649<br />
Nicolajewsk » 14,563,325 31,620,195 47,441,385<br />
Berdiansk » 10,687,928 10,963,264 12,819,095<br />
Taganrog » 7,750,258 12,172,423 19,388,598<br />
Kostow vid Don ... » 17,805,411 32,548,931 64,365,396<br />
Poti » 7,256,005 5,559,099 3,614,612<br />
Batum » 2,431,493 2,120,996 1,556,977<br />
Baku » 24,008 68,417 58,904<br />
Total pud 238,564,462 344,049,880 479,502,661<br />
Exporten af sprit uppgick till endast 5,335,449 wedro mot 6,496,991<br />
aret förut. Minskningen faller hufvudsakligen på tulldistrikten Eeval, O<strong>de</strong>ssa,<br />
Slupezk <strong>och</strong> Mlawa, hvaremot Windau oeh Alexandrowo ha<strong>de</strong> större siffror än<br />
<strong>år</strong> 1887.<br />
Skör<strong>de</strong>utslaget var enligt finansministeriets rapporter för europeiska Kyssland<br />
med Polen följan<strong>de</strong>, i 1,000 tschetwert:<br />
1886 1887 <strong>1888</strong><br />
Kåg 111,000 125,000 122,000<br />
Hvete (höst-) 6,600 16,600 16.350<br />
» (v<strong>år</strong>-) 20,400 30,100 26^400<br />
Hafre 95,000 103.500 92,000<br />
Korn 22,400 28,200 23,600<br />
Hirs ... 10,750 8,750 7,920<br />
Bohvete 13,400 10,400 10,000<br />
Vexelkursen, hvilken, sås<strong>om</strong> förut nämndt, i februari <strong>1888</strong> nått sin lägsta<br />
punkt, rub. 125'25 för £ 10 pr 3 m. London, gick sedan tämligen stadigt<br />
upp <strong>och</strong> var i september rub. 92'25, i <strong>de</strong>cember rub. 94 - 50.<br />
Noteringarne på S:t Petersburgs börs voro un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et:<br />
London 10 £ Paris 100 fr. Berlin 100 mk<br />
lägst högst lägst högst lägst högst<br />
Januari 115'50 117'40 45'35 46-30 56·67 1/2 57'50<br />
Februari 117-55 125-25 46"35 50"— 57-60 61-50<br />
Mars 119 — 123'25 46"90 48"40 58-35 60-60<br />
April 120-— 122-05 47"25 48-10 58-75 60 —<br />
Maj 113-15 120-90 44-80 47-70 55"70 59-65<br />
Juni 104-— 114-— 41-25 45-— 51-30 56-—<br />
Juli 103-90 108-25 40-90 42"70 50"70 52-90<br />
Augusti 94 - 50 102'75 37 - 25 40'60 46-50 50'3O<br />
September 92"25 96-60 3640 37'96 45"40 47-45<br />
Oktober 92'70 96-— 36-40 37'55 45"45 47'05<br />
November 96"75 98'50 38'— 38'80 47'— 48-50<br />
December 94"25 98-10 37"05 38"75 46"] 5 48"25<br />
Halfimperialen vexla<strong>de</strong> mellan rub. 10 i februari oeh rub. 7'5 2 i oktober.<br />
För härvaran<strong>de</strong> fabrikanter är förbättringen i vexelkursen ingalunda välk<strong>om</strong>men,<br />
emedan <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>rlättar <strong>de</strong>n utländska konkurrensen oeh trycker prisen.<br />
Ett exempel <strong>de</strong>rpå lemna b<strong>om</strong>ulls- <strong>och</strong> garnbranscherna, hvari mycken liflighet<br />
råd<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r förra hälften af <strong>år</strong>et, så att äldre köpslut raskt expediera<strong>de</strong>s
787<br />
<strong>och</strong> nya ingingos på basis af ännu gällan<strong>de</strong> kurs. När kursförbättringen inträdt,<br />
blef <strong>de</strong>t stockning i affärerna, särskildt för metcol <strong>och</strong> garn, prisen sjönko<br />
<strong>och</strong> nästan ingenting kun<strong>de</strong> säljas. Messan i Nishny var gynsam för b<strong>om</strong>ullsvaror,<br />
men i oktober blef <strong>de</strong>t sämre <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r vintern var afsättningen mycket<br />
svag. Först sedan <strong>de</strong> större fabrikanterna beslutit sig för att sänka prisen med<br />
<strong>om</strong>kr. 12 % för metcol <strong>och</strong> 10 à 12 % för färdiga artiklar, k<strong>om</strong> <strong>de</strong>t mera<br />
lif i markna<strong>de</strong>n.<br />
I guvernementen Moskwa, Vladimir, Tver, Jaroslav <strong>och</strong> Rjäsan arbeta<br />
numera 7,000 mekaniska väfstolar <strong>och</strong> 2,600,000 spindlar. Flera stora eldsvådor<br />
förstör<strong>de</strong> dock un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista måna<strong>de</strong>rna 140,000 spindlar. Vid <strong>de</strong> flesta fabrikerna<br />
arbetas nu bå<strong>de</strong> dag <strong>och</strong> natt.<br />
Rangoon (Brit. Birma) <strong>de</strong>n 15 mars 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
N. Winkel.<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo 12 norska fartyg <strong>om</strong> 13,872 tons, <strong>de</strong>raf 2 med<br />
last. Alla afgingo med last till utrikes ort. Intet svenskt fartyg besökte distriktet.<br />
Den vigtigaste hän<strong>de</strong>lsen af allmänt intresse i Birma un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et var <strong>de</strong>n<br />
fortgåen<strong>de</strong> paeificeringen af <strong>de</strong>t nyligen annektera<strong>de</strong> Öfre Birma <strong>och</strong> <strong>de</strong> fredliga<br />
öfverensk<strong>om</strong>melserna med Shan-staterna.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> vidtogos åtgär<strong>de</strong>r för en ordnad skötsel af fea/ü-skogarne i<br />
Öfre Birma oeh regeringen inför<strong>de</strong> tull ad valorem för afverkningen i stället<br />
för <strong>de</strong> afgifter, s<strong>om</strong> förr erlagts i annan form un<strong>de</strong>r birmansk styrelse. Han<strong>de</strong>ln<br />
med teak vann i lifiighet mot <strong>år</strong>ets slut gen<strong>om</strong> större europeisk konsumtion<br />
<strong>och</strong> stigan<strong>de</strong> pris. I allt utför<strong>de</strong>s 19,596 kub.-fot. Un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> emotses en betydlig afverkning i Öfre Birma.<br />
Af ris var skör<strong>de</strong>n på grund af regnbrist icke stor, hvarför exporten till<br />
Europa blef sä mycket större <strong>från</strong> Saigun <strong>och</strong> Bangkok. Priset cargo stod i<br />
januari vid 5 sh. 3/4 d. P r owt f- °- b- oc ^ boll sig fast un<strong>de</strong>r hela skeppningsti<strong>de</strong>n.<br />
Exporten var inalles 591,927 tons mot 654,363 tons <strong>år</strong>et förut.<br />
Den vinst regeringen hemtar af rM&in-grufvorna ur fortfaran<strong>de</strong> obetydlig,<br />
hvarför <strong>de</strong> nu bortarren<strong>de</strong>rats mot en <strong>år</strong>lig afgift af 400,000 rupier <strong>och</strong> 30 %<br />
af alla funna stenar.<br />
Frakter vid skeppningar häri<strong>från</strong> afslutas alla i Europa, hvarför någon<br />
notering ej förek<strong>om</strong>mer hos oss. Ris har i öfvervägan<strong>de</strong> mängd gått med<br />
ångare.<br />
Införseln <strong>från</strong> Europa var mindre på grund af oroligheterna i Öfre Birma.<br />
Jernvägen <strong>från</strong> Rangoon till Mandalay, 386 miles, är nu öppnad.<br />
George Gordon.
788<br />
Honolulu (Havai) <strong>de</strong>n 1 april 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Vär<strong>de</strong>t af hela utförseln uppgick 1883 till doll. 11,903,398, utvisan<strong>de</strong><br />
mot förra <strong>år</strong>et en ökning af doll. 2,373,951. Införseln ha<strong>de</strong> ett vär<strong>de</strong> af<br />
doll. 4,540,887 eller doll. 402,953 mindre än <strong>år</strong> 1887. Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sättningen<br />
var liks<strong>om</strong> förut störst med Förenta staterna, öfver 92 %.<br />
De förnämsta exportartiklarne, i qvantiteter <strong>och</strong> vär<strong>de</strong>n, voro: socker 236<br />
mill. lbs, nära 11 mill. doll., ris 13 mill. lbs, 578,000 doll., hudar 24,500<br />
piculs, 85,900 doll., vidare bananer, ull, getskinn, talg <strong>och</strong> melass m. m.<br />
Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>t utförda sockret särskildt öfversteg föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets med doll.<br />
2,124,000.<br />
Den här hemmahöran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan utgjor<strong>de</strong>s af 61 fartyg <strong>om</strong> 15,406<br />
tons.<br />
Bland 247 här inklarera<strong>de</strong> fartyg <strong>om</strong> 220,216 tons märktes 164 amerikanska<br />
<strong>om</strong> 113,069 tons, 43 havaiska, 24 britiska, 8 tyska <strong>och</strong> 8 un<strong>de</strong>r andra<br />
flaggor. Af hela antalet utklarera<strong>de</strong>s till Förenta staterna 194 fartyg. 17<br />
amerikanska hvalfångare anlupo v<strong>år</strong>a öar.<br />
Invandringen hit utgjor<strong>de</strong>s af 2,850 japaneser, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att utvandringen<br />
<strong>om</strong>fatta<strong>de</strong> 365 portugiser <strong>och</strong> 502 andra främlingar.<br />
Affärsgången var i <strong>de</strong>t hela tillfredsställan<strong>de</strong>, ehuru importen väsentligt<br />
öfversteg behofvet <strong>och</strong> <strong>de</strong>talj<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n i vissa branscher ha<strong>de</strong> att kämpa med sv<strong>år</strong>igheter.<br />
Af bety<strong>de</strong>lse är anläggningen af en ny jernväg till Pearl River-hamnen,<br />
hvilken afståtts åt Förenta staterna, ehuru un<strong>de</strong>r havaisk flagga. Amerikanarne<br />
hafva ännu ej gjort stort bruk af <strong>de</strong>nna förmån, enär hamnen för<br />
att blifva duglig kräfver vidlyftiga arbeten, dock är <strong>de</strong>t antagligt att <strong>de</strong> efter<br />
Samoatvistens biläggan<strong>de</strong> göra allt för att försäkra sig <strong>om</strong> en god hamnplats<br />
hos oss. Något direkt behof af jernväg föreligger icke, emedan alla öarnes<br />
produkter med lätthet kunna föras sjöle<strong>de</strong>s till Honolulu, men <strong>de</strong>n k<strong>om</strong>mer med<br />
visshet att spela en vigtig roll för landtbruket i <strong>de</strong>t inre. Det är <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong><br />
att hoppas att portugiserna härigen<strong>om</strong> skola lockas att stanna qvar till nytta<br />
för kulturen på öarne. En mängd af <strong>de</strong>m håller emellertid på att flytta öfver<br />
till Kalifornien <strong>och</strong> Puget Sound. Endast en stadig kolonisation gen<strong>om</strong> européer<br />
är i stånd att lösa <strong>de</strong>n kinesiska frågan. Utvandringen häri<strong>från</strong> af inflytta<strong>de</strong><br />
hvita arbetare <strong>och</strong> handtverkare har varit synnerligen känbar för oss,<br />
<strong>och</strong> många egend<strong>om</strong>ar hafva <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> sjunkit i vär<strong>de</strong>, liks<strong>om</strong> importen <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong><br />
ansenligt minskats. Odlingen af sockerröret utbre<strong>de</strong>r sig un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> bästa<br />
förhållan<strong>de</strong>n, dock hotas hela <strong>de</strong>nna industri gen<strong>om</strong> amerikanarnes sträfvan att<br />
få sin tulltaxa ändrad. För närvaran<strong>de</strong> införes nämligen v<strong>år</strong>t socker tullfritt<br />
dit, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att andra län<strong>de</strong>r, sås<strong>om</strong> Mexiko <strong>och</strong> Cuba, erlägga tull med<br />
<strong>om</strong>kr. 2 1/2 cents pr lbs, <strong>och</strong> en ändring härutinnan skulle högst menligt inverka<br />
pä v<strong>år</strong> sockerhandtering. V<strong>år</strong> regering gör högst aktningsvärda bemödan<strong>de</strong>n<br />
för öarnes utveckling, <strong>och</strong> ehuru ett ganska starkt oppositionsparti finnes<br />
<strong>och</strong> åtskilliga förändringar kunna förutses vid <strong>de</strong> k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> valen, tor<strong>de</strong><br />
lan<strong>de</strong>ts utveckling dock blifva ostörd.<br />
H. W. Schmidt.
Bremen <strong>de</strong>n 31 januari 1889.<br />
789<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>).<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 44 svenska fartyg <strong>om</strong> 9,979 tons<br />
» andra län<strong>de</strong>r » » 13 » » B 5,371 B<br />
» » » i barlast 13 t> » » 2,459 »<br />
Till Sverige afgingo med last 36 B » B 9,224 »<br />
s> » » i barlast 16 » » » 4,604 »<br />
» Norge » med last I B B B 198 »<br />
B andra län<strong>de</strong>r B » 10 B B B 2,246 »<br />
» B » i barlast 11 B B B 2.367 B<br />
Frän Norge ank<strong>om</strong>mo med last 49 norska B B 15,196 B<br />
» Sverige B B 24 B B B 5,932 »<br />
B andra län<strong>de</strong>r « » 67 » B B 33,107 B<br />
» B B i barlast 33 B B B 13,052 B<br />
Till Norge afgingo med last 52 B B B 17,677 B<br />
B B B i barlast 27 B B B 8,383 B<br />
» Sverige » med last 3 B B B 506 B<br />
B B B i barlast 17 B B B 4,475 B<br />
B andra län<strong>de</strong>r » med last 13 » B B 7,517 B<br />
B » » i barlast 64 B B B 31,271 B<br />
Den vigtigaste tilldragelsen i Bremens <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförhållan<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et bildar<br />
anslutningen till <strong>de</strong>t tyska tull<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>t <strong>och</strong> <strong>de</strong>t samtidiga öppnan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n<br />
nya här anlagda frihamnen. Öfvergången till <strong>de</strong>t nya systemet har försiggått<br />
utan allt för stora rubbningar <strong>och</strong> man har redan ganska mycket vant sig <strong>de</strong>rvid,<br />
ehuru <strong>de</strong> oundvikliga formaliteterna vid behandlingen <strong>och</strong> skeppningen af<br />
<strong>de</strong> stora varumassorna ofta nog låta oss sakna <strong>de</strong>n gamla friheten.<br />
Nordtyska Lloyd har utvecklat sig än ytterligare <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss snabbångare<br />
hafva tagits i stort anspråk af passagerare bå<strong>de</strong> till oeh <strong>från</strong> New-York <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong> extra ångare, s<strong>om</strong> förra <strong>år</strong>et insattes i tra<strong>de</strong>n, skola åter upptaga sina resor.<br />
Två nya stora ångare, »Dres<strong>de</strong>ns <strong>och</strong> »MüuchenB, med platser för 2,000<br />
passagerare, äro sedan början af innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> sysselsatta i trafik pä Förenta<br />
staterna <strong>och</strong> La Platå, <strong>och</strong> i Stettin är en ny snabbångare, »Kaiser Wilhelm<br />
IIB, un<strong>de</strong>r byggnad för fart på Ostindien. Nordtyska Lloyds divi<strong>de</strong>nd för <strong>år</strong><br />
<strong>1888</strong> är, efter betydliga afskrifuingar <strong>och</strong> ansenlig afsättning till reservfon<strong>de</strong>n,<br />
faststäld till 12 %. Äfven andra här hemmahöran<strong>de</strong> ångbåtsbolag hafva att<br />
anteckna vackra resultat för <strong>år</strong>et, hvilket bl. a. gäller <strong>om</strong> <strong>de</strong> tankfartyg, s<strong>om</strong><br />
gått i petroleumsfart. Såväl i Bremerhafen s<strong>om</strong> i Nor<strong>de</strong>nhamm äro byggda<br />
stora cisterner för upptagan<strong>de</strong> af petroleum.<br />
Bland nya industriella anläggningar förtjenar nämnas ett jutespinneri <strong>och</strong><br />
väfveri helt nära frihamnen.<br />
Arbetet på regleriugen af Wesers nedra lopp har fortgått oeh hela vattenvägen<br />
upp till Bremen fått ett större djup.<br />
Anordningarne för stjelpning af stenkol vid lastningen af fartyg i frihamnen<br />
äro ännu icke afsluta<strong>de</strong>, hvarför också exporten af tyska kol ej hunnit<br />
längre än förut.
