DANSK PELSDYRAVL - Kopenhagen Fur
DANSK PELSDYRAVL - Kopenhagen Fur
DANSK PELSDYRAVL - Kopenhagen Fur
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Dansk<br />
PelsDyravl<br />
MedleMsblad for<br />
dansk pelsdyravlerforening<br />
#8 november 2012<br />
litauiske Minktyve døMt og udvist / politiet øger fokus på Minktyveri / teMa: Hvalpesyge<br />
nyt alternativ til buntMageruddannelsen / tænk på din skat inden nytår<br />
ProDuktionsDirektør effektiviserer:<br />
røntgensortering<br />
sParer millioner årligt
estyrelse<br />
forMand<br />
Pelsdyravler Tage Pedersen<br />
Troldhøjvej 6, 8722 Hedensted<br />
Tlf.: 7585 2222 / 7589 5626 (privat)<br />
Fax: 7641 9244 / Mobil: 2968 0000<br />
tpe@kopenhagenfur.com<br />
næstforMand<br />
Pelsdyravler John Papsø<br />
Duelundvej 7, 8620 Kjellerup<br />
Tlf.: 8688 3213 / Fax: 8688 3813 / Mobil: 4018 3213<br />
jpa@kopenhagenfur.com<br />
Pelsdyravler Jørgen Westergaard<br />
Nørredigevej 79, Gjøl<br />
9440 Aabybro<br />
Tlf.: 9827 7414 / Mobil 4057 7414<br />
jwe@kopenhagenfur.com<br />
Pelsdyravler Henning Christensen<br />
Ølufgaardsvej 51, 6715 Esbjerg N<br />
Tlf.: 7511 7838 / Mobil: 2267 7838<br />
hch@kopenhagenfur.com<br />
Pelsdyravler Knud J. Vest<br />
Frederiksborgvej 541, 4040 Jyllinge<br />
Tlf.: 4678 8392 / Fax: 4673 2504 / Mobil: 4057 8877<br />
kjv@kopenhagenfur.com<br />
Pelsdyravler Lars Eilertsen<br />
Petersmindevej 130, 8520 Lystrup<br />
Tlf.: 8622 1103 / Fax: 8622 8883 / Mobil: 2334 0471<br />
lei@kopenhagenfur.com<br />
Pelsdyravler Karsten Beltoft Jørgensen<br />
Mosbækvej 48, 9240 Nibe<br />
Tlf.: 9866 6226 / Mobil: 2065 0280<br />
kbj@kopenhagenfur.com<br />
leDenDe meDarbeJDere<br />
adM. direktør<br />
Torben Nielsen<br />
Tlf.: 4326 1041<br />
tn@kopenhagenfur.com<br />
økonoMidirektør<br />
Kåre Alfsen, Tlf.: 4326 1410<br />
ka@kopenhagenfur.com<br />
koMMunikationsCHef<br />
Sander Jacobsen<br />
Tlf.: 4326 1063 / Mobil: 2268 0932<br />
sja@kopenhagenfur.com<br />
sekretariatsCHef<br />
Lars Skjoldegaard<br />
Tlf.: 4326 1021 / Mobil: 2268 0907<br />
lsk@kopenhagenfur.com<br />
koPenHagen fur avlerserviCe<br />
Direkte tlf. 4326 1255<br />
farmerservice@kopenhagenfur.com<br />
lanDsDelsforeninger<br />
nordjyllands pelsdyravlerforening<br />
Pelsdyravler Karsten Beltoft Jørgensen<br />
Mosbækvej 48, 9240 Nibe<br />
Tlf.: 9866 6226 / Mobil: 2065 0280<br />
kbj@kopenhagenfur.com<br />
Sekretær:<br />
Hans Henrik Møller, <strong>Kopenhagen</strong> Rådgivning<br />
Midtjyllands pelsdyravlerforening<br />
Pelsdyravler John Papsø<br />
Duelundvej 7, 8620 Kjellerup<br />
Tlf.: 8688 3213 / Fax: 8688 3813 / Mobil: 4018 3213<br />