790<br />
Svenska ångaren »Mudir» har instält sina regelbundna turer mellan Stockholm<br />
<strong>och</strong> Bremen, men norska ångarne »Bremen» <strong>och</strong> »Kong Sigurd» hafva un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et upprätthållit sina veckoturer.<br />
Ett engelskt sällskap förbere<strong>de</strong>r en större hamnanläggning vid Nor<strong>de</strong>nhamm<br />
<strong>och</strong> har för<strong>de</strong>nskull trädt i un<strong>de</strong>rhandlingar med regeringen i Ol<strong>de</strong>nburg, men<br />
huru långt <strong>de</strong>ssa fortskridit är ännu ej bekant.<br />
Frakterna stego mot <strong>år</strong>ets slut betydligt <strong>och</strong> utgjor<strong>de</strong> för trälast <strong>från</strong><br />
Östersjön (Sverige, Ryssland <strong>och</strong> tyska hamnar) 45—50 mk <strong>och</strong> <strong>från</strong> Norge<br />
30—32 mk pr standard. Importen af trävaror hit var <strong>från</strong> Sverige 4,500,<br />
Norge 2,500, Ryssland 5,500 <strong>och</strong> tyska Östersjöhamnar 4,000 standards. Försäljningen<br />
sked<strong>de</strong> med lätthet <strong>och</strong> till lönan<strong>de</strong> pris <strong>och</strong> förrå<strong>de</strong>n vid <strong>år</strong>ets slut<br />
voro icke större än vanligt.<br />
I konsulatafgifter erla<strong>de</strong>s vid samtliga hamnar in<strong>om</strong> distriktet af svenska<br />
fartyg 1,328 mk <strong>och</strong> af norska 4,092 mk.<br />
Han<strong>de</strong>lsutbytet med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong><br />
siffror:<br />
Införsel fr. Sverige Utförsel till Sverige<br />
Närings- <strong>och</strong> njutningsme<strong>de</strong>l 8,903 mk 4,343,218 mk<br />
Råämnen 792,809 » 1,068,026 »<br />
Halffabrikat... _ 9,103 » 85,361 »<br />
Industriartiklar 27,177 » 61,105 »<br />
837,992 mk 5,557,710 mk<br />
De största posterna i införseln utgjor<strong>de</strong>s af trävaror 550,639 mk, gatsten<br />
200,776 mk, byggnadsmaterialier <strong>och</strong> granit 26,959 mk, tändstickor 10,255 mk,<br />
stångjern 9,103 mk, div. jernvarcr 8,946 mk, tungspat 9,540 mk, sill 6,000<br />
mk <strong>och</strong> papper 4,443 mk. I utförseln märktes tobak 2,329,869 mk, cigarrer<br />
59,236 mk, amerikanska stänglar 186,074 mk, vin 29,579 mk, byggnadsmaterialier<br />
38,079 mk, tyska stenkol <strong>och</strong> koks 22,227 mk, syror <strong>och</strong> kemikalier<br />
30,625 mk, gödningsämnen 10,124 mk, färgämnen 43,074 mk, ce<strong>de</strong>rträ 27,770<br />
mk, petroleum 646,979 mk, frö 24,865 mk, b<strong>om</strong>ull 145,316 mk, ull 27,393<br />
mk, jerntråd 78,482 mk, metallvaror (tyska) 17,115 mk.<br />
Införsel fr. Norge Utförsel till Norge<br />
Närings- <strong>och</strong> njutningsme<strong>de</strong>l 13,521 mk 2,601,817 mk<br />
Råämnen 654,696 » 295,479 »<br />
Halffabrikat » 3,529 »<br />
Industriartiklar _.._. 33,582 » 96,772 v<br />
701,799 mk 2,997,597 mk<br />
I införseln <strong>från</strong> Norge märktes byggnadsmaterialier <strong>och</strong> granit 51,868 mk,<br />
gatsten 14,248 mk, div. trävaror 540,079 mk, trän 47,625 mk, div. redskap<br />
24,888 mk; i utförseln kaffe 233,231 mk, ris 448,114 mk, tobak 1,755,323<br />
mk, cigarrer 51,131 mk, vin 17,720 mk, byggnadsmaterialier <strong>och</strong> tyska stenkol<br />
16,548 mk, pottaska o. d. 25,445 mk, kemikalier <strong>och</strong> syror 54,436 mk,<br />
korkbark 24,513 mk, petroleum 113,452 mk, ull 48,796 mk, jernvaror (tyska)<br />
47,811 mk.<br />
Herm. S. Ger<strong>de</strong>s.
O<strong>de</strong>ssa <strong>de</strong>n 27 februari 1889.<br />
791<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Intet svenskt fartyg besökte distriktet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et; <strong>de</strong>remot ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong><br />
främman<strong>de</strong> ort 70 norska fartyg, nämligen 3 <strong>om</strong> 4,121 tons i barlast <strong>och</strong> 67<br />
<strong>om</strong> 72,873 tons med last, af hvilka 8 <strong>om</strong> 8,833 tons afgingo med last till Norge,<br />
59 <strong>om</strong> 64,040 tons med last <strong>och</strong> 2 i barlast till andra län<strong>de</strong>r. 1 låg qvar<br />
till 1889.<br />
Skör<strong>de</strong>n i hela södra Kyssland <strong>och</strong> angränsan<strong>de</strong> distrikt blef ut<strong>om</strong>or<strong>de</strong>ntligt<br />
rik <strong>och</strong> öfverträffa<strong>de</strong> till <strong>och</strong> med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets, hvilken dock varit en<br />
af <strong>de</strong> bästa sedan länge. Utförseln antog till följd.<strong>de</strong>raf också ovanligt stora<br />
dimensioner. Från O<strong>de</strong>ssa exportera<strong>de</strong>s 12 1/2 mill. tschetwerts eller öfver 26<br />
niill. hl., <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta ehuru hamnen isbela<strong>de</strong>s redan i början af <strong>de</strong>cember, utan<br />
hvilket afbrott i <strong>sjöfart</strong>en antagligen exportsiffran hunnit till 14 mill. tschetwerts.<br />
Från Nikolajev utför<strong>de</strong>s 5 mill. tschetwerts. Vid <strong>år</strong>ets slut var förrå<strong>de</strong>t i<br />
O<strong>de</strong>ssa öfver 3 mill. tschetwerts, hvilka med januari 1889 öka<strong>de</strong>s till 4 mill.,<br />
samtidigt med att i Nikolajev lagra<strong>de</strong> 1 mill. Till <strong>de</strong>ssa förråd k<strong>om</strong>ma ytterligare<br />
<strong>de</strong> i hamnarne på Krim <strong>och</strong> vid Asovska sjön samt i magasinerna på<br />
jernvägsstationerna, hvilka kunna anslås till l 1 /, mill. tschetwerts, <strong>och</strong> ändå har<br />
med säkerhet 1 /3, i Bessarabien t. o. m. 2 /3 af skör<strong>de</strong>n hållits inne i afvaktan<br />
på stigan<strong>de</strong> pris, så att man utan öfverdrift kan säga att halfva skör<strong>de</strong>n är<br />
magasinerad. Jor<strong>de</strong>ns rika afkastning har emellertid i mindre grad k<strong>om</strong>mit<br />
odlaren till godo på grund af ändringen i rubelkursen, hvilken medför<strong>de</strong> låga<br />
pris för producenten, jämte <strong>de</strong>t att arbetskrafter måste betalas högre än förut<br />
<strong>och</strong> på många ställen sakna<strong>de</strong>s, så att landtbrukarne fingo mycket för<strong>de</strong>rfvadt.<br />
Om å andra sidan kursförhöjningen icke haft så sv<strong>år</strong>a följ<strong>de</strong>r för exporten,<br />
har <strong>de</strong>n emellertid ingalunda gagnat <strong>de</strong>nsamma. Skeppningarne företogos nämligen<br />
i förhoppning på en prisförhöjning <strong>och</strong> då <strong>de</strong>nna slog fel, tillskynda<strong>de</strong>s<br />
affärsmännen ganska känbara förluster. All<strong>de</strong>les oförutsedda fraktstegringar rubba<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>rjämte afskopparnes beräkningar i icke ringa grad.<br />
För alla importaffärer blef visserligen rubelns stigan<strong>de</strong> till stor båtnad,<br />
men å andra sidan voro v<strong>år</strong>a fabrikanter ej nöjda <strong>de</strong>rmed gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n sv<strong>år</strong>a<br />
konkurrensen <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t.<br />
Allt sammanlagdt, k<strong>om</strong>mer man till <strong>de</strong>t egend<strong>om</strong>liga resultatet att <strong>de</strong>n så<br />
ifrigt önska<strong>de</strong> förbättringen i lan<strong>de</strong>ts valuta gagnat hvarken jordbruket eller<br />
industrien. Den har illa belönat <strong>de</strong>t förra <strong>och</strong> paralyserat <strong>de</strong>n senare.<br />
Rob. Wilkins.
Leipzig <strong>de</strong>n 10 juli 1889.<br />
792<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Härvaran<strong>de</strong> banker <strong>och</strong> aktiebolag ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et: Allgemeine Deutsche<br />
Creditanstalt 10 %", Leipziger Bank 6'/3 %•> Leipziger Cassenverein 3 s /8 % i<br />
Leipziger Feuerversicherungsanstalt 720 mk på inbetalda 1,800 mk, Leipziger<br />
Immobiliengesellschaft 9 %, Leipziger Kammgarnsspinnerei 12 %, Leipziger<br />
Vereinsbierbraucrei 21 %, Leipziger Wollkämmerei 35 % o. s. v.<br />
K<strong>om</strong>petenta d<strong>om</strong>are öfverensstämma i att beteckna redogörelse<strong>år</strong>et sås<strong>om</strong><br />
bättre än <strong>de</strong>ss föregångare <strong>och</strong> säkert är att industrien på åtskilliga vigtiga<br />
<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n tog ökad fart. Detta är <strong>de</strong>sto mera förvånan<strong>de</strong> s<strong>om</strong> tecken ingalunda<br />
sakna<strong>de</strong>s till yttre rubbningar, på samma gång skör<strong>de</strong>utslaget i icke ringa mån<br />
inskränkte landtbefolkningens köplust. De farhågor, s<strong>om</strong> hystes för <strong>de</strong> menliga<br />
verkningarne af <strong>de</strong>n nya tull- <strong>och</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>spolitiken, synas ej heller vara berättiga<strong>de</strong>,<br />
äfven <strong>om</strong> helt naturligt åtskilliga olägenheter uppstått af <strong>de</strong>nsamma. I<br />
allmänhet kan man säga att klagan varit mindre än förut öfver arbetslöshet<br />
<strong>och</strong> tryckt dagspenning. Det ligger knappast någon öfverdrift i att säga att<br />
<strong>de</strong>t ekon<strong>om</strong>iska tillstån<strong>de</strong>t i Sachsen <strong>och</strong> hela Tyskland är bättre än i något<br />
annat europeiskt land.<br />
In<strong>om</strong> <strong>de</strong>n större industrien har visserligen en nedgång gjort sig märkbar<br />
sä till vida att fabrikernas antal minskats <strong>från</strong> 506 till 501, men antalet arbetare<br />
har <strong>de</strong>t oaktadt stigit <strong>från</strong> 19,453 till 19,951, bvilken sistnämnda siffra<br />
för<strong>de</strong>lar sig på 13,281 män <strong>och</strong> 6,670 qvinnor.<br />
Jernindustrien <strong>och</strong> metallindustrien i allmänhet utveckla<strong>de</strong> stor lifaktighet,<br />
hvilken i synnerhet framträd<strong>de</strong> hos verkstä<strong>de</strong>rna för ångmaskiner, metalltråd,<br />
transmissioner <strong>och</strong> arbetsmaskiner, så att arbete på öfvertid <strong>och</strong> äfven <strong>om</strong> nätterna<br />
blef nödvändigt.<br />
Den ansenliga kemiska industrien utvidga<strong>de</strong>s med en glycerinfabrik <strong>och</strong> en<br />
färgfabrik. Tillverkarne af etheriska oljor <strong>och</strong> essencer klaga<strong>de</strong> emellertid öfver<br />
sjunkan<strong>de</strong> pris på sina artiklar un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att sprit stäl<strong>de</strong> sig dyrare än<br />
förut.<br />
Textilindustrien i hela sin mångfald ha<strong>de</strong> ett gynsamt <strong>år</strong> <strong>och</strong> flere betydan<strong>de</strong><br />
utvidgningar förek<strong>om</strong>mo. Garfverierna ha<strong>de</strong> god <strong>och</strong> lönan<strong>de</strong> sysselsättning<br />
<strong>och</strong> ledo stund<strong>om</strong> brist på arbetskrafter. Gummifabrikanterna ha<strong>de</strong> också<br />
fullt upp att göra, men prisen voro icke tillfredsställan<strong>de</strong>. Un<strong>de</strong>r sista qvartalet<br />
ledo trämassefabrikerna af vattenbrist, hvilken <strong>om</strong>ständighet emellertid<br />
gjor<strong>de</strong> att inneliggan<strong>de</strong> lager funno ganska rask afsättning. In<strong>om</strong> sjelfva papperstillverkningen<br />
är <strong>de</strong>t i synnerhet <strong>de</strong> finare sorterna för tekniskt bruk s<strong>om</strong><br />
taga favör. Bokbin<strong>de</strong>riet drifves s<strong>om</strong> bekant i stor skala <strong>och</strong> på många ställen<br />
med ångkraft; en firma härstä<strong>de</strong>s nödga<strong>de</strong>s för att utvidga sin rörelse flytta<br />
sin fabrik ut<strong>om</strong> sta<strong>de</strong>n.<br />
Träförädlingen, s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fattar en mängd artiklar, ramar, parkettgolf, möbler<br />
o. s. v. fördubbla<strong>de</strong>, ja tredubbla<strong>de</strong> på vissa håll sin tillverkning. De polygrafiska<br />
yrkena ha<strong>de</strong> stigan<strong>de</strong> sysselsättning <strong>och</strong> två Leipzigerfirmor satte upp<br />
nya verkstä<strong>de</strong>r med ångkraft af 80 hästar.<br />
Arbetslönerna äro naturligtvis i hög grad vexlan<strong>de</strong> för <strong>de</strong> olika yrkena.<br />
Barn i skolål<strong>de</strong>rn förtjena <strong>från</strong> 3 till 8 l /a pf. i timmen, äldre intill 16 <strong>år</strong> <strong>och</strong>
793<br />
<strong>de</strong>röfver 5 till 20 pf., flickor i samma ål<strong>de</strong>r 4 till 16 pf. Vuxna qvinnor<br />
kunna hafva frän 6'/a till 25 pf.; äldre handarbeterskor i gen<strong>om</strong>snitt 10 pf.<br />
i timmen; vuxna manliga arbetare i fabrikerna nå till 15 à 28 pf., un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
att faekarbetare kunna förtjena intill 50 pf. <strong>och</strong> på ackord 65 pf. Arbetsti<strong>de</strong>n<br />
är i regel 10 à 11 timmar <strong>och</strong> nattarbetet försvinner allt mera.<br />
Utvandringen <strong>från</strong> Sachsen öfver Bremen, Hamburg, preussiska <strong>och</strong> ne<strong>de</strong>rländska<br />
hamnar uppgick un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 till 2,434 personer, <strong>de</strong>raf 1,464 män<br />
<strong>och</strong> 970 qvinnor. Flertalet tog vägen till Förenta staterna.<br />
Påskmessan för lä<strong>de</strong>r visa<strong>de</strong> måttlig tillförsel <strong>och</strong> då konsumtionen för<br />
militära ändamål var ganska betydlig, böllo sig prisen fasta med stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns<br />
för <strong>de</strong>rtill tjenliga artiklar; för öfriga lä<strong>de</strong>rsorter vexla<strong>de</strong> efterfrågan i<br />
hög grad. I verkliga stapelartiklar för messan var emellertid <strong>om</strong>sättningen rask<br />
<strong>och</strong> med få undantag voro köpen afsluta<strong>de</strong> redan andra dagen. Lä<strong>de</strong>rbörsen<br />
var besökt af 600 intressenter <strong>och</strong> visa<strong>de</strong> sig äfven <strong>de</strong>nna gång i hög grad<br />
uppfylla <strong>de</strong> förväntningar man gjort sig <strong>om</strong> en centralpunkt för Leipzigs lä<strong>de</strong>r<strong>han<strong>de</strong>l</strong>.<br />
Noteringarne voro exempelvis för tyskt rosslä<strong>de</strong>r prima pr pfund: på<br />
messan 160 à 175 pf., på börsen 190 à 200 pf.; för Buenos Ayres d:o prima:<br />
på messan 240 pf., på börsen 280 pf. Råa hudar notera<strong>de</strong>s: Uruguay <strong>och</strong><br />
Montevi<strong>de</strong>o salta<strong>de</strong> 48 — 52, Rio Gran<strong>de</strong> (ox-) 42—48, d:o (ko-) 44—48, Rio<br />
<strong>de</strong> Janeiro (ox-) 34—38, d:o (ko-) 36—40, lätta d:o 30 — 34, torra Buenos<br />
Ayres 70—90, d:o (ko-) 75—90, torra Rio Gran<strong>de</strong> 75—83, Guatemala, Angostura,<br />
Puerto Cabello 65 — 75, torra salta<strong>de</strong> Ceara 65—70 pf.<br />
För fabrikanterna af rock- <strong>och</strong> byxtyger (af b<strong>om</strong>ull <strong>och</strong> balfylle) stäl<strong>de</strong><br />
sig messan sär<strong>de</strong>les ogynsam, mest på grund <strong>de</strong>raf att tyska köpare i så ringa<br />
antal infunnit sig. Af nyheter förelågo mönster, hvilka röj<strong>de</strong> ovanliga sträfvan<strong>de</strong>n<br />
att hålla sig uppe i markna<strong>de</strong>n. I synnerhet gäl<strong>de</strong> <strong>de</strong>tta <strong>om</strong> efterhärmningen<br />
af »buekskin» såväl i väfda s<strong>om</strong> i tryckta mönster. Omsättningen var<br />
också synnerligen liflig <strong>de</strong> första dagarne <strong>och</strong> prisen höllo sig hela ti<strong>de</strong>n fasta.<br />
Lättare tyger för fruntimmersgar<strong>de</strong>roben ha<strong>de</strong> likale<strong>de</strong>s rask afsättning <strong>och</strong> förrå<strong>de</strong>n<br />
töm<strong>de</strong>s ganska snart bå<strong>de</strong> af härvaran<strong>de</strong> exportörer <strong>och</strong> utländingar. De<br />
sydtyska köparne visa<strong>de</strong> till en början mycken tillbakadragenhet, men ryckte<br />
sedan raskt in i markna<strong>de</strong>n bredvid grossisterna <strong>från</strong> Berlin <strong>och</strong> Breslau, åtminstone<br />
då <strong>de</strong>t gäl<strong>de</strong> finare qvaliteter. I kamgarnsbranschen är <strong>de</strong>t, att beklaga<br />
att fabrikanterna på vissa håll upprepat sitt gamla fel att producera billigt<br />
men dåligt.<br />
Trikåvaror togo ingen riktig favör i messan, hufvudsakligen emedan <strong>de</strong><br />
vanliga köparne hunnit förse sig med sina behof på andra håll i Tyskland, <strong>de</strong>r<br />
stora partier bortslumpa<strong>de</strong>s, hvartill k<strong>om</strong> att arbetsklassen, s<strong>om</strong> annars konsumerar<br />
i myckenhet gröfre artiklar af i fråga varan<strong>de</strong> slag, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n föregåen<strong>de</strong><br />
ti<strong>de</strong>n haft knappare existensvilkor <strong>och</strong> i följd <strong>de</strong>raf mindre köpkraft. Trots <strong>de</strong>n<br />
kalla v<strong>år</strong>en gjor<strong>de</strong>s goda affärer i kaitun; <strong>de</strong> flesta köpen i <strong>de</strong>nna artikel afslutas<br />
un<strong>de</strong>r do närmaste dagarne af messan.<br />
Den långvariga vintern ha<strong>de</strong>, sås<strong>om</strong> man kunnat vänta, stort inflytan<strong>de</strong> på<br />
pels- <strong>och</strong> skinnvaruaffärerna, dock visa<strong>de</strong> sig rubelkursen ganska hin<strong>de</strong>rlig för<br />
köpslut i större skala. Ganska betydliga förluster drabba<strong>de</strong> innehafvarne af<br />
hafsutter-, bäfver- <strong>och</strong> loskinn, hvilka redan förut stått i lågt pris, men nu<br />
sjönko ännu ytterligare.<br />
Michaelimessan för lä<strong>de</strong>r visa<strong>de</strong> förtroen<strong>de</strong>full stämning <strong>och</strong> tillförseln<br />
var i allmänhet riklig. Tyskt rosslä<strong>de</strong>r prima notera<strong>de</strong>s pr pfund: på messan<br />
160—175 pf., på börsen 195—210 pf.; Buenos Ayres prima: på messan 235<br />
pf., på börsen 280 pf. Råa hudar notera<strong>de</strong>s: Uruguay <strong>och</strong> Montevi<strong>de</strong>o salta<strong>de</strong>
794<br />
40 — 50, Rio Gran<strong>de</strong> (ox-) 40—46, d:o (ko-) 40 — 46, torra Buenos Ayres<br />
65—85, d:o (ko-) 70—90, torra Rio Gran<strong>de</strong> 70 — 80, Guatemala, Angostura,<br />
Puerto Cabello 60 — 70, torra salta<strong>de</strong> Ceara 62—68 pf.<br />
I klä<strong>de</strong>n <strong>och</strong> yllevaror antogo affärerna stor liflighet <strong>och</strong> fabrikanterna uttala<br />
allmänt sin tillfredsställelse med <strong>om</strong>sättningen. För rock- <strong>och</strong> byxtyger<br />
voro emellertid konjunkturerna på grund af <strong>de</strong>n föregåen<strong>de</strong> kalla s<strong>om</strong>maren<br />
skäligen klena <strong>och</strong> utländska köpare ha<strong>de</strong> alls icke infunnit sig. Endast <strong>de</strong><br />
vackraste <strong>och</strong> nyaste mönstren rönte efterfrågan för hösten. De flesta fabrikanterna<br />
reste också snart hem.<br />
Trikåaffärerna blcfvo ganska betydliga, dock är <strong>de</strong>t att beklaga att så<br />
stora massor un<strong>de</strong>rhaltig vara för<strong>de</strong>s i markna<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n sål<strong>de</strong>s efter vigt<br />
<strong>och</strong> för<strong>de</strong>rfva<strong>de</strong> <strong>de</strong>n solida <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n. Fantasiartiklar in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna bransch förek<strong>om</strong>mo<br />
endast i ringa mängd. Flanell i tryckta mönster ha<strong>de</strong> allt sedan v<strong>år</strong>en<br />
att glädja sig åt liflig efterfrågan <strong>och</strong> synes riktigt hafva k<strong>om</strong>mit i allmänhetens<br />
smak. Kamgarnstyger voro i synnerhet begärliga i h<strong>år</strong>dare qvaliteter <strong>och</strong><br />
randiga mönster. Nyheter i kaschmir för följan<strong>de</strong> v<strong>år</strong>säsong slogo mycket an<br />
<strong>och</strong> föranled<strong>de</strong> betydliga ordres.<br />
Pels<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n var un<strong>de</strong>r messan, liks<strong>om</strong> <strong>år</strong>en förut, temligen matt i början<br />
<strong>och</strong> körsnärerna k<strong>om</strong>mo blott i ringa antal, hvilket var att förutse, då så stora<br />
ansträngningar alltid göras un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren att gen<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sresan<strong>de</strong> tillgodose<br />
<strong>de</strong>ras behof. De judiska köpmännen <strong>från</strong> Ryssland k<strong>om</strong>ma sedvanligen sent<br />
hit på grund af sina samtidigt inträffan<strong>de</strong> högti<strong>de</strong>r, hvilket gör att messan i<br />
hithöran<strong>de</strong> artiklar alltid tager mera fart mot slutet.<br />
Julius Wilhelm Schmidt.<br />
Christchurch (Nya Zeeland) <strong>de</strong>n 2 april 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Trenne norska fartyg <strong>om</strong> 2,963 tons ank<strong>om</strong>mo i barlast <strong>och</strong> 2 af <strong>de</strong>m,<br />
<strong>om</strong> tillhopa 1,157 tons, afgingo med last till England. Intet svenskt fartyg<br />
besökte oss.<br />
Det tryck, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r flera <strong>år</strong> hvilat öfver v<strong>år</strong>t ekon<strong>om</strong>iska lif, synes vilja<br />
lemna plats åt bättre förhållan<strong>de</strong>n. Un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> ledo flere af <strong>de</strong> australiska<br />
kolonierna af sv<strong>år</strong> torka, hvarigen<strong>om</strong> hjordarne starkt <strong>de</strong>cimera<strong>de</strong>s <strong>och</strong> äfven<br />
skör<strong>de</strong>n mycket skada<strong>de</strong>s. På Nya Zeeland var <strong>de</strong>remot <strong>år</strong>et gynsamt i <strong>de</strong>tta<br />
hänseen<strong>de</strong>; skör<strong>de</strong>n blef riklig <strong>och</strong> välbergad <strong>och</strong> kun<strong>de</strong> afsättas till förmånligt<br />
pris, hvilket skapat en tillitsfull stämning in<strong>om</strong> alla samhällslager.<br />
F. E. Wright.
Pireus <strong>de</strong>n 22 februari 1889.<br />
795<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong> mod last 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 474 tous<br />
Till » afgiek J> 1 » » » 474 »<br />
Från » ank<strong>om</strong>mo » 5 norska » » 3.279 »<br />
» » » i barlast 4 T> » » 1.512 »<br />
Till » afgingo med last 8 > r> » 3,568 »<br />
» )> » i barlast I i ) » » 1,223 »<br />
I konsulatafgifter uppburos af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg tills. kr. 334'38,<br />
hvaraf tillföll konsuln kr. 206-05.<br />
Af qvarliggan<strong>de</strong> restlager af trävaror <strong>från</strong> 1887, <strong>om</strong>kr. 20,000 stycken<br />
af blanda<strong>de</strong> dimensioner, lycka<strong>de</strong>s jag un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et afyttra allt ut<strong>om</strong> 4,000 st.,<br />
hvilka skeppats sås<strong>om</strong> däckslast <strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> blifVit svärta<strong>de</strong> samt <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong><br />
voro af föga begärlig sort (2-tums). Afsättningen var emellertid icke lätt på<br />
grund af allt krångel ocb intriger <strong>från</strong> köpmännens sida, hvilka bundit sig vid<br />
kreditförsäljning till entreprenörerna, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att vi sälja endast kontant. I<br />
juli månad voro l"/4" °ch 1'/," slutsålda <strong>och</strong> ordres ingingo oupphörligt, så<br />
att jag skulle kunnat afsätta en hel skeppslast l 1/4 <strong>och</strong> 1'/, X 5 <strong>och</strong> 6, men<br />
tyvärr var lagret uttömdt <strong>och</strong> jag måste <strong>de</strong>rför tillgripa qvarliggan<strong>de</strong> vara <strong>från</strong><br />
1887, hvaribland funnos 9,000 st. 2-tums, af hvilka 2,500 st. gått s<strong>om</strong><br />
däckslast.<br />
I nov. <strong>1888</strong> mottog jag ännu en last af 29,000 st., hvaraf jag dock på<br />
grund af vinterns inbrott tills dato ej kunnat sälja mera än 3,000 st., så att<br />
jag f. n. har på lager, inberäknadt äldre förråd, <strong>om</strong>kr, 47,000 st. Vid ank<strong>om</strong>sten<br />
af nämnda last infuuno sig strax en <strong>de</strong>l köpmän, s<strong>om</strong> förklara<strong>de</strong> sig<br />
villiga att öfvertaga <strong>de</strong>nsamma <strong>och</strong> begär<strong>de</strong> att få se fakturan samt sluta<strong>de</strong> med<br />
att bjuda 25 % un<strong>de</strong>r, hvarpå jag af bröt alla un<strong>de</strong>rhandlingar <strong>och</strong> sål<strong>de</strong> redan<br />
nämnda 3,000 st. till enskilda. Uppreta<strong>de</strong> öfver sin misslycka<strong>de</strong> spekulation<br />
<strong>och</strong> då <strong>de</strong> icke kun<strong>de</strong> reda sig med <strong>de</strong>n trälast <strong>de</strong> fått <strong>från</strong> O.sterrike, beordra<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> nämn<strong>de</strong> herrarne ett parti svenskt virke <strong>från</strong> Marseille, hvilket också<br />
ank<strong>om</strong>, samt fun<strong>de</strong>ra nu på att taga en last direkt <strong>från</strong> Sverige. Af hvad jag<br />
anfört framg<strong>år</strong> att nordiskt virke lyckats k<strong>om</strong>ma in i v<strong>år</strong> marknad.<br />
Galatz <strong>de</strong>n 15 juui 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
M. N. Rodocanachi.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et på hamnarne Galatz, Braila<br />
<strong>och</strong> Sulina utvisar ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> främman<strong>de</strong> ort i barlast 11 norska ångare <strong>om</strong><br />
11,855 tons, samtliga afgångna med last, nämligen 2 <strong>om</strong> 1,703 tons till Norge<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> öfriga till främman<strong>de</strong> hamnar. Sulina besöktes <strong>de</strong>rjemte af norska
796<br />
ångarne »Nora» <strong>och</strong> »Gånger Rolf», af hvilka <strong>de</strong>n förstnämnda lasta<strong>de</strong> 643 t.<br />
vin i Kosjak (Serbien), <strong>de</strong>n senare 10,888 quarters korn i Ismail. Svenska<br />
flaggan var icke synlig hos oss un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et.<br />
Den totala rörelsen på Donaumynningarne uppgick till 1,771 fartyg <strong>om</strong><br />
1,332,907 tons, <strong>de</strong>ribland 823 britiska <strong>om</strong> 947,533 tons, 262 grekiska <strong>om</strong><br />
96,361 tons, 118 österrikiska <strong>om</strong> 83,242 tons <strong>och</strong> 368 turkiska <strong>om</strong> 67,467<br />
tons. Intet föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> kan uppvisa så hög totalsiffra s<strong>om</strong> <strong>år</strong>et <strong>1888</strong>. Den<br />
snabba stegringen har sin förklaring i <strong>de</strong>n ändra<strong>de</strong> exportväg lan<strong>de</strong>ts produkter<br />
sedan tvänne <strong>år</strong> tagit på grund af tullspärrningen åt österrikiska sidan. Af <strong>de</strong>n<br />
rika skör<strong>de</strong>n <strong>1888</strong> ligga nu i v<strong>år</strong>a magasin stora partier, hvilka k<strong>om</strong>ma att<br />
väga tungt i utförseln innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Från Sulina utför<strong>de</strong>s hufvudsakligen: hvete 4,018,078 quarters, råg<br />
1,098,747, majs 2,036,296, korn 1,429,981, hafre 271,384, bönor 77,764<br />
<strong>och</strong> oljefrö 237,035 quarters; plankor 4,117,103 stycken, rundt <strong>och</strong> fyrkantvirke<br />
51,270 kub.-m. <strong>och</strong> stäfver öfver 1 mill. st. Den ansenliga exporten af plankor<br />
förklaras <strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong> transitoskeppning <strong>från</strong> Österrike, <strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong> verksamheten<br />
hos sågverket i Galatz, s<strong>om</strong> återupptagit arbetet efter stor måttstock <strong>och</strong><br />
fått tullindringar för infördt rått timmer <strong>från</strong> Österrike. Af vin utför<strong>de</strong>s<br />
11,350 tons, mest till Frankrike. <strong>1888</strong> <strong>år</strong>s vinskörd var klen, men innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>s artar sig bättre. Utförseln af nötkreatur till Italien var rätt betydlig<br />
<strong>år</strong> 1887, men hämma<strong>de</strong>s sedan såväl dit s<strong>om</strong> till Österrike af <strong>de</strong> veterinära<br />
myndigheterna.<br />
I<br />
lådor.<br />
införseln till Sulina märkes kol 178,253 tons <strong>och</strong> petroleum 112,855<br />
Rumäniens hela <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sutbyte med främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r utgjor<strong>de</strong> i runda tal<br />
un<strong>de</strong>r perio<strong>de</strong>n 1883—87:<br />
Införsel Utförsel<br />
1883 mill. frcs 360 221<br />
1884 » 295 181<br />
1885 » 268 248<br />
1886 » 296 255<br />
1887 » 315 266<br />
De sedan 1886 böjda tullarne hafva alltså icke minskat införseln, men<br />
väl rubbat proportionen för åtskilliga län<strong>de</strong>r, så att t. ex. Österrikes införsel hit<br />
sjunkit <strong>från</strong> 123 mill. frcs <strong>år</strong> 1885 till 93 mill. är 1886 <strong>och</strong> 53 mill. 1887,<br />
medan Tyskland un<strong>de</strong>r samma trenne <strong>år</strong> hitsän<strong>de</strong> för resp. 41, 53 <strong>och</strong> 90 mill.<br />
frcs. Äfven i utförseln gör sig <strong>de</strong>nna riktning gällan<strong>de</strong>, så att då förstnämnda<br />
land <strong>år</strong> 1886 emottog rumänska produkter för 34 mill. <strong>och</strong> följan<strong>de</strong> <strong>år</strong> för<br />
endast 21 mill., öka<strong>de</strong>s exporten till Tyskland <strong>från</strong> 2 till 8 mill. frcs. Också<br />
med England är varuutbytet ansenligt <strong>och</strong> i stigan<strong>de</strong>. Un<strong>de</strong>r 1886 <strong>och</strong> 1887<br />
inför<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> för resp. 71 <strong>och</strong> 86 mill. samt utför<strong>de</strong>s dit för 116 <strong>och</strong> 154<br />
mill. frcs. Såviil med Tyskland s<strong>om</strong> med England utgå v<strong>år</strong>a <strong>han<strong>de</strong>l</strong>straktater<br />
<strong>år</strong> 1891.<br />
Regeringens tobaksmonopol har inbragt netto öfver 21 mill. frcs un<strong>de</strong>r<br />
1887—88.<br />
Jernvägarne hafva en sammanlagd längd af 2,405 km., hvaraf statens<br />
linier 2,181 km. <strong>och</strong> ett enskildt österrikiskt bolags 224 km., hvilka sistnämnda<br />
dock nu öfvertagits af staten mot ett ve<strong>de</strong>rlag pr <strong>år</strong> af bortåt 4 mill.<br />
frcs. Gen<strong>om</strong> öppnan<strong>de</strong>t af jernvägarne öfver Balkan till Konstantinopel har<br />
Rumänien skjutits på sidan <strong>om</strong> Europas stora väg till Orienten öfver Bukarest
797<br />
—Giurgevo—Rustschuk, <strong>och</strong> osäkert är <strong>om</strong> <strong>de</strong>tta skulle kunna i någon mån<br />
afbjelpas gen<strong>om</strong> bron öfver Donau vid Czernavoda <strong>och</strong> utvidgan<strong>de</strong>t af hamnen<br />
Constantza, hvilka arbeten i sig sjelfva äro ovissa på grund af <strong>de</strong> stora kostna<strong>de</strong>rna.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t lemnar intet öfrigt att önska.<br />
La Valetta (Malta) <strong>de</strong>n 18 mars 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>).<br />
Louis Mendl.<br />
Den svenska skeppsfarten på distriktet var ingen. Doremot ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong><br />
utrikes ort 80 norska ångare, <strong>de</strong>raf 67 <strong>om</strong> 71,811 tons med last <strong>och</strong> 13 <strong>om</strong><br />
11,153 tons i barlast; alla utklarera<strong>de</strong>s med last, nämligen till Norge 13 <strong>om</strong><br />
14,437 tons <strong>och</strong> till andra län<strong>de</strong>r 67 <strong>om</strong> 68,527 tons.<br />
Redogörelse<strong>år</strong>et erbjöd för öfrigt ingenting af vigt. Den kris hvari v<strong>år</strong><br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong> råkat fortfar ännu med alla sina tryckan<strong>de</strong> följ<strong>de</strong>r. Helsotillstån<strong>de</strong>t har<br />
emellertid varit godt <strong>och</strong> vi hafva sluppit <strong>de</strong>n besvärliga karantänen, hvilket<br />
så för<strong>de</strong>laktigt inverkat på skeppsfarten, att <strong>de</strong>nsamma höjer sig öfver föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>ets med 1.484 ångare <strong>om</strong> 1,823,111 tons <strong>och</strong> 467 seglare <strong>om</strong> 25,643<br />
tons. Den totala rörelsen i v<strong>år</strong> hamn un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> <strong>om</strong>fattar 4,341 ångare<br />
(<strong>de</strong>raf 3,640 engelska) <strong>om</strong> 5,134,098 tons <strong>och</strong> 1,512 seglare (<strong>de</strong>raf 936 engelska)<br />
<strong>om</strong> 118,530 tons. Den sä betydligt stegra<strong>de</strong> ångbåtsfarten har å sin<br />
sida framkallat en ansenlig import af kol, nämligen 589,071 tons mot 379,968<br />
tons <strong>år</strong> 1887. Frakterna vid kolskeppningen variera<strong>de</strong> mellan 6 <strong>och</strong> 9 sh.;<br />
salupriset stäl<strong>de</strong> sig f. o. b. pr ton vid 18 à 21 sh. för Cardiff <strong>och</strong> 17 à 20<br />
sh. för andra sorter.<br />
Skör<strong>de</strong>n var endast me<strong>de</strong>lmåttig <strong>och</strong> lofva<strong>de</strong> ej heller mycket för innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>, dock hafva rikliga regn nu aflägsnat alla farhågor. Båda potatisskördarne<br />
(en s<strong>om</strong>mar- <strong>och</strong> en vinter-) <strong>år</strong> <strong>1888</strong> gåfvo <strong>om</strong>kr. 9,000 tons, hvaraf<br />
intill <strong>år</strong>ets slut exporterats 7,000 tons, mesta<strong>de</strong>ls till Triest. Priset här på<br />
markna<strong>de</strong>n var med fritt emballage £ 4. 10 à S. 6. Införseln hit af potatis,<br />
mest <strong>från</strong> Belfast, uppgick till 8,000 tons, s<strong>om</strong> till större <strong>de</strong>len använ<strong>de</strong>s för<br />
utsä<strong>de</strong> <strong>och</strong> salubjöds till £ 3 à 6 pr ton.<br />
James Gollcher.