jpa@kopenhagenfur.com<br />
Sekretær:<br />
Vilhelm Weiss, <strong>Kopenhagen</strong> Rådgivning<br />
fyn og sydjyllands pelsdyravlerforening<br />
Pelsdyravler Henning Christensen<br />
Ølufgaardsvej 51, 6715 Esbjerg N<br />
Tlf.: 7511 7838 / Mobil: 2267 7838<br />
hch@kopenhagenfur.com<br />
Sekretær:<br />
Hans Henrik Møller, <strong>Kopenhagen</strong> Rådgivning<br />
sjællands pelsdyravlerforening<br />
Pelsdyravler Knud J. Vest<br />
Frederiksborgvej 541, 4040 Jyllinge<br />
Tlf.: 4678 8392 / Fax: 4673 2504 / Mobil: 4057 8877<br />
kjv@kopenhagenfur.com<br />
Sekretær:<br />
Hans Henrik Møller, <strong>Kopenhagen</strong> Rådgivning<br />
faglige funktioner<br />
kopenHagen rådgivning<br />
Agro Food Park 15, Skejby, 8200 Aarhus N<br />
Tlf.: 7213 2800<br />
Funktionschef: Leif Bruun<br />
Tlf.: 4326 1002, lfb@kopenhagenfur.com<br />
udvalg for forskning og rådgivning<br />
John Papsø (formand), Tlf.: 8688 3213<br />
Kent Troldtoft Pedersen, Tlf.: 9738 6451<br />
Karsten Beltoft Jørgensen, Tlf.: 9866 6226<br />
Jørgen Westergaard, Tlf.: 9827 7414<br />
Jens Arne Kristiansen, Tlf.: 6269 1785<br />
Henning Christensen, Tlf.: 7511 7838<br />
Knud Vest, Tlf.: 4678 8392<br />
Evald Hansen, Tlf.: 5926 8371<br />
Jørgen Pedersen, Tlf.: 7585 2222<br />
Finn Toft Madsen, Tlf.: 2099 4653<br />
Kaj Kristensen, Tlf.: 7517 0183<br />
Forsknings- og Rådgivningschef<br />
Peter Foged Larsen<br />
Tlf.: 7213 2813 / Mobil 5085 2927<br />
pfl@kopenhagenfur.com<br />
Sekretær Susanne Skottrup Andersen<br />
Tlf: 7213 2802 / mobil 4186 1302<br />
ssa@kopenhagenfur.com<br />
rådgivning til pelsdyravlere<br />
Rådgiver Michael Sønderup<br />
Tlf.: 7213 2808 / Mobil: 2033 4263<br />
msn@kopenhagenfur.com<br />
Rådgiver Henrik Bækgaard<br />
Tlf.: 7213 2807 / Mobil: 4186 1307<br />
hbk@kopenhagenfur.com<br />
Rådgiver Vilhelm Weiss<br />
Tlf.: 7213 2812 / Mobil: 4073 4941<br />
vwe@kopenhagenfur.com<br />
Rådgiver Bente Krogh Hansen<br />
Tlf.: 7213 2809 / Mobil: 4186 1309<br />
bkh@kopenhagenfur.com<br />
Rådgiver Maria Sylvest Blæsbjerg<br />
Tlf.: 7213 2804 / Mobil: 4186 1304<br />
msb@kopenhagenfur.com<br />
Rådgiver Vibeke Hagelskær Lund<br />
Tlf.: 7213 2805 / Mobil: 4186 1305<br />
vlu@kopenhagenfur.com<br />
Rådgiver Elna Mortensen<br />
Tlf.: 7213 2806 / Mobil: 4186 1306<br />
emo@kopenhagenfur.com<br />
Rådgiver Inger Knude Aagaard<br />
Tlf.: 7213 2816 / Mobil: 4186 1311<br />
ikr@kopenhagenfur.com<br />
rådgivning til foderCentraler<br />
Rådgiver Mikael Lassén<br />
Tlf.: 7213 2811 / Mobil: 4025 3059<br />
tml@kopenhagenfur.com<br />
Rådgiver Bente Lyngs<br />
Tlf: 7213 2810 / mobil: 4186 1321<br />