Smyrna <strong>de</strong>n 26 maj 1889.<br />
798<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Intet svenskt, men 2 norska fartyg <strong>om</strong> 1,345 tons besökte un<strong>de</strong>r aret<br />
härvaran<strong>de</strong> hamn. Sjöfarten i sin helhet utvisar ank<strong>om</strong>na 1,316 ångare <strong>och</strong><br />
282 seglare, tills. 1,598 fartyg <strong>om</strong> 1,587,265 tons, samt afgångna 1,299 ångare<br />
<strong>och</strong> 320 seglare, tills. 1,619 fartyg <strong>om</strong> 1,573,798 tons. Härtill k<strong>om</strong>mer<br />
<strong>de</strong>t stora antal smärre skutor <strong>och</strong> båtar, inalles 10,956 <strong>om</strong> 228,090 tons,<br />
un<strong>de</strong>r turkisk <strong>och</strong> grekisk flagga, hvilka <strong>från</strong> kustplatserna på Mindre Asien<br />
<strong>och</strong> Arkipelagen hitföra timmer, smör, b<strong>om</strong>ull, olja, potatis m. va. till ett vär<strong>de</strong><br />
af 3 1 /, mill. francs <strong>och</strong> afgä med last af manufakturgods, jern, socker, r<strong>om</strong>,<br />
ris m. m. i vär<strong>de</strong> af 3'8 5 mill. frcs. Anmärkningsvärdt är att nordamerikanska<br />
flaggan, s<strong>om</strong> förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> representera<strong>de</strong>s af 80 à 100 fartyg <strong>från</strong> New-York <strong>och</strong><br />
Boston, all<strong>de</strong>les försvunnit ur v<strong>år</strong>a vatten, så att <strong>de</strong>n stora skeppningen 2'/,<br />
mill. tons, s<strong>om</strong> förr gick direkt, nu sker via England.<br />
Importen un<strong>de</strong>r <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>år</strong>et mars <strong>1888</strong>—febr. 1889 utgjor<strong>de</strong> <strong>om</strong>kr. 78 3 /4<br />
mill. frcs, hvari dock icke inräknats vär<strong>de</strong>t af jernvägsmateriel. Tobak <strong>och</strong> cigarrer<br />
synas icke mera i importlistorna, all<strong>de</strong>nstund regeringen <strong>de</strong>rpå har monopol.<br />
Frän Sverige inför<strong>de</strong>s 956 tons jern i engelska <strong>och</strong> holländska ångare.<br />
Utförseln un<strong>de</strong>r samma tid uppgick i allt till <strong>om</strong>kr. 106'/! mill. frcs,<br />
hvarvid emellertid ej inedtagits i räkningen <strong>de</strong> betydan<strong>de</strong> mäng<strong>de</strong>r russin, s<strong>om</strong><br />
sålts i Smyrna, men utförts öfver Chesmé, Alazzata <strong>och</strong> andra platser. Till<br />
Sverige skeppa<strong>de</strong>s bl. a.: Stockholm 20 balar mattor, Gröteborg 150 fat olivolja<br />
<strong>och</strong> 103 balar b<strong>om</strong>ull. Utförseln till Europa <strong>och</strong> Amerika utgöres i allmänhet<br />
af konfityrer <strong>och</strong> frukter. En all<strong>de</strong>les ny artikel i v<strong>år</strong> marknad är<br />
»poudre <strong>de</strong> chéne», s<strong>om</strong> fås af en liten buske i Mindre Asiens bergstrakter.<br />
Frukten benämnes på lan<strong>de</strong>ts språk »Sal<strong>om</strong>oäpplen» <strong>och</strong> ser ut s<strong>om</strong> ett litet<br />
rödt äpple, hvilket innehåller ett gummiartadt ämne. För att minska <strong>de</strong>ss<br />
volym vid försändningar sön<strong>de</strong>rmaler man <strong>de</strong>n vanligen. Garfvarne i Smyrna<br />
använda <strong>de</strong>nsamma i stället lör valonea; priset är 10 frcs pr qvintal. Exporten<br />
häraf har sedan någon tid pågått till England, Tyskland <strong>och</strong> Ryssland <strong>och</strong> lemnat<br />
god behållning, men skör<strong>de</strong>n har hittills varit så pass ringa att man knappast<br />
kan hålla varan stadigt i markna<strong>de</strong>n.<br />
Hvad s<strong>om</strong> mycket oför<strong>de</strong>laktigt inverkat på utförseln var <strong>de</strong> höga frakterna,<br />
hvilka hindra<strong>de</strong> många skeppningar <strong>och</strong> tillskynda<strong>de</strong> v<strong>år</strong>a köpmän stora<br />
förluster.<br />
F. W. Spiegelthal.
Calcutta.<br />
799<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
1 svenskt <strong>och</strong> 4 norska fartyg, alla af ringa drägtighet, ankorumo till distriktet<br />
i barlast frän Godahopps-ud<strong>de</strong>n <strong>och</strong> Port Natal, samt afgingo med last<br />
till förut uppgjorda frakter. De höga hamnumgäl<strong>de</strong>rna i River Hooghly göra<br />
härvaran<strong>de</strong> skeppsrörelse nästan till ett monopol för do lastdryga fartyg, s<strong>om</strong><br />
tillhöra britiske enskil<strong>de</strong> eller k<strong>om</strong>panier <strong>och</strong> gå med regelbundna turer häremellan<br />
<strong>och</strong> Europa, vanligen via England; dock märker man allt mera ett<br />
sträfvan<strong>de</strong> hos flere kontinentala län<strong>de</strong>r att ändra <strong>de</strong>tta <strong>och</strong> sätta egna skepp i<br />
direkt tra<strong>de</strong>. Sålunda ha<strong>de</strong> Frankrike un<strong>de</strong>r många <strong>år</strong> direkt ångbåtsförbin<strong>de</strong>lse<br />
mellan Marseille <strong>och</strong> Calcutta, Österrikiska Lloyd en linie <strong>från</strong> Triest, <strong>de</strong>t italienska<br />
sällskapet Rubattino-Fiorio en annan <strong>från</strong> Genua, numera riktad åt B<strong>om</strong>bay,<br />
<strong>och</strong> nu talar man med bestämdhet <strong>om</strong> en tysk linie <strong>från</strong> Bremen <strong>och</strong><br />
Hamburg, särskildt afsedd för transport af jute, hvaraf <strong>de</strong>n i Tyskland uppbl<strong>om</strong>stran<strong>de</strong><br />
industrien konsumerar öfrer 100,000 tons <strong>om</strong> <strong>år</strong>et. Direkta laddningar<br />
jute hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utförts äfven till Boulogne, Barcelona <strong>och</strong> andra hamnar.<br />
Frakterna un<strong>de</strong>rgingo en ansenlig höjning, ehuru af öfvergåen<strong>de</strong> beskaffenhet.<br />
Af vissa alster sträfva<strong>de</strong> man att föra skör<strong>de</strong>n hastigare än vanligt i<br />
markna<strong>de</strong>n, hvarigen<strong>om</strong> stor efterfrågan på tonnage uppstod. Den vanliga frakten<br />
till London <strong>och</strong> andra hamnar, 30 sh. pr ton, steg i oktober—november<br />
till <strong>de</strong>t dubbla, men gick sedan ner till sin förra ståndpunkt.<br />
Om <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lserna mellan <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena <strong>och</strong> Calcutta egas<br />
inga uppgifter, emedan allt gods <strong>om</strong>skeppas i England <strong>och</strong> tullmyndigheterna<br />
icke efterforska ursprungsorten för transitogods. Jag tror emellertid att betydliga<br />
qvantiteter jern, stål, tjära <strong>och</strong> tändstickor hit införas, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att häri<strong>från</strong><br />
afskeppas hudar, indigo m. m. Någon direkt förbin<strong>de</strong>lse tor<strong>de</strong> dock icke<br />
med för<strong>de</strong>l kunna etableras, <strong>om</strong> icke fraktslut <strong>om</strong> full returlast till Europa kan<br />
träffas. Tyskarne hafva då <strong>och</strong> då hitfort smärre laster af skandinaviskt timmer,<br />
hvilket här funnit villiga köpare.<br />
Af <strong>de</strong>n nya lagen <strong>om</strong> varumärken, »Indian merchandise mark aer», har<br />
jag tidigare haft äran öfversända exemplar till ledning för industriidkare.<br />
Skör<strong>de</strong>n har utfallit ordinärt i Bengalen. En tid såg <strong>de</strong>t ut s<strong>om</strong> <strong>om</strong><br />
torkan skulle anställa mycken skada, men <strong>de</strong>rpa följan<strong>de</strong> rikliga rego godtgjor<strong>de</strong><br />
allt.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t har varit godt.<br />
Singapore <strong>de</strong>n 10 maj 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Till utrikes ort afgick med last 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 692 tons<br />
Från f> ank<strong>om</strong>mo » 8 norska » » 9.045 »<br />
B » » i barlast 2 » » » 1.290 v<br />
Till » afgingo med last o » » » 1.923 »<br />
y> » )> i barlast 8 » » » 9,645 »<br />
Dessut<strong>om</strong> anlöptes hamnen af 13 norska fartyg för att intaga koi.
800<br />
Införseln af svenska tändstickor uppgick un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till 5,800 kistor <strong>och</strong><br />
efterfrågan har ständigt varit i stigan<strong>de</strong>, trots konkurrensen med japanskt fabrikat,<br />
hvaraf kinesiska köpmän hit inför<strong>de</strong> 11,500 kistor. Vid slutet af <strong>år</strong>et<br />
var förrå<strong>de</strong>t af svensk vara reduceradt till 1,880 kistor. Priset är emellertid<br />
icke i lika grad tillfredsställan<strong>de</strong>, men goda märken betinga dock 38 à 40 cents<br />
pr gross, med 3 % pr kontant, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att japanska tändstickor säljas för<br />
24 à 28 cents <strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> trycka priset på <strong>de</strong> svenska.<br />
Svenskt jern <strong>och</strong> stål äro utträngda af billigare sorter.<br />
Importen af svensk tjära uppgifves till 670 casks, hvilka i markna<strong>de</strong>n betinga<strong>de</strong><br />
8 à 9V, doll.; förrå<strong>de</strong>t är nu större än eljest.<br />
Min uppmärksamhet har varit riktad på möjligen förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> falska<br />
varumärken, men <strong>de</strong>ss bättre har jag ingenting att <strong>de</strong>r<strong>om</strong> inberätta, <strong>om</strong> jag<br />
undantager att japanska tändstickor, då <strong>de</strong> först för<strong>de</strong>s i markna<strong>de</strong>n, stund<strong>om</strong><br />
voro försedda med etiketter liknan<strong>de</strong> <strong>de</strong> svenska, hvilket missbruk likväl all<strong>de</strong>les<br />
upphört med »Merchandise Marks Aet».<br />
Någon direkt utförsel till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena förek<strong>om</strong> icke.<br />
Frakterna notera<strong>de</strong>s:<br />
Till London med seglare:<br />
Terra japonica <strong>och</strong> sag<strong>om</strong>jöl 30 sh. pr 20 cwts<br />
Peppar <strong>och</strong> kopra 35 » » 12 »<br />
Hudar 37 » 6 d. pr 10 cwts.<br />
Rotting<br />
Med ångare:<br />
- 35 » pr 7 cwts<br />
Terra japonica <strong>och</strong> sag<strong>om</strong>jöl 40 sh. pr 20 cwts<br />
Sago- <strong>och</strong> tapiokagryn 40 » »18 J><br />
»FlakeB-tapioka 40 j » 14 »<br />
Kopra -.. 42 sh. 6 d. à 45 sh. pr 12 cwts<br />
Peppar d:o d:o<br />
Hudar 45 sh. pr 10 cwts<br />
Guttaperka d:o » 12 »<br />
Rotting.. 37 sh. 6 d. pr 7 cwts<br />
Till Liverpool, dit exporten är jemförelsevis obetydlig, voro noteringarna<br />
ungefär <strong>de</strong>samma. Stora laddningar gå <strong>de</strong>remot till Genua, Marseille, Havre,<br />
Hamburg <strong>och</strong> Bremen med ångare, liks<strong>om</strong> till New-York <strong>och</strong> Boston med seglare.<br />
Kustfarten var föga betydan<strong>de</strong>: 7 seglare med timmer på Hongkong<br />
(doll. 6" 15 à 6 - 9 0 pr reg.-ton), på Shanghai (doll. 9), på Mauritius (rup. 20<br />
a 25 pr 50 fat), kol <strong>från</strong> Muara till Freemantle (22 sh. 6 d. pr ton); samt<br />
13 ångare till Hongkong, hufvudsakligen för att lasta ris i Saigun (19 à 23<br />
cents pr pikul).<br />
Kursen fluktuera<strong>de</strong> betydligt:<br />
Högst Lägst Vid <strong>år</strong>ets slut<br />
Bankvexlar på London, 4 m 3 sh. 2 1 /, d. 3 sh. 1/, d. 3 sh. I 1 /, d.<br />
Sovereigns doll. 6'65 6'25 6'60<br />
Vexlar på Paris frcs 39 8 375 3"88<br />
» » Calcutta rup. 227 % 220 3 /, % 224'/4 %<br />
> » Java ...._ guild. 191 % 180 % 186 %<br />
J. R. Cuthbertson.
801<br />
A<strong>de</strong>lai<strong>de</strong> (Södra Australien) <strong>de</strong>n 7 maj 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 4 svenska fartyg <strong>om</strong> 3,232 tons<br />
» andra län<strong>de</strong>r » » 2 » » » 1,418 »<br />
Till » afgingo » 3 » » » 2,432 »<br />
» » B i barlast 1 » s> » 661 »<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 2 norska » »1,372 »<br />
» Sverige » » 4 » » » 2,848 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » » 6 » » » 2,253 »<br />
» » » i barlast 1 » » » 266 »<br />
Till » » med last 10 » » » 4,910 »<br />
» » » i barlast 1 » » » 644 »<br />
Import. Till <strong>de</strong> olika hamnarne in<strong>om</strong> distriktet anlän<strong>de</strong> 12 af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
<strong>rikenas</strong> fartyg direkt <strong>från</strong> hemlan<strong>de</strong>n med last, hufvudsakligen sågadt trä.<br />
I början af <strong>år</strong>et råd<strong>de</strong> så stor efterfrågan på timmer, i synnerhet för silfvergmfvorna<br />
vid Broken Hill, att flere betydliga konsignationer af Östersjövara<br />
skeppa<strong>de</strong>s pr ångare öfver London, men sedan ank<strong>om</strong>mo äfven med seglare betydliga<br />
laddningar, hvarigen<strong>om</strong> markna<strong>de</strong>n öfverfyldcs <strong>och</strong> prisen nedgingo. 7<br />
fartyg <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena nödga<strong>de</strong>s föra sin last till Melbourne. Noteringarne<br />
voro för röda 9X3 plankor 4Y4, hvita d:o 3 1 /,, d. pr fot; brä<strong>de</strong>r betinga<strong>de</strong><br />
pr 100 löpan<strong>de</strong> fot: l'/8" 9 à 12 sh., 7 /a" 6 sh. 6 d. à 8 sh. 6 d.,<br />
3/4" 5 sh. 6 d. à 7 sh., 1/»" 4 sh. à 5 sh. 6 d.; weather boards 4 sh. à<br />
5 sh. 9 d.<br />
Från Sverige <strong>och</strong> Norge inför<strong>de</strong>s indirekt öfver London <strong>och</strong> Antwerpen<br />
öl, mjölk, tändstickor, fisk <strong>och</strong> trä.<br />
Den export häri<strong>från</strong>, s<strong>om</strong> sysselsatte <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg, var hvete<br />
<strong>och</strong> mjöl, hvaraf utskeppa<strong>de</strong>s dubbelt så mycket s<strong>om</strong> <strong>år</strong>et förut, nämligen hvete<br />
237,547 tons <strong>och</strong> mjöl 79,244 tons. Häraf gingo till <strong>de</strong> australasiatiska kolonierna<br />
<strong>och</strong> Sydafrika 117,000 tons samt till Europa 200,000 tons.<br />
Arets skörd var relativt knapp. 2 mill. acres i kultur gäfvo i gen<strong>om</strong>snitt<br />
pr acre blott 3 bushels eller sammanlagdt 6,187,000 bushels, hvaraf här konsumeras<br />
3'/j mill. bushels <strong>och</strong> såle<strong>de</strong>s mindre än hälften kan utföras. Tager<br />
man <strong>de</strong>rvid i betraktan<strong>de</strong> att <strong>de</strong> australasiatiska kolonierna oeh Sydafrika bli<br />
afnämare af <strong>om</strong>kr. 110,000 tons, så återstå för skeppning till Europa endast<br />
30,000 tons, äfven <strong>om</strong> ett restlager <strong>från</strong> förra <strong>år</strong>et af 140,000 tons medräknas.<br />
Utsigterna till hemfrakter häri<strong>från</strong> bli såle<strong>de</strong>s ytterst klena.<br />
Det allmänna ekon<strong>om</strong>iska tillstån<strong>de</strong>t in<strong>om</strong> kolonien var ingalunda <strong>de</strong>t bästa<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong>, ty lan<strong>de</strong>t led af sträng torka <strong>och</strong> <strong>de</strong>n felslagna skör<strong>de</strong>n inverka<strong>de</strong><br />
hämman<strong>de</strong> på all rörelse i kolonien. Innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> börja<strong>de</strong> med starka<br />
regnfall, hvilka till <strong>och</strong> med åstadk<strong>om</strong>mo öfversvämningar, men på samma gång<br />
öppnat utsigter till en god <strong>år</strong>sväxt.<br />
V<strong>år</strong>a koppargrufvor skörda<strong>de</strong> stor vinst af <strong>de</strong>n plötsliga prisstegringen, men<br />
sedan kopparsyndikatet i Paris ramlat, b af va utsigterna blifvit så mycket sämre.<br />
A. von Treuer.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 51
802<br />
Papeiti (Tahiti) <strong>de</strong>n 8 januari 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Bet allmänna ekon<strong>om</strong>iska läget är fortfaran<strong>de</strong> föga tillfredsställan<strong>de</strong>, <strong>om</strong><br />
än vissa tecken till förbättring visat sig. På »öame un<strong>de</strong>r vin<strong>de</strong>n», s<strong>om</strong> fransmännen<br />
annekterat i mars, äro förhållan<strong>de</strong>na i hög grad oordna<strong>de</strong> <strong>och</strong> all rörelse<br />
ligger <strong>de</strong>r nere. På Baiatea, Huahine <strong>och</strong> Bora-Bora svajar visserligen<br />
franska flaggan öfver <strong>de</strong> resp. regcnternas palats, soldater gå på vakt <strong>och</strong> i<br />
hamnarne ligga franska krigsfartyg, allt för att upprätthålla ordningen, hvilken<br />
likväl lemnar allt öfrigt att önska.<br />
Y<strong>år</strong> vigtigaste artikel kopra stod sär<strong>de</strong>les ogynsamt på <strong>de</strong>n europeiska<br />
markna<strong>de</strong>n, 13 à 14 £ pr ton. B<strong>om</strong>ull har i Europa rönt bättre emottagan<strong>de</strong>,<br />
men tyvärr befinner sig odlingen i tillbakagåen<strong>de</strong>. Det premiesystem,<br />
s<strong>om</strong> skulle upphjelpa <strong>de</strong>nsamma, har enligt officiella berättelser nog lockat till<br />
plantering i rätt stor skala, men skör<strong>de</strong>n har knappast öfverstigit 25 tons.<br />
SocÅer-odlingen har otvifvelaktigt haft nytta af skyddstullen, 25 cents pr kg.,<br />
men <strong>de</strong>t oaktadt har produktionen på grund af sv<strong>år</strong>a arbetsförhållan<strong>de</strong>n gått<br />
tillbaka. Utförseln af perlemor har ökats betydligt, sedan smuggleriet upphört.<br />
Priset i Europa var ganska uppmuntran<strong>de</strong>.<br />
Hela v<strong>år</strong> utförsel ha<strong>de</strong> ett vär<strong>de</strong> af kr. 1,437,916, hvari ingick kopra<br />
med 605,740 kr., perlemor med 481,819 kr. <strong>och</strong> b<strong>om</strong>ull med 155,453 kr.<br />
1 fartyg <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, »Gyda» (658 tons), utklarera<strong>de</strong>s häri<strong>från</strong><br />
med guano.<br />
H. F. Jörss.<br />
Akyab (prov. Aracan) <strong>de</strong>n 23 augusti 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Till hamnen ank<strong>om</strong>mo 8 norska fartyg <strong>om</strong> 9,024 tons, <strong>de</strong>raf endast 1 med<br />
last (kol). Alla afgingo till Europa med ris, inalles 13,520 tons. Svenska<br />
flaggan var icke synlig här.<br />
V<strong>år</strong> förnämsta <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sartikel är sås<strong>om</strong> förut ris, hvaraf utför<strong>de</strong>s till Europa<br />
138,168 tons <strong>och</strong> till indiska hamnar 26,317 tons. Priset var i gen<strong>om</strong>snitt<br />
3 sh. 6 d. pr cwt f. o. b. I frakt erhöllo ångare £ 1. 16, seglare £<br />
1. 11, »open charter».<br />
Ingen direkt <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lse eg<strong>de</strong> rum med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena.<br />
G. W. White.
Manilla <strong>de</strong>n 27 februari 1889.<br />
803<br />
(.Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg hitk<strong>om</strong>mo endast 2 norska. Till en <strong>de</strong>l<br />
kan <strong>de</strong>tta förklaras gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> i grannhamnarne erbjudna höga frakter, men äfven<br />
andra flaggor voro sparsamt representera<strong>de</strong>, ut<strong>om</strong> <strong>de</strong>n engelska, hvilken<br />
tyckes undantränga <strong>de</strong> öfriga.<br />
Hela ögruppens införsel un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> uppgick i vär<strong>de</strong> till doll. 21,201,479<br />
<strong>och</strong> utförseln till doll. 27,760,447, hvaraf pà Manilla k<strong>om</strong>mo resp. dollars<br />
16,487,487 <strong>och</strong> 20,950,365. Öfriga hamnar äro Sual, Legaspi <strong>och</strong> några andra,<br />
öppna för <strong>han<strong>de</strong>l</strong>, samt Marianas <strong>och</strong> Carolinas, <strong>de</strong>r inga tullmyndigheter<br />
finnas. För resten är <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n i <strong>de</strong>ssa farvatten obetydlig. Hela <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen<br />
var visserligen <strong>år</strong> <strong>1888</strong> något större än <strong>år</strong>en förut, men <strong>de</strong>t allmänna<br />
ekon<strong>om</strong>iska tillstån<strong>de</strong>t har ingalunda förbättrats <strong>och</strong> regeringen pålägger<br />
likväl ständigt allt drygare skatter.<br />
Af socker exportera<strong>de</strong>s 1"6 niill. pikuls (à kg. 63'262) <strong>från</strong> Manilla <strong>och</strong><br />
ungefär lika mycket <strong>från</strong> Cebu <strong>och</strong> Ilo-Ilo. Prisen stäl<strong>de</strong> sig dock låga, ehuru<br />
kanske något bättre för <strong>de</strong> sydliga provinserna. Dessa hafva också mindre<br />
hemsökts af boskapspesten, men i stället lidit af härjningar <strong>och</strong> röfverier, hvilka<br />
pågå liks<strong>om</strong> förr, <strong>om</strong> än mindre öppet. Bristen på dragare gör att på många<br />
ställen marken icke kan nöjaktigt bearbetas <strong>och</strong> produkterna icke transporteras,<br />
hvarför också i <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t socker, ris m. m. utbju<strong>de</strong>s till hälften af <strong>de</strong><br />
i Manilla gällan<strong>de</strong> pris utan att finna köpare.<br />
Odlingen af hampa bildar en ljusare punkt på <strong>de</strong>n mörka taflan, åtminstone<br />
i några provinser, <strong>och</strong> priset har stigit till <strong>de</strong>t dubbla. Utförseln var<br />
1,320,000 pikuls.<br />
Regeringen uppmanar till odling af b<strong>om</strong>ull, men <strong>de</strong>t är att befara att <strong>de</strong><br />
usla transportförhållan<strong>de</strong>na <strong>och</strong> dyra frakter skola göra alla försök <strong>om</strong> intet.<br />
Deremot erbjuda öarne utmärkta naturliga vilkor för kaffe, hvilket fås af<br />
god qvalitet, närmast lik Java, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t behöf<strong>de</strong>s endast en or<strong>de</strong>ntlig polis <strong>och</strong><br />
allmän säkerhet för att sätta lif i <strong>de</strong>nna lönan<strong>de</strong> handtering, hvilken t. o. m.<br />
är att föredraga framför Åajwp-odlingen, s<strong>om</strong> är mera mödosam <strong>och</strong> äfven skadlig<br />
för helsan. Utförseln af kaffe eg<strong>de</strong> rum endast <strong>från</strong> Manilla <strong>och</strong> uppgick<br />
till <strong>om</strong>kr. 107,000 pikuls, mot 80,000 pikuls 1887. Större <strong>de</strong>len gick till<br />
Spanien.<br />
Utförseln af cigarrer visar ännu ganska höga siffror, nämligen 110 mill.<br />
<strong>år</strong> <strong>1888</strong>, ehuru <strong>de</strong> bästa <strong>år</strong>en kun<strong>de</strong> uppvisa ända till 150 mill. Minskningen<br />
är hufvudsakligen att tillskrifva fabrikanternas sträfvan att sälja billigt äfven<br />
med vacker inpackning <strong>och</strong> fina etiketter, hvarigen<strong>om</strong> mycken un<strong>de</strong>rhaltig vara<br />
föres i markna<strong>de</strong>n. Detta un<strong>de</strong>rlättas tyvärr också af <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten att<br />
vissa simpla tobakssorter hafva bättre utseen<strong>de</strong> än <strong>de</strong> verkligt fina <strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong><br />
bragt <strong>de</strong>ssa i misskredit. De höga tullar, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> konsumeran<strong>de</strong> län<strong>de</strong>rna<br />
åsätt cigarrer, göra sitt till att minska v<strong>år</strong> utförsel. Af oförarbetad tobak<br />
utskeppa<strong>de</strong>s <strong>de</strong>remot ansenligt mera un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> än 1887, nämligen 205,000<br />
qvintaler (<strong>om</strong> 46 kg.) mot 97,000 qv. Omkr. V4 af hela exporten g<strong>år</strong> till<br />
Spanien, resten till Holland <strong>och</strong> Belgien. Förrå<strong>de</strong>n äro nu nästan slut <strong>och</strong><br />
innevaran<strong>de</strong> liks<strong>om</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>s skörd blir ytterst knapp på grund af regnbrist.<br />
Priset är ungefär <strong>de</strong>t dubbla mot hvad <strong>de</strong>t var för 8 måna<strong>de</strong>r sedan.
804<br />
Ändra exportartiklar af bety<strong>de</strong>nhet voro tägverk, sapanträ, hädar, gummi,<br />
perlemor <strong>och</strong> indigo.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t var ingalunda <strong>de</strong>t bästa <strong>och</strong> dödligheten är ännu mycket<br />
hög, i synnerhet i <strong>de</strong> af kreaturspesten hemsökta trakterna. Manilla sjelf li<strong>de</strong>r<br />
mindre <strong>de</strong>raf.<br />
Det ekon<strong>om</strong>iska lägervall, s<strong>om</strong> utmärker <strong>de</strong> enskilda förhållan<strong>de</strong>na, är lika<br />
stort in<strong>om</strong> <strong>de</strong>t allmänna. Penninginrättningarne lida af tvinsot <strong>och</strong> man söker<br />
fåfängt efter någon or<strong>de</strong>ntlig lifsyttring i form af offentliga arbeten, industri<br />
<strong>och</strong> jordbruk. Den nya hamnen i Manilla är ännu i sin början <strong>och</strong> lan<strong>de</strong>ts<br />
första jernväg, <strong>från</strong> Manilla till Dayupan, liks<strong>om</strong> sp<strong>år</strong>vägarne i hufvudsta<strong>de</strong>n<br />
utveckla sig med <strong>de</strong>n största långsamhet. En projekterad sp<strong>år</strong>väg till Antipolo,<br />
hvilken hvarken begärt offentligt un<strong>de</strong>rstöd eller någon s<strong>om</strong> helst uppmuntran<br />
af regeringen, har för rena formaliteters skull väntat hela <strong>år</strong>et <strong>och</strong> väntar<br />
ännu på sin koncession. Det är ingalunda med glada känslor jag berört <strong>de</strong>ssa<br />
förhållan<strong>de</strong>n i ett land, så skönt <strong>och</strong> så fruktbart <strong>och</strong> hvars befolkning är bå<strong>de</strong><br />
läraktig <strong>och</strong> väl skickad att gå framåt.<br />
Hens.<br />
Bangkok <strong>de</strong>n 16 april 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Hamnen besöktes af 9 norska fartyg <strong>om</strong> 7,221 tons, af hvilka 2 ank<strong>om</strong>mo<br />
med last <strong>och</strong> 7 i barlast. Alla afgingo med last. Från Sverige k<strong>om</strong> intet<br />
fartyg.<br />
Affärerna i ris hafva varit betydliga på grund af <strong>de</strong>n ovanligt rika skör<strong>de</strong>n.<br />
Utförseln uppgick till <strong>de</strong>n hittills ej sedda siffran 7 V» mill. pikuls eller<br />
<strong>om</strong>kr. 440,000 tons, hvaraf 164,000 tons gingo till Europa, resten till Kina <strong>och</strong><br />
Singapore. Kustfrakterna stäl<strong>de</strong> sig i följd <strong>de</strong>raf höga. Afven teak utför<strong>de</strong>s<br />
i massa på grund af lifaktigheten in<strong>om</strong> skeppsbyggeriet. Peppar gaf icke så<br />
god skörd <strong>och</strong> utförseln var mindre än annars.<br />
V<strong>år</strong>a importörer voro icke belåtna med kursens ständiga fallan<strong>de</strong>, hvarigen<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>ras vinst reducera<strong>de</strong>s. »Hongkong and Shanghai banking Corporation»<br />
har öppnat ett kontor härstä<strong>de</strong>s, hvaraf man väntar nytta för <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n.<br />
Un<strong>de</strong>rsökningar pågå för en jernväg mellan Bangkok <strong>och</strong> Chiengmai norrut,<br />
men med byggan<strong>de</strong>t k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>t nog att dröja en tid. En sp<strong>år</strong>väg ha vi emellertid<br />
fått liks<strong>om</strong> telefon. För någon tid sedan erhöll en italienare Luzzati<br />
koncession att bearbeta en guldgrufva vid Bangthapan på östra kusten af malajiska<br />
halfön <strong>och</strong> snart bilda<strong>de</strong>s ett sällskap, »Siarn goldfield c<strong>om</strong>pany», s<strong>om</strong><br />
nu bygger väg <strong>från</strong> kusten till minorna <strong>och</strong> skaffar dit maskiner. Arbetet lär<br />
upptagas <strong>om</strong> ett hälft <strong>år</strong>. Aktierna, på 1 £, hafva gått upp med 200 %.<br />
Den nya tulltaxan för sprit m. m. tillämpas sedan <strong>de</strong>n 1 april.<br />
O. Weber.
Batavia <strong>de</strong>n 31 juli 1889.<br />
805<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet utgjor<strong>de</strong>s af: svenska fartyg<br />
ank<strong>om</strong>na 2 <strong>om</strong> 1,229 tons <strong>och</strong> afgångna 4 <strong>om</strong> 2,474 tons, samt norska ank<strong>om</strong>na<br />
25 <strong>om</strong> 19,409 tons <strong>och</strong> afgångna 30 <strong>om</strong> 22,367 tons.<br />
Han<strong>de</strong>ln in<strong>om</strong> Ne<strong>de</strong>rländska Indien var ej synnerligen uppmuntran<strong>de</strong> i fråga<br />
<strong>om</strong> importaffärer, hvaremot exporten kan betecknas sås<strong>om</strong> fullt tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
Sedan sept. <strong>1888</strong> är Macassar, <strong>de</strong>n förnämsta hamnen på Moluckerna, förenad<br />
med Java, hvilket är att helsa sås<strong>om</strong> en högst lycklig åtgärd.<br />
Införsel.<br />
S<strong>om</strong> vanligt eg<strong>de</strong> ingen direkt införsel rum <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena.<br />
Metaller. Någon större import af jern eg<strong>de</strong> icke rum un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, hvarför<br />
prisen höllo sig temligen väl uppe. Svensk vara notera<strong>de</strong>s pr picul 8 1 /, à9'/i><br />
engelsk 5 s /4 à 6 s /4i galvaniseradt jern 10 à 12 1 /., fl. Mot slutet af <strong>år</strong>et nedgingo<br />
prisen betydligt. Beträffan<strong>de</strong> <strong>de</strong>n förfalskning af svenska jernmärken,<br />
hvaröfver klag<strong>om</strong>ål anföras, f<strong>år</strong> jag nämna att köpmännen med lätthet skilja<br />
<strong>de</strong>n svenska produkten <strong>från</strong> <strong>de</strong>n efterapa<strong>de</strong> <strong>och</strong> att följaktligen föga af <strong>de</strong>n sistnämnda<br />
kan införas, ehuru nog åtskilliga un<strong>de</strong>rlägsaa sorter söka att konkurrera.<br />
Detsamma gäller <strong>om</strong> stål. Prisen på <strong>de</strong>tta voro <strong>de</strong>samma s<strong>om</strong> <strong>år</strong>et<br />
förut. Koppar <strong>och</strong> gul metall rönte större efterfrågan än förra <strong>år</strong>et. Engelsk<br />
<strong>och</strong> holländsk koppar, s<strong>om</strong> då stod i 45 à 50 fl., betaltes nu icke lägre än 50<br />
fl. <strong>och</strong> gick vid <strong>år</strong>ets slut upp till 70 à 75 fl., tydligen gen<strong>om</strong> inflytan<strong>de</strong> <strong>från</strong><br />
syndikatet i Europa. Gul metall tog ej så mycken favör, men betinga<strong>de</strong> dock<br />
45 à 50 fl. pr pikul. Bly efterfråga<strong>de</strong>s ieke mycket <strong>och</strong> priset var ungefär<br />
förra <strong>år</strong>ets, 10 1 /. à 11'/, för bladbly <strong>och</strong> 8 à 8 V2 fl. för tackor. Af zink var<br />
införseln obetydlig <strong>och</strong> bidrog <strong>de</strong>tta till ett så pass högt pris s<strong>om</strong> 17'/, à 19<br />
fl. pr pikul. Spelter k<strong>om</strong>mer mer <strong>och</strong> mer ur bruk. Spik afsattes blott s<strong>om</strong><br />
vanligt. Jern- <strong>och</strong> trådspik sål<strong>de</strong>s till 8V» & 9 1 /,, kopparspik till 50 à 60 fl.<br />
I <strong>de</strong>t hela taget gåfvo affärerna i metaller endast ordinära resultat <strong>och</strong> voro<br />
förlagda till några få hän<strong>de</strong>r.<br />
De förluster, s<strong>om</strong> spekulanterna i kol ledo förra <strong>år</strong>et, inskränkte affärerna<br />
betydligt, så att prisen höj<strong>de</strong>s till 21 à 22'/, fl - för engelska <strong>och</strong> 19 à 20 fl.<br />
för australiska pr ton. Entreprena<strong>de</strong>n för statsjernvägen uppgjor<strong>de</strong>s med fl.<br />
19-26 à 2V48 för australiska <strong>och</strong> fl. 23'27 à 23'86 för engelska kol.<br />
Markna<strong>de</strong>n i tjära blef fast på grund af <strong>de</strong>n ringa importen <strong>och</strong> obetydliga<br />
lager <strong>från</strong> 1887. Svensk tjära notera<strong>de</strong>s 18 à 25 fl-, koltjära 9 1 loy, A.<br />
/, à<br />
Petroleum införes i växan<strong>de</strong> mängd, på sista ti<strong>de</strong>n äfven <strong>från</strong> Ryssland.<br />
Priset stod vanligen i fl. 3 à 3Va, men gick stund<strong>om</strong> upp till fl. 43/4 pr case,<br />
då någon last fördröj<strong>de</strong>s.<br />
Tändstickor importera<strong>de</strong>s endast på få hän<strong>de</strong>r <strong>och</strong> sål<strong>de</strong>s till 95 à 102'/,<br />
fl. för bästa svenska samt 35 à 50 fl. för sämre qvaliteter.