bls@kopenhagenfur.com<br />
Rådgiver Mette Line Christiansen<br />
Tlf: 7213 2815 / mobil: 4186 1310<br />
mlc@kopenhagenfur.com<br />
kopenHagen forskning<br />
Agro Food Park 15, Skejby, 8200 Aarhus N<br />
Tlf.: 7213 2800<br />
forskning@kopenhagenfur.com<br />
Forsknings- og Rådgivningschef:<br />
Peter Foged Larsen<br />
Mobil 5085 2927, pfl@kopenhagenfur.com<br />
kopenHagen farM<br />
Herningvej 112 C, 7500 Holstebro<br />
Tlf.: 9613 5700 / Fax: 9613 5714<br />
farm@kopenhagenfur.com<br />
Dyrlæge: Tove Clausen<br />
Tlf.: 2258 1957<br />
kopenHagen diagnostik<br />
Langagervej 74, Postboks 1465, 2600 Glostrup<br />
Tlf.: 4326 1001, diagnostik@kopenhagenfur.com<br />
driftfaglig afdeling<br />
Afdelingschef Hans Henrik Møller<br />
Tlf.: 7213 2803 / Mobil 2532 0154<br />
hhm@kopenhagenfur.com<br />
driftfaglig@kopenhagenfur.com<br />
Seniorspecialist Jørgen Østergaard<br />
Tlf.: 4326 1003 / Mobil 4070 0418<br />
joe@kopenhagenfur.com<br />
anDre<br />
ræveavlerforeningen<br />
Formand: Georg Larsen<br />
Birkevej 46, Hornum, 9600 Års<br />
Tlf.: 9866 1545<br />
nordjyllands CHinCHillaforening<br />
Formand: Henrik Larsen<br />
Langoddevej 6, 9750 Østervrå<br />
Tlf.: 9895 1033<br />
Midtjyllands CHinCHillaforening<br />
Formand: Karen D. Hansen<br />
Vilhelm Skyttes Vej 7, Vium, 8620 Kjellerup<br />
Tlf.: 9772 3722<br />
dC2 syd<br />
Formand: Johannes Edlefsen<br />
Vestervang 6, Jejsing, 6270 Tønder<br />
Tlf.: 7473 4480<br />
sjællands CHinCHillaforening<br />
Formand: Hans Erik Ploumann Johansen<br />
Bahhe Chinchilla<br />
Rekkendevej 14, Allerslev, 4720 Præstø<br />
Tlf.: 5599 6290<br />
danske pelsdyravleres veteranklub<br />
Formand: Bent Fogtmann<br />
Jernkærvej 8, 6770 Ribe<br />
Tlf.: 7542 0838<br />
dtu veterinærinstituttet<br />
Bülowsvej 27, 1870 Frederiksberg C<br />
Tlf.: 3588 6180 / Fax: 3588 6340<br />
(Indsendelse af materiale skal ske gennem<br />
praktiserende dyrlæge)<br />
det politiske foderudvalg<br />
Bestyrelsen for Dansk Pelsdyr Foder A/S<br />
Formand: Niels Erik Halgaard<br />
Holstebro Minkfodercentral, Galgemosevej 21,<br />
7500 Holstebro<br />
Tlf.: 9743 5410<br />
dansk pelsdyr foder a.M.b.a.<br />
Udbyhøjvej 63, 8900 Randers<br />
Tlf.: 8642 7422 / Fax: 8641 1466<br />
Direktør: Mogens Mørch Søndergaard<br />
Mobil: 4010 1559 / ms@dpf-as.dk
analyselaboratoriet<br />
Herningvej 112, Tvis, 7500 Holstebro<br />
Tlf.: 9743 5611 / Fax: 9743 5277<br />
Laboratorieleder: Bent Munkøe<br />
Mobil: 4056 0436 / bm@dpf-as.dk<br />
koPenHagen fur<br />
Langagervej 60<br />
2600 Glostrup<br />
Tlf.: 4326 1000<br />
kopenhagenfur@kopenhagenfur.com<br />