806<br />
Den af mig förut <strong>om</strong>nämnda cement-fabriken har pä grund af penning- <strong>och</strong><br />
andra sv<strong>år</strong>igheter ännu ej kunnat börja sin verksamhet, sä att vi fortfaran<strong>de</strong><br />
äro beroen<strong>de</strong> af europeisk vara. Denna notera<strong>de</strong>s pr cask 7'/4 à 9 fl.<br />
I styckegods i allmänhet, <strong>från</strong> England eller kontinenten, erbjöd <strong>år</strong>et intet<br />
nytt <strong>och</strong> <strong>om</strong>sättningen är fortfaran<strong>de</strong> trög samt prisen låga.<br />
Utförsel.<br />
Till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena utför<strong>de</strong>s intet direkt.<br />
Till <strong>de</strong>t öfriga Europa exportera<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et:<br />
Socker 6,202,651 pik. Tenn 175,014 pik.<br />
Kaffe 800,226 » Rotting 22,340 »<br />
Ris 1,080,678 » Indigo 1,722,352 S<br />
Peppar o.andra kryddor 31,293 » Hudar 555,015 st.<br />
Té 3,403,908 kg. d:o 973 bundtar<br />
Tobak 193,406 pik. Arrak 749 leaguers<br />
Damargummi 15,744 » B<strong>om</strong>ull (Capoc)... 19,089 pik.<br />
Guttaperkao. kautschuk 734 » d:o 3,950 balar<br />
Kinabark 3,666,028 S Kopra 128,367 pik.<br />
Socker gaf, sås<strong>om</strong> i förra berättelsen antydt, klen skörd, i <strong>de</strong>t sjukd<strong>om</strong>en<br />
håller sig fast på nästan alla plantagerna. Året börja<strong>de</strong> med en notering af<br />
fl. 9 à 974, men nedgick i maj till fl. 8 på grund af ryktet <strong>om</strong> en rik hvitbetsskörd.<br />
Då <strong>de</strong>tta likväl befans öfverdrifvet, återgick neteringen till <strong>de</strong>n<br />
förstnämnda. Melass betinga<strong>de</strong> fl. 4 à 4 1 /,, pr pikul <strong>och</strong> Jacatrasocker fl.<br />
6 à 7.<br />
Utförseln af kaffe blef mycket betydlig på grund af rik skörd i <strong>de</strong> <strong>från</strong><br />
sjukd<strong>om</strong> skona<strong>de</strong> distrikten <strong>och</strong> tillk<strong>om</strong>sten af en mängd nya plantager. Prisen<br />
höllo sig <strong>de</strong>t oaktadt bra uppe: ordinärt 40 à 50 fl., W. I. <strong>och</strong> Peaberry 47<br />
à 60 fl. pr pikul allt efter qvalitet.<br />
Regeringens försäljningar af Javakaffe <strong>år</strong> <strong>1888</strong> voro följan<strong>de</strong>:<br />
14 sept 25,000 pikuls Malang à fl. 44'90<br />
19 okt 25,000 B Passoeroean » » 50205<br />
23 nov 25,000 » Malang » » 51-89<br />
20 <strong>de</strong>c 11,000 » B » » 51-015<br />
d:o 14,000 » Tenger » » 50 - 965<br />
100,000 pikuls<br />
Vid auktionerna i Sumatrakaffe i Padang afyttra<strong>de</strong>s:<br />
prima sekunda<br />
27 mars 22,000 pik. à fl. 45U8 350 pik à fl. 27·48<br />
3 juli 27,350 B B 46"01 600 » » 24-92<br />
27 sept... 31,750 B B 48"58 900 » B 27'0l<br />
19 <strong>de</strong>c 24,190 » » 57"32 250 B » 30'80<br />
105,290 pik. 2,100 pik.<br />
Försäljningarne af Javakaffe <strong>år</strong> 1889 äro följan<strong>de</strong>:<br />
Att levereras på magasin i Passoeroean: d. 13 sept. 25,000, d. 18 okt-<br />
25,000, d. 22 nov. 15,000 <strong>och</strong> d. 19 <strong>de</strong>c. 15,000 pikuls; i Samarang: d. 22<br />
nov. 10,000 pikuls; i Batavia: d. 19 <strong>de</strong>c. 10,000 pikuls.
807<br />
Regeringens plantager afkasta<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1888</strong> i rundt tal 350,000 pikuls kaffe<br />
(mot 254,000 <strong>år</strong> 1887), enskil<strong>de</strong>s 480,000 pikuls. På Moluckerna anslås<br />
skör<strong>de</strong>n<br />
mindre.<br />
till 130,000 pikuls, men tor<strong>de</strong> för innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> blifva betydligt<br />
Ris Btod lågt i pris trots <strong>de</strong>n knappa skör<strong>de</strong>n. Af Indramayo sål<strong>de</strong>s <strong>om</strong>kr.<br />
35,000 pikuls till fl. 152'17 pr koyang (à 27 pikuls). För Revius <strong>och</strong> Kandanghauer<br />
afslogos anbud på fl. 148-77 <strong>och</strong> 17029, men efteråt sål<strong>de</strong>s samma<br />
qvaliteter på hemliga vilkor (till <strong>om</strong>kr. 155 à 180 fl.). Billiton-kontraktet <strong>från</strong><br />
förra <strong>år</strong>et utsträcktes till ytterligare tre <strong>år</strong>, hvarför ingen auktion hölls <strong>de</strong>tta<br />
<strong>år</strong>. Bauka-kontraktet <strong>om</strong> 100,000 pikuls bortslogs <strong>de</strong>n 23 juni för fl. 4 - 14<br />
pr pikul.<br />
Peppar höll sig uppe i <strong>de</strong> förra prisen af fl. 40 à 46 un<strong>de</strong>r första half<strong>år</strong>et,<br />
men nedgick till fl. 35'/j un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sista. Af öfriga kryddor exportera<strong>de</strong>s<br />
muskotbl<strong>om</strong>ma 549, muskotnötter 1,850, kryddnejlikor 131, kanel ooh<br />
cassia 774 pikuls, eller tills. 3,304 pikuls.<br />
Té lemna<strong>de</strong> ökad afkastning mot förut <strong>och</strong> exportera<strong>de</strong>s till Amsterdam<br />
<strong>och</strong> London.<br />
Tobak<br />
till Europa.<br />
ha<strong>de</strong> ett godt växt<strong>år</strong> <strong>och</strong> gaf riklig skörd, hvilken sås<strong>om</strong> förut gick<br />
Damargummi stod till en början i fl. 50 à 50 1 /,, gick <strong>de</strong>rpå mot midten af<br />
<strong>år</strong>et ned till 42 <strong>och</strong> notera<strong>de</strong>s i <strong>de</strong>cember <strong>om</strong>kr. 10 fl. högre.<br />
GuUaperka <strong>och</strong> kautschuk rönte ingen lifligare efterfrågan, men ledo<br />
intet prisfall. Noteringen höll sig vid fl. 130 à 135 för prima.<br />
Försäljningarne af Billiton-fen» eg<strong>de</strong> rum i Batavia <strong>och</strong> <strong>om</strong>fatta<strong>de</strong> d. 29<br />
febr. 15,030 pikuls (à fl. 9794), d. 25 april 15,005 (à 69-03), d. 29 juni<br />
14,013 (à 48-84), d. 29 augusti 14,051 (à 67·38), <strong>de</strong>n 24 okt. 14,047 (à<br />
70 - 64) <strong>och</strong> d. 20 <strong>de</strong>cember 14,043 (à 65 - 84). Markna<strong>de</strong>ns stämning vid slutet<br />
af 1887 med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> sig följaktligen åt <strong>de</strong>t följan<strong>de</strong> <strong>år</strong>et.<br />
För rotting variera<strong>de</strong> prisen mellan fl. 9 <strong>och</strong> 11 pr pikul.<br />
Indigo utför<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> vanligt till Europa.<br />
fl. 2 à 4 pr alb. efter qvalitet.<br />
Vid auktionerna på Java erhölls<br />
Buffelhudar<br />
0<br />
realisera<strong>de</strong> <strong>från</strong> fl. 0'18 till Os6 pr alb. <strong>och</strong> kohudar <strong>från</strong><br />
- 35 till 0-45.<br />
Arrak produceras i vida mindre mängd än förr <strong>och</strong> flere fabriker hafva<br />
instält sin verksamhet. Det oaktadt voro prisen låga, fl. 60 à 70.<br />
I capoc var utförseln inskränkt till några få hän<strong>de</strong>r <strong>och</strong> ha<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t hela<br />
taget svag marknad.<br />
Kinabark visa<strong>de</strong> <strong>de</strong>remot stigan<strong>de</strong> exportsiffror. Regeringens plantager<br />
lemna<strong>de</strong> <strong>om</strong>kr. 550,000 <strong>och</strong> enskil<strong>de</strong>s 315,000 "Ä.<br />
Kopra (färgad kokosnöt) har på sista ti<strong>de</strong>n blifvit en betydan<strong>de</strong> exportartikel.<br />
Priset var fl. 5 à 6 1 /, pr pikul. Ovisst är <strong>om</strong> <strong>de</strong>n närmaste skeppningen<br />
blir lika stor, all<strong>de</strong>nstund olja stigit i pris <strong>och</strong> följaktligen mindre kopra<br />
framställer.<br />
En öfversigt af<br />
Skeppsfart.<br />
skeppsrörelsen på distriktet visar, räknadt s<strong>om</strong> vanligt<br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong>n 1 juli till <strong>de</strong>n 30 juni:
808<br />
Segelf. Ångare Tons<br />
1883—84 243 122 395,673<br />
1884—85 316 110 447,844<br />
1885—86 256 102 401,491<br />
1886—87 248 98 385,972<br />
1887—88 218 116 392,704<br />
V,—"/„ <strong>1888</strong> 104 108 273,737<br />
Frakterna for seglare till Kanalen, Cadiz <strong>och</strong> Lissabon för or<strong>de</strong>r eller till<br />
Amerika voro:<br />
1 juli—31 <strong>de</strong>cember 1 januari—30 juni<br />
Högst Lägst Högst Lägst<br />
1883—84 60 sh. 37 sh. 6 d. 60 sh. 30 sh.<br />
1884—85 55 » 40 » 40 » 30 »<br />
1885—86 40 » 20 » 35 » 18 » 9 d.<br />
1886—87 40 » 22 » 6 d. 37 » 6 d. 24 »<br />
1887—88 36 » 3 d. 22 » 6 » 42 » 6 » 27 » 6 d.<br />
VT—"In <strong>1888</strong> 45 » 30 »<br />
Till Australien <strong>och</strong> Nya Zeeland voro frakterna 22 sh. 6 d. à 27 sh. 6 d.<br />
Några seglare befrakta<strong>de</strong>s med kopra till Lissabon eller Cadiz for or<strong>de</strong>r<br />
efter högre rater, hvilka dock, då nämnda vara ej väl lämpar sig att stufva, äro<br />
närmast jemförliga med sockerfrakterna.<br />
De reguliera ångarne på Holland erhöllo:<br />
70 à 80 fl. pr last af 1.800 kg. kaffe<br />
40 » 50 B » » » 2,000 » ris<br />
35 sh. » ton » 40 kub.-fot té<br />
45 à 60 » » last » 800 kg. tobak<br />
95 » 120 » » » » 1,300 » indigo<br />
80 » 95 » » » kryddor<br />
60 » J> » » 1,550 » damargummi<br />
90 » 95 » » » > 1,200 )) hudar<br />
65 » » » » 1,500 » peppar<br />
25 » 30 B » » » 2,000 » tenn<br />
17| à 20 » » kub.-meter kinabark<br />
40 » 45 sh. > ton af 20 cwt socker.<br />
För andra fartyg kunna frakterna till Port Said för or<strong>de</strong>r anslås till 40 à<br />
50 sh. pr ton.<br />
Ganska många ångare ha<strong>de</strong> sysselsättning på distriktet, <strong>de</strong>ribland flere<br />
norska. Angbåtsfarten synes öfver hufvud vara i utveckling <strong>och</strong> för <strong>år</strong> 1889<br />
hafva ganska många ångfartyg afslutat frakter för socker.<br />
S<strong>om</strong> allmänt <strong>om</strong>döme kan sägas att frakterna <strong>år</strong> <strong>1888</strong> i regeln icke voroså<br />
sär<strong>de</strong>les lysan<strong>de</strong>, ty <strong>de</strong> nyssnämnda högre satserna uppnåd<strong>de</strong>s endast af ett<br />
fåtal fartyg, hvilka ha<strong>de</strong> turen att vara lediga, just då efterfrågan var s<strong>om</strong> lifligast.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>de</strong>ltagan<strong>de</strong> i fraktfarten var temligen obetydlig,<br />
hvilket gäller äfven <strong>om</strong> andra flaggor i fråga <strong>om</strong> seglare, <strong>och</strong> <strong>de</strong>ssa hafva inga<br />
bättre utsigter för <strong>de</strong>n närmaste ti<strong>de</strong>n, då s<strong>om</strong> nyss nämndt en mängd ångare<br />
knnna väntas ingripa.<br />
Axel Holst.
809<br />
Pernambuco <strong>de</strong>n 7 augusti 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Den svenska skeppsfarten på distriktet utvisar: <strong>från</strong> utrikes ort ank<strong>om</strong>na<br />
med last 11 fartyg <strong>om</strong> 3,630 tons <strong>och</strong> i barlast 19 <strong>om</strong> 5,925 tons, samt till<br />
utrikes ort afgångna med last 11 fartyg <strong>om</strong> 3,306 tons <strong>och</strong> i barlast 16 <strong>om</strong><br />
5,846 tons.<br />
Sta<strong>de</strong>ns läge är 8° 3' 22" s. br. <strong>och</strong> 34° 51' 57" v. 1. Befolkningen kan<br />
anslås till 120,000 personer.<br />
Hamnen är en inre <strong>och</strong> en yttre, i hvilken sistnämnda <strong>de</strong> fartyg, s<strong>om</strong><br />
söka or<strong>de</strong>r, pläga ankra <strong>och</strong> äfven andra, hvilka äro mera djupgåen<strong>de</strong>. Tidvattnet<br />
medgifver visserligen 21 fot för inträ<strong>de</strong> i <strong>de</strong>n inre hamnen, men vanligen<br />
kan man icke med trygghet räkna på mera än 19 fot. Ankring i ytterhamnen<br />
medför fyr- <strong>och</strong> hospitalsafgifter, i <strong>de</strong>n inre hafva fartygen att erlägga,<br />
förut<strong>om</strong> <strong>de</strong> vanliga afgifterna, 200 reis pr registerton. Lotsning är obligatorisk<br />
enligt faststäld taxa efter djupgåen<strong>de</strong> <strong>och</strong> drägtighet. Bngserbåtar erhållas till<br />
40 milreis för drägtighet intill 100 tons, 45 mr. för 101 —150 tons <strong>och</strong> <strong>de</strong>röfver<br />
5 mr. för hvarje 50 tons, så att för 700 tons betalas 100 milreis. Liktare<br />
tillhandahållas af flera bolag enligt bestämd taxa.<br />
Slafveriets upphäfvan<strong>de</strong> ansågs allmänt skola göra hela <strong>de</strong>t ekon<strong>om</strong>iska<br />
lifvet stort afbräck, enär landtbruket, s<strong>om</strong> obestridligen fortfaran<strong>de</strong> utgör grundvalen<br />
för <strong>de</strong>t hela, <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> skulle ruineras, men <strong>de</strong>ssa farhågor hafva likväl<br />
icke besannats, enär <strong>år</strong>ets ekon<strong>om</strong>iska resultat öfverträffat icke endast <strong>de</strong> för<br />
1887, utan äfven för hela <strong>de</strong>n föregåen<strong>de</strong> perio<strong>de</strong>n af 15 <strong>år</strong>. Visserligen hafva<br />
några distrikt känbart berörts af <strong>om</strong>kastningen i arbetsvilkoren, men i allmänhet<br />
förefinnes ingen brist på arbetskrafter, i all synnerhet s<strong>om</strong> många af <strong>de</strong><br />
frigifna qvarstanna<strong>de</strong> på sina hemorter <strong>och</strong> fortsatte arbetet mot daglön eller<br />
på beting. I Pernambuco-provinsen ha<strong>de</strong> för öfrigt <strong>de</strong>t fria arbetet redan tidigare<br />
ingått i systemet, hvarför <strong>de</strong>n nya lagen här medfört jemförelsevis färre<br />
<strong>om</strong>hvälfningar än på flera andra ställen. De sv<strong>år</strong>igheter i pekuniärt hänseen<strong>de</strong>,<br />
s<strong>om</strong> plantageegarne ha<strong>de</strong> att utstå, berod<strong>de</strong> väsentligen på <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten<br />
att flertalet st<strong>år</strong> i skuld hos förlagsmän, hvarjemte <strong>de</strong> lättna<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> regeringen<br />
skapat gen<strong>om</strong> konstlad högre kurs för att bereda tillfälle att med för<strong>de</strong>l uppträda<br />
på <strong>de</strong>n utländska markna<strong>de</strong>n, mera k<strong>om</strong>mo köpmännen än odlarne till<br />
godo. För importörerna medför<strong>de</strong> onekligen <strong>de</strong>nna kursförändring åtskilliga för<strong>de</strong>lar,<br />
särskildt hvad alngods <strong>och</strong> metaller ang<strong>år</strong>, hvaremot t. ex. lifsme<strong>de</strong>l ingalunda<br />
gingo ned så s<strong>om</strong> man väntat.<br />
Införseln <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, t. ex. af jern, har säkerligen varit<br />
icke obetydlig, men <strong>de</strong>t är icke möjligt att för <strong>de</strong>nsamma uppgifva några siffror,<br />
enär transitoskeppningen i <strong>de</strong>tta fall all<strong>de</strong>les undanskymmer ursprungsorten.<br />
Endast trävaror, direkt ank<strong>om</strong>na <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge, låta beräkna sig <strong>och</strong><br />
kunna för <strong>år</strong> <strong>1888</strong> anslås till ett vär<strong>de</strong> af £ 4,099. Efterfrågan af nordiskt<br />
virke är härstä<strong>de</strong>s ganska stor, såväl för husbyggna<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> för skeppsbyggeri.<br />
Den sv<strong>år</strong>aste konkurrensen möter <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förenta staterna. Norskt öl inför<strong>de</strong>s<br />
för £ 1,240 <strong>och</strong> är mycket vär<strong>de</strong>radt, dock är konkurrensen äfven häri mycket<br />
stark- <strong>från</strong> flera håll, för att icke tala <strong>om</strong> förfalskningar bå<strong>de</strong> i utlan<strong>de</strong>t<br />
<strong>och</strong> härstä<strong>de</strong>s. Mot drycker försatta med salicylsyra uppträ<strong>de</strong>r regeringen med
810<br />
yttersta stränghet <strong>och</strong> sådana hafva af tullmyndigheterna flerstä<strong>de</strong>s förstörts till<br />
Tär<strong>de</strong> af mänga tusen pund.<br />
Kustfarten med salt frän Macau <strong>och</strong> Mossoro i provinsen Rio Gran<strong>de</strong> do<br />
Norte har till öfvervägan<strong>de</strong> <strong>de</strong>l egt rum med svenska <strong>och</strong> norska fartyg; flera<br />
af <strong>de</strong>m hafva också haft sysselsättning i regelbun<strong>de</strong>n fart här emellan samt<br />
Rio Gran<strong>de</strong> do Sul <strong>och</strong> River Plate.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t har varit godt.<br />
W. Hughes.<br />
Port au Prince <strong>de</strong>n 29 juni 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet (med undantag af S:t Marc<br />
<strong>och</strong> Port <strong>de</strong> Paix) var följan<strong>de</strong>:<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong> med last 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 200 tons<br />
B B » i barlast 5 B B B 3,834 »<br />
Till » afgingo med last 5 » » » 2,034 »<br />
B B » i barlast I B » » 2,000 »<br />
Från » ank<strong>om</strong>mo med last 32 norska » » 17,618 B<br />
B B B i barlast 42 B » » 19,289 »<br />
Till B afgingo med last 71 » » B 35,731 »<br />
B » B i barlast 1 » » » 287 B<br />
Exporten ha<strong>de</strong> ett totalvär<strong>de</strong> af 15 mill. doll. guld. Af kaffe var skör<strong>de</strong>n<br />
ovanligt rik, så att 80 mill. ll kun<strong>de</strong> utföras; priset var i början af <strong>år</strong>et<br />
pr 100 & doll. 11 à 9, mot slutet doll. Il 1 /, à 13. Logwood lemna<strong>de</strong> mindre<br />
till utförsel än annars, på grund af blocka<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> nordligare hamnarne,<br />
<strong>och</strong> anslås till 230 mill. U; priset var pr 2,000 18 prima doll. 20 à 26, för<br />
sekunda doll. 17 à 21 f. o. b. Kakao gaf en skörd af 5"3 mill. I S>, s<strong>om</strong> i<br />
markna<strong>de</strong>n betinga<strong>de</strong> doll. 14 à 9. Afkastningen af b<strong>om</strong>ull har icke stigit,<br />
men större <strong>om</strong>sorg egnas åt rensningen. Hela skeppningen uppgick till 3 mill.<br />
®, s<strong>om</strong> kun<strong>de</strong> afyttras till doll. 10 à 8 pr 100 S. Någon utförselstull drabbar<br />
icke <strong>de</strong>nna produkt. Utbytet af »iaAogni/-skogarne är fortfaran<strong>de</strong> ringa till<br />
följd af <strong>de</strong>n stora bristen på vägar. Hela <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t är klädt af <strong>de</strong><br />
präktigaste skogar, men <strong>de</strong> äro nu oåtk<strong>om</strong>liga; <strong>om</strong> or<strong>de</strong>ntliga k<strong>om</strong>munikationer<br />
funnes <strong>och</strong> skogen v<strong>år</strong>da<strong>de</strong>s, så att <strong>de</strong> äldre trä<strong>de</strong>n ersattes med yngre, skulle<br />
<strong>de</strong>n blifva en verklig riked<strong>om</strong>skälla, ty växtligheten är ut<strong>om</strong>or<strong>de</strong>ntligt kraftig.<br />
Omkr. 100,000 fot kun<strong>de</strong> föras i markna<strong>de</strong>n; prisen voro för logs doll. 48,<br />
145 à 170, för crutches doll. 50 à 230 efter qvalitet pr 1,000 superftc. fot<br />
<strong>och</strong> 1 tums tjocklek. Socfter-odlingen försummas helt <strong>och</strong> hållet <strong>och</strong> lemna<strong>de</strong><br />
till utförsel endast 400,000 "8 till pris pr S af 7 à 9 c. Andra exportartiklar,<br />
sås<strong>om</strong> vax, honung, lignum vitæ, hudar, ce<strong>de</strong>r m. m. hafva minskats i<br />
bety<strong>de</strong>nhet <strong>och</strong> skeppningen visar knappast någon tillväxt. Prisen följ<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
europeiska.<br />
Importen anslås till <strong>om</strong>kr. 8 mill. doll. guld <strong>och</strong> sysselsatte med för<strong>de</strong>l<br />
T<strong>år</strong> affärsverld ända till <strong>de</strong>ss revolutionen utbröt. Väfna<strong>de</strong>r k<strong>om</strong>mo sås<strong>om</strong> förut<br />
i öfvervägan<strong>de</strong> mängd <strong>från</strong> England, bå<strong>de</strong> linne <strong>och</strong> b<strong>om</strong>ull, äfven finare qva-
811<br />
liteter. Deremot äro Förenta staterna nästan helt <strong>och</strong> hållet utträngda på <strong>de</strong>tta<br />
<strong>om</strong>rå<strong>de</strong> <strong>och</strong> <strong>de</strong> laddningar, s<strong>om</strong> uppgifvas k<strong>om</strong>ma <strong>de</strong>ri<strong>från</strong>, äro helt enkelt engelska,<br />
hvilka tagit vägen öfver New-York <strong>och</strong> <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> hitföras med <strong>de</strong> snabbgåen<strong>de</strong><br />
engelska ångare, s<strong>om</strong> löpa mellan nämn<strong>de</strong> stad <strong>och</strong> v<strong>år</strong> ö. Mo<strong>de</strong>varor,<br />
hvari Frankrike ännu har öfvertaget, hitk<strong>om</strong>ma dock i stor mängd äfven <strong>från</strong><br />
Tyskland. Lifsme<strong>de</strong>l, sås<strong>om</strong> mjöl, kött, fläsk <strong>och</strong> saltad fisk inför<strong>de</strong>s till större<br />
belopp än <strong>år</strong>et förut på grund af <strong>de</strong> högre pris vi kun<strong>de</strong> åsätta v<strong>år</strong>a inhemska<br />
alster. Bis införes i mängd <strong>från</strong> Indien öfver England <strong>och</strong> Hamburg, något<br />
litet äfven <strong>från</strong> Amerika. 01 <strong>och</strong> porter ha<strong>de</strong> god marknad härstä<strong>de</strong>s, i synnerhet<br />
<strong>de</strong> ljusare sorterna. Norsk vara k<strong>om</strong> hit öfver Förenta staterna <strong>och</strong><br />
Hamburg, men i ringa mängd på grund af sin dyrhet. Med tvål, späck <strong>och</strong><br />
smör förse oss Förenta staterna, likaså med timmer <strong>från</strong> Wilmington <strong>och</strong> andra<br />
hamnar. Svenska tändstickor hitföras öfver New-York <strong>och</strong> Tyskland. Viner<br />
<strong>och</strong> spirituösa k<strong>om</strong>ma nästan uteslutan<strong>de</strong> <strong>från</strong> Frankrike.<br />
Finanserna hafva försämrats gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n tima<strong>de</strong> revolutionen, hvilken skapat<br />
oordning i administrationen <strong>och</strong> medfört dryga utgifter. Omkr. 2,700,000<br />
doll. i papper cirkulera, utsläppta af <strong>de</strong>n förra regeringen, hvaremot <strong>de</strong>n nuvaran<strong>de</strong><br />
icke tagit något sådant steg. Detta vittnar godt <strong>om</strong> general Legitime,<br />
hvars styrelse är <strong>de</strong>n första s<strong>om</strong> upprätthållit en öfverensk<strong>om</strong>melse ingången<br />
af en föregåen<strong>de</strong> regering. Ha<strong>de</strong> icke revolutionen k<strong>om</strong>mit emellan, skulle allt<br />
pappersmynt hafva indragits, men nu blef <strong>de</strong>t <strong>om</strong>öjligt <strong>och</strong> rebellerna hafva i<br />
stället utsläppt 2 mill. i papper, hvilka gå med tvångskurs på <strong>de</strong> norra platserna,<br />
ehuru regeringen protesterat <strong>de</strong>remot.<br />
Cadiz <strong>de</strong>n 31 <strong>de</strong>cember <strong>1888</strong>.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Hugh Tweedy.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
T?rån Sverige ank<strong>om</strong>mo med last 10 svenska fartyg <strong>om</strong> 4,278 tons<br />
T> andra län<strong>de</strong>r » » 20 » » » 11,832 »<br />
B » » i barlast 16 » » » 6,096 5><br />
Till Sverige afgingo med last 3 » » »2,173»<br />
» » » i barlast 2 » » » 665 »<br />
» Norge » med last 1 » » » 159 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » v 28 >> » » 15,267 »<br />
» » » i barlast 10 » » » 3,317»<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med last 10 norska T> » 3,611 »<br />
» Sverige » » 4 » » » 1,037 »<br />
» andra län<strong>de</strong>r » » 30 » » » 12,265 »<br />
» » » i barlast 26 » » » 11,653 »<br />
Till Norge afgingo med last 19 i> » » 6,138 »<br />
B » » i barlast 1 » » » 238 S><br />
» andra län<strong>de</strong>r » med last 35 » » » 14,999 »<br />
s » » i barlast 12 » » » 5,026 »
812<br />
Konstantinopel <strong>de</strong>n 22 oktober 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> passera<strong>de</strong>s Konstantinopel af 104 norska ångfartyg <strong>om</strong> tillsammans<br />
109,706 tons <strong>och</strong> 2 svenska ångfartyg <strong>om</strong> tillsammans 2,628 tons på<br />
resa till Svarta hafvet. Af <strong>de</strong>ssa inneha<strong>de</strong> 7 stycken norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans<br />
7,821 tons i engelska hamnar intagen stenkolslast, s<strong>om</strong> lossa<strong>de</strong>s i Konstantinopel<br />
med en uppgifven bruttofrakt af S. stg 5,765, <strong>och</strong> uppgingo <strong>de</strong> för<br />
<strong>de</strong>m erlagda konsulatafgifterna till 3,028 turkiska piaster i guld eller kronor<br />
496"6 3. Trenne andra inneha<strong>de</strong> för O<strong>de</strong>ssa bestämda kollaster <strong>från</strong> Newcastle,<br />
Cardiff <strong>och</strong> Sun<strong>de</strong>rland; ett ha<strong>de</strong> t<strong>om</strong>tunnor <strong>från</strong> Nantes till Radujewatz. De<br />
öfriga gingo i barlast.<br />
Då <strong>de</strong> till Svarta hafvet passera<strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska fartygen <strong>år</strong> 1887<br />
voro 69 stycken <strong>om</strong> 66,812 tons mot un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1888</strong> inalles 106 ångare <strong>om</strong><br />
112,334 tons, visar sig alltså att v<strong>år</strong> skeppsfart på <strong>de</strong>nna trafikled un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong><br />
ökats med ej mindre än 54 % hvad antalet <strong>och</strong> öfver 68 % hvad tontalet<br />
ang<strong>år</strong>.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et passera<strong>de</strong>s Konstantinopel af 102 norska ångfartyg <strong>om</strong> 106,800<br />
tons <strong>och</strong> ofvannämnda två svenska på återresa <strong>från</strong> Svarta hafvet. Af <strong>de</strong>ssa<br />
ha<strong>de</strong> 3 petroleumlast <strong>från</strong> Batum till Me<strong>de</strong>lhafshamnar <strong>och</strong> 1 samma last <strong>från</strong><br />
Hongkong; 1 ha<strong>de</strong> vin <strong>från</strong> Sulina till Nantes, 1 styckegods <strong>från</strong> Batum till<br />
Vladivostock, 1 d:o <strong>från</strong> Eupatoria till Reval <strong>och</strong> 1 beck va. m. <strong>från</strong> Kerassonda<br />
till Swansea. Samtliga <strong>de</strong> öfriga ha<strong>de</strong> spanmålslaster, öfvervägan<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>len bestämda till franska <strong>och</strong> italienska Me<strong>de</strong>lhafshamnar eller till Malta för<br />
or<strong>de</strong>r; 18 norska ångare <strong>om</strong> 20,211 tons <strong>och</strong> 1 svensk <strong>om</strong> 1,314 tons uppgåfvos<br />
skola afgå direkt till norska hamnar med spanmålslaster.<br />
Ingen af distriktets vicekonsulsstationer har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et besökts af svenska<br />
eller norska fartyg, men ett svenskt ångfartyg <strong>om</strong> 739 tons ank<strong>om</strong> till Meriofyte<br />
vid Marmorasjön för att <strong>de</strong>r intaga vinlast till Rouen.<br />
För <strong>de</strong> Konstantinopel passeran<strong>de</strong> fartygen hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utfärdats 140<br />
sundhetspass <strong>och</strong> 213 intyg för erhållan<strong>de</strong> af tillstånd att passera Bosphoren<br />
eller Dardanellerna. Sju påmönstringar <strong>och</strong> 3 afmönstringar hafva verkställts<br />
för norska fartyg. Sjukv<strong>år</strong>d, hemsändning eller annat un<strong>de</strong>rstöd har lemnats<br />
åt 8 svenskar <strong>och</strong> 6 norrmän.<br />
Officiella uppgifter hafva ännu ej publicerats röran<strong>de</strong> Turkiets import <strong>och</strong><br />
export un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t <strong>de</strong>n 28 februari 1889 ända<strong>de</strong> finans<strong>år</strong>et. Någon direkt import<br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena tor<strong>de</strong> — för hvad Konstantinopels distrikt beträffar<br />
— ej hafva egt rum. Åtskilliga af v<strong>år</strong>a exportvaror, sås<strong>om</strong> t. ex. jern<strong>och</strong><br />
trävaror, tändstickor etc, hafva emellertid öfver Hamburg, Antwerpen m. fl.<br />
utländska hamnar sökt sin väg hit, <strong>och</strong> otvifvelaktigt tor<strong>de</strong> här finnas en marknad<br />
att odla, <strong>om</strong> ock här rådan<strong>de</strong> affärsförhållan<strong>de</strong>n göra en viss försigtighet<br />
af nö<strong>de</strong>n vid inledan<strong>de</strong> af direkta förbin<strong>de</strong>lser. På förek<strong>om</strong>men anledning uppmanas<br />
v<strong>år</strong>a exportörer att, för undvikan<strong>de</strong> af förluster <strong>och</strong> trakasserier, gen<strong>om</strong><br />
konsulatet eller <strong>från</strong> andra trovärdiga håll inhemta upplysningar <strong>om</strong> redbarheten<br />
<strong>och</strong> soliditeten hos <strong>de</strong> affärsmän här, s<strong>om</strong> sjelfmant erbjuda sina tjenster sås<strong>om</strong><br />
agenter eller importörer.<br />
M. Ameen.
813<br />
Larnaca (Cypern) <strong>de</strong>n 6 augusti 1889.<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)<br />
Redogörelse<strong>år</strong>et <strong>om</strong>fattar ti<strong>de</strong>n april <strong>1888</strong>—mars 1889.<br />
Införseln uppgick i vär<strong>de</strong> till £ 232,807, hvaraf <strong>från</strong> Turkiet 64,771,<br />
England 61,489, Egypten 41,079 £ o. s. v. Utförseln ha<strong>de</strong> ett vär<strong>de</strong> af £<br />
210,297, hvaraf Egypten emottog 50,291, Turkiet 47,530, Frankrike 35,429,<br />
England 33,666 £ o. s. v.<br />
Skör<strong>de</strong>n <strong>år</strong> <strong>1888</strong> var endast me<strong>de</strong>lmåttig <strong>och</strong> lemna<strong>de</strong> temligen obetydliga<br />
qvanta till utförsel, nämligen hvete 38,183 kilés, korn 299,785, hafre 21,939<br />
<strong>och</strong> vieker 22,579 kilés, till ett sammanlagdt vär<strong>de</strong> af £ 27,207. Frankrike,<br />
Italien <strong>och</strong> Storbritannien voro hufvudsakliga afnämare.<br />
Af johannisbröd gaf <strong>år</strong>et knapp skörd, så att med inräkning af 3,000<br />
tons <strong>från</strong> 1887 hela exporten uppgick till endast 10,500 tons i mängd <strong>och</strong><br />
i vär<strong>de</strong> af £ 57,500. Gen<strong>om</strong>snittspriset var pr ton £ 3. 2. 9. Till England<br />
gingo 8,500 tons, till Italien 4,600, till Frankrike 2,500 tons; resten gick<br />
till Ryssland <strong>och</strong> Egypten.<br />
B<strong>om</strong>ull slog nästan fel. Endast 266,000 lbs, i vär<strong>de</strong> af £ 5,160, utför<strong>de</strong>s,<br />
hufvudsakligen till Frankrike <strong>och</strong> Grekland. Till Frankrike gingo äfven<br />
364,000 lbs ull, i vär<strong>de</strong> £ 5,200. Utförseln af kokonger utgjor<strong>de</strong> 87,430<br />
lbs, representeran<strong>de</strong> £ 10,000. Afnämare voro Turkiet <strong>och</strong> Frankrike.<br />
Hudar <strong>och</strong> skinn ingingo i utförseln med £ 7,300, sumak med £ 300,<br />
terra umber med £ 955.<br />
Exporten af vin <strong>om</strong>fatta<strong>de</strong> 60,000 gallons c<strong>om</strong>man<strong>de</strong>ria <strong>och</strong> 1,270,000<br />
gäll. »black wine» för sammanlagdt £ 36,180. Förstnämnda vinsort odlas mindre<br />
än förr, hvilket förklarar <strong>de</strong>n låga siffran; men äfven annat vin har blifvit<br />
satt tillbaka, sedaD Egypten börjat i stor skala förse sig <strong>från</strong> Italien.<br />
Russin utför<strong>de</strong>s nästan uteslutan<strong>de</strong> till Frankrike, 1,419,000 lbs, vär<strong>de</strong><br />
£ 4,680.<br />
Sjöfarten i sin helhet, in- <strong>och</strong> utklareringar, på Cypern räkna<strong>de</strong> 1,854<br />
seglare <strong>om</strong> 95,950 tons <strong>och</strong> 302 ångare <strong>om</strong> 346,222 tons. Hamnfyren vid<br />
Famagusta har betydligt förbättrats.<br />
Större allmänna arbeten äro icke att <strong>om</strong>förmäla, enär medlen äro inskränkta.<br />
Planteringen af helsofrämjan<strong>de</strong> träd påg<strong>år</strong> i Nicosia <strong>och</strong> i mindre<br />
skala i Larnaca.<br />
Ch. Watkins.
Dres<strong>de</strong>n i mars 1889.<br />
814<br />
(Årsberättelse för <strong>1888</strong>.)*<br />
Penningmarkna<strong>de</strong>n visa<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp en stor rörlighet. Privatdiskontot<br />
höll sig] un<strong>de</strong>r första half<strong>år</strong>et vid i gen<strong>om</strong>snitt 2 %, i juli—augusti vid<br />
<strong>om</strong>kr. I 1 /» % i men höj<strong>de</strong> sig <strong>de</strong>rpå till 3'/a % i november <strong>och</strong> till 4 % i<br />
<strong>de</strong>cember. Tyska riksbankens officiella diskonto stäl<strong>de</strong> sig jan.—17 sept. på 3-<br />
%, gick sedan upp till 4 % <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets sista veckor till 4'/2 %. Bankerna<br />
voro mycket anlita<strong>de</strong> <strong>och</strong> gåfvo alla högre ut<strong>de</strong>lning än un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>. Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>rna voro: Allgemeine Deutsche Creditanstalt i Leipzig 10 X)<br />
Leipaiger Bank 6 a /3 %-, Dres<strong>de</strong>ner Bank 9 % <strong>och</strong> Creditanstalt für Industrie<br />
und Han<strong>de</strong>l i Dres<strong>de</strong>n 11 %. Sächsische Bank låg sås<strong>om</strong> se<strong>de</strong>lutgifvan<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>n allmänna banklagens inskränkan<strong>de</strong> bestämmelser <strong>och</strong> hann endast till<br />
47. %•<br />
På industriens <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> är maskintillverkningen alltid en god måttstock på<br />
verksamheten in<strong>om</strong> en mängd yrken, hvilka ständigt hafva behof af arbetsmaskiner.<br />
Framför allt äro spinnerier <strong>och</strong> väfverier goda afnämare <strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong><br />
nya anläggningar, <strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> oupphörliga förbättringar <strong>och</strong> framsteg, s<strong>om</strong><br />
utmärka <strong>de</strong>ssa yrken. Trots <strong>de</strong>n långa vintern, s<strong>om</strong> väsentligt inskränkte maskinarbetet<br />
i <strong>de</strong>t fria, <strong>och</strong> prisstegringen på metaller m. fl. hin<strong>de</strong>rliga faktorer,<br />
visa<strong>de</strong> också verkstä<strong>de</strong>rna nästan allmänt bättre resultat än un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et. Maschinenbau-Anstalt Golzern ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> 14 %, väfstolsfabriken Schönherr<br />
i Chemnitz <strong>och</strong> Zittauer Maschin en fabrik hvar<strong>de</strong>ra 15 %, symaäkinsfabriken<br />
Sei<strong>de</strong>l & Neumann i Dres<strong>de</strong>n anses lemna 12 %.<br />
Spinnerierna ha<strong>de</strong> rask afsättning för sina alster, ehuru <strong>de</strong>n engelska konkurrensen<br />
tvang fabrikanterna att utveckla hela sin energi för att nå drägligt<br />
resultat. B<strong>om</strong>ullsprisen vexla<strong>de</strong> icke nämnvärdt förr än på hösten, då <strong>de</strong> gingo<br />
upp i följd af <strong>de</strong>n knappa amerikanska b<strong>om</strong>ullsskör<strong>de</strong>n. Sista <strong>de</strong>len af <strong>år</strong>et var<br />
<strong>de</strong>rför mindre uppmuntran<strong>de</strong> för fabrikanterna, all<strong>de</strong>nstund garnprisen trots alla<br />
ansträngningar icke kun<strong>de</strong> bringas att hålla jemna steg med fördyran<strong>de</strong>t af råvaran.<br />
Emellertid är <strong>de</strong>t glädjan<strong>de</strong> att konstatera att <strong>de</strong> flesta spinnerierna<br />
ökat antalet af sina spindlar, s<strong>om</strong>liga till <strong>de</strong>t dubbla.<br />
För virka<strong>de</strong> <strong>och</strong> sticka<strong>de</strong> varor var början af <strong>år</strong>et allt annat än gynsam.<br />
En ganska betänklig kris ha<strong>de</strong> bl. a. träffat tillverkningen af sticka<strong>de</strong> handskar,<br />
hvilken industri är af stor bety<strong>de</strong>lse i Sachsen <strong>och</strong> <strong>de</strong>t närliggan<strong>de</strong> Altenburg.<br />
Stora förluster drabba<strong>de</strong> såväl köpmän s<strong>om</strong> fabriker <strong>och</strong> färgerier, af hvilka.<br />
många upprätthöllo arbetet endast för att icke förlora <strong>de</strong> väl skola<strong>de</strong> arbetskrafter,<br />
s<strong>om</strong> stodo i <strong>de</strong>ras tjenst. En annan vigtig artikel, nämligen strumpor,<br />
hota<strong>de</strong>s äfven mycket i markna<strong>de</strong>n gen<strong>om</strong> bortslumpan<strong>de</strong>t af betydliga äldre<br />
lager, dock visa<strong>de</strong> sig <strong>de</strong>nna olägenhet snart öfvergåen<strong>de</strong> <strong>och</strong> längre fram på<br />
<strong>år</strong>et ha<strong>de</strong> fabrikanterna fullt upp att göra, så att t. o. m. nya stolar uppsattes<br />
<strong>och</strong> sv<strong>år</strong>ighet mötte att effektuera alla beställningar. Om trikàvaror gäller i<br />
allmänhet <strong>de</strong>tsamma. Mot midten af <strong>år</strong>et inträd<strong>de</strong> bättre pris <strong>och</strong> i Chemnitzdistriktet<br />
förspor<strong>de</strong>s brist på skickliga arbetskrafter. Kamgarnsaffärerna, s<strong>om</strong><br />
allt sedan 1886 lemnat ringa behållning, rönte någon uppmuntran gen<strong>om</strong> bättre<br />
garnpris <strong>och</strong> exporten öka<strong>de</strong>s icke obetydligt.<br />
* Redogörelsen <strong>om</strong>fattar icke sta<strong>de</strong>n Leipzig.
815<br />
Den knappa skör<strong>de</strong>n af jute <strong>år</strong> 1887 dref upp priset på råvaran, hvilket<br />
blef känbart for v<strong>år</strong>a fabrikanter ända till juni, då ökad efterfrågan på säckar<br />
inträd<strong>de</strong> <strong>och</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns allmänna uppsving för öfrigt bidrog att uppmuntra äfven<br />
juteindustrien. De tyska fabrikanterna, några smärre undantagna, slöto sig samman<br />
till en kartellförening <strong>och</strong> drefvo upp prisen ända till 40 %, men måstemot<br />
slutet af <strong>år</strong>et mo<strong>de</strong>rera sina vilkor, enär produktionen vida öfversteg efterfrågan,<br />
<strong>och</strong> i stället söka afsättning i utlan<strong>de</strong>t. De största anläggningar af i<br />
fråga varan<strong>de</strong> slag eger Sachsen i Meissen <strong>och</strong> Ostritz; en tredje, likale<strong>de</strong>s<br />
mycket betydan<strong>de</strong>, ligger i Triebes-Gera, furstendömet Reuss. Dessa hemta<br />
sitt råmaterial direkt <strong>från</strong> Calcutta, liks<strong>om</strong> <strong>de</strong>t öfver hufvud taget mer <strong>och</strong><br />
mer skönjes ett sträfvan<strong>de</strong> att åstadk<strong>om</strong>ma en tysk jutemarknad, för hvilket<br />
ändamål <strong>de</strong>t arbetas på direkta linier mellan Hamburg, Bremen <strong>och</strong> Ostindien.<br />
Dres<strong>de</strong>n <strong>och</strong> Witzschdorf vid Chemnitz, hvilka äro framståen<strong>de</strong> produktionscentra<br />
för sytråd, ha<strong>de</strong> sv<strong>år</strong>t att konkurrera med engelsmännen, s<strong>om</strong> gingoända<br />
till ytterlighet i sina koncessioner, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t var först i <strong>de</strong>cember, sedan<br />
engelsmännen sjelfva föregått med exempel, s<strong>om</strong> v<strong>år</strong>a fabriker kun<strong>de</strong> höja sina<br />
pris. Nyssnämnda etablissement i Dres<strong>de</strong>n har för några <strong>år</strong> sedan i Herrnskretschen<br />
(Böhmen) anlagt en filial, hvilken uppnått goda resultat, så att <strong>de</strong>n<br />
un<strong>de</strong>r fjol<strong>år</strong>et kun<strong>de</strong> arbeta med förtjenst <strong>och</strong> f. n. är öfverhopad med beställningar.<br />
Tillverkningen af stråhattar <strong>och</strong> hattfjädrar ha<strong>de</strong> att lida gen<strong>om</strong> föregåen<strong>de</strong><br />
öfverproduktion <strong>och</strong> mo<strong>de</strong>ts nyckfulla vexlingar. Skinnhandskar äro ännu i<br />
ganska stor skala undanträngda af sticka<strong>de</strong> sådana.<br />
Bryggerierna ha<strong>de</strong> mycket god sysselsättning, hvilket är att tillskrifva lika<br />
mycket <strong>de</strong>n allmänt bättre ekon<strong>om</strong>iska ställningen s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n minska<strong>de</strong> begärligheten<br />
efter spirituösa. Tillverkningen vid Waldschlösschens stora bryggeri uppgick<br />
un<strong>de</strong>r säsongen 1887—88 till 157,349 hl., hvaraf 20 mill. halfliterflaskor<br />
<strong>om</strong>sattes, till större <strong>de</strong>len i Sachsen. Ut<strong>de</strong>lningen åt aktieegarne var 20 %;<br />
för bryggeriet Pelsenkeller 28 % , Schloss Chemnitz 25 %, Reisewitz 13'/3 %<br />
<strong>och</strong> Hofbrauhaus 9 à 10 %.<br />
Pappersbruken, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r 1887 åtminstone i finare sorter haft någon förtjenst,<br />
sågo sig nu beröfva<strong>de</strong> äfven <strong>de</strong>nna, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>lvis stegra<strong>de</strong> pris på råmaterial.<br />
Stora partier trämassa inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Norge, men liks<strong>om</strong> förut klaga<strong>de</strong>s<br />
äfven nu öfver <strong>de</strong>ss beskaffenhet. Albuminpapper visa<strong>de</strong> sig fortfaran<strong>de</strong><br />
starkt i efterfrågan,<br />
aktiekapitalet.<br />
så att <strong>år</strong>svinsten för flera fabriker uppgick till hälften af<br />
Möbler tillverka<strong>de</strong>s sås<strong>om</strong> förut nämndt i stor skala i Sachsen. En af<br />
<strong>de</strong> förnämsta verkstä<strong>de</strong>rna ligger i Robenau vid Dres<strong>de</strong>n. Gen<strong>om</strong> sorgfälligt<br />
arbete har <strong>de</strong>nsamma kunnat möta bå<strong>de</strong> <strong>de</strong>n österrikiska konkurrensen <strong>och</strong> <strong>de</strong>n<br />
högst betydliga hemslöj<strong>de</strong>n.<br />
För pressjäst <strong>och</strong> sä<strong>de</strong>ssprit har i Dres<strong>de</strong>n en ny anläggning k<strong>om</strong>mit till<br />
stånd med ett aktiekapital af 900,000 mark, hvilken gen<strong>om</strong> rationell skötsel<br />
<strong>och</strong> prisfall på spanmål gjor<strong>de</strong> utmärkta affärer. Den nya lagen för sprittillverkning<br />
synes icke öka sv<strong>år</strong>igheterna för <strong>de</strong>nna industri, då några smärre bestämmelser<br />
hunnit ändras. Produktionen vid fabriken i fråga uppgick till 390,000<br />
kg. pressjäst <strong>och</strong> 960,000 1. råbränvin af 80 %. Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n utgjor<strong>de</strong><br />
13 1 /. %.<br />
Det stora Siemenska glasbruket härstä<strong>de</strong>s har öfvergått till ett aktiebolag<br />
med ett kapital af 9 mill. mark. Tillverknings<strong>år</strong>et var så gynsamt att 11 %<br />
kun<strong>de</strong> ut<strong>de</strong>las jemte <strong>de</strong>t stora afskrifningar eg<strong>de</strong> rum. Med <strong>de</strong>n nya lagstiftningen<br />
<strong>om</strong> söndagsarbete äro fabrikanterna in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna bransch ingalunda belåtna.
816<br />
Den i allmänhet större lifaktigheten pä <strong>de</strong>t industriella <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>t, särskildt<br />
in<strong>om</strong> jerahandteringen, ha<strong>de</strong> en mycket för<strong>de</strong>laktig inverkan på kolbrytningen<br />
<strong>och</strong> alla grufvorna yttra sin tillfredsställelse med <strong>år</strong>ets resultat, i <strong>de</strong>t konsumtionen<br />
öka<strong>de</strong>s <strong>och</strong> priset steg. Glädjan<strong>de</strong> är också att sjelfva arbetarens vilkor<br />
förbättrats, hvilket tydligt framg<strong>år</strong> af <strong>de</strong>n ärliga gen<strong>om</strong>snittsförtjensten. Vid<br />
en grufva i Zwickauerkretsen uppgifves <strong>de</strong>n till 925 mark.<br />
Sachsens jernvägar ha<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>1888</strong> en ink<strong>om</strong>st af nära 75 mill. mark<br />
eller 5 mill. mera än <strong>år</strong>et förut, hvartill bidrog bå<strong>de</strong> person- <strong>och</strong> godstrafiken.<br />
Tillväxten i linier utgjor<strong>de</strong> 95 km. Flodfarten på Elbe gynna<strong>de</strong>s af bättre vattenstånd<br />
än på många <strong>år</strong> varit fallet, <strong>och</strong> <strong>de</strong> olägenheter, s<strong>om</strong> uppstodo gen<strong>om</strong><br />
öfversvämningar <strong>och</strong> isförhållan<strong>de</strong>n, voro af snart öfvergåen<strong>de</strong> natur. Den<br />
stora mäng<strong>de</strong>n af fraktsökan<strong>de</strong> fartyg erhöllo emellertid först på hösten tillräcklig<br />
sysselsättning.<br />
Rosencrantz.<br />
Innehåll: A<strong>de</strong>lai<strong>de</strong> (sid. 801), Akyab (sid. 802), Bangkok (sid. 804), Batavia (sid.<br />
805), Bremen (sid. 789), Cadiz (sid. 811), Calcutta (sid. 799), Christchurch (sid. 794), Dres<strong>de</strong>n<br />
(sid. 814), Galatz (sid. 795), Honolulu (sid. 788), Konstantinopel (sid. 812), Larnaca<br />
(sid. 813), La Valetta (sid. 797), Leipzig (sid. 792), Manilla (sid. 803), Moskwa (sid. 785),<br />
O<strong>de</strong>ssa (sid. 791), Papeiti (sid. 802), Pernambuco (sid. 809), Pireus (sid. 795), Port au<br />
Prince (sid. 810), Rangoon (sid. 787), Singapore (sid. 799), Smyrna (sid. 798).