kopenhagenfur.com<br />
Dansk PelsDyravl<br />
75. årgang<br />
Langagervej 60<br />
2600 Glostrup<br />
Tlf.: 4326 1060<br />
info@kopenhagenfur.com<br />
reDaktion<br />
Torben Nielsen Tlf.: 4326 1041<br />
(ansvarshavende)<br />
Sander Jacobsen Tlf.: 4326 1063<br />
(kommunikationschef)<br />
Søren Jespersen Tlf.: 4326 1289<br />
(media manager)<br />
Hans Løgstrup Poulsen Tlf.: 4326 1061<br />
(redaktør)<br />
Christian Serritslev Riis Tlf.: 4326 1419<br />
(journalist)<br />
Dansk Pelsdyravl er fagblad for pelsdyravl. Bladet<br />
udsendes til samtlige medlemmer af Dansk<br />
Pelsdyravlerforening, til opdrættere i udlandet<br />
samt til institutioner i ind- og udland.<br />
annonCering<br />
Kathrine Engberg Tlf. 4326 1112<br />
ken@kopenhagenfur.com<br />
Artikler og annoncer til bladet skal være hos<br />
redaktionen senest den 25. i måneden forud for<br />
udgivelsen. Læserbreve må fylde max 1 side i<br />
bladet. Større faglige indlæg optages efter forudgående<br />
aftale.<br />
Dansk Pelsdyravl udkommer otte gange om året<br />
omkring den 20. i månederne januar, februar,<br />
marts, april, juni, september, oktober og november<br />
i et oplag på 4000 eksemplarer.<br />
løsabonnement På Dansk PelsDyravl<br />
Eva Andersen: Tlf. 4326 1062<br />
Design, ProDuktion og tryk<br />
MONTAGEbureauet ApS<br />
forsiDefoto<br />
Med røntgenanlægget i drift fra den nye sæson<br />
vil <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> kunne skære yderligere af<br />
sorteringsomkostningerne. Samtidig har produktionsdirektør<br />
Thomas Gabriel sat en række<br />
initiativer i gang, der vil øge effektiviteten andre<br />
steder i sorteringsprocesserne.<br />
Foto: Nikolai Linares<br />
ISSN 0011-6424<br />
inDHolDsfortegnelse<br />
leder: forlig Med faktaforvirring 5<br />
røntgenanlæg er klar til brug 6<br />
"vi skal Måle os Med de tunge drenge" 10<br />
det værste udbrud af Hvalpesyge i nyere tid 12<br />
anbefalinger for vaCCination soM<br />
følge af Hvalpesyge 15<br />
Minktyve får et års fængsel og<br />
udvises af danMark 18<br />
når international kriMinalitet koMMer tæt på 20<br />
avlerbesøg under deCeMber-auktionen Med<br />
besøg i tivoli 25<br />
royal deltagelse til laugenes opvisning 26<br />
nyt alternativ til buntMageruddannelsen 28<br />
kontroldanMark: det kan gøres bedre 30<br />
på vindertur til naMibia 42<br />
ifasa 2012: avl og genetik 44<br />
ifasa 2012: adfærd og velfærd 45<br />
welfur ved ifasa-kongressen<br />
i købenHavn august 2012 47<br />
tænk på din skat inden nytår 50<br />
generalforsaMlinger og skindudstillinger 52<br />
navnenyt 54<br />
nye faglige Medarbejdere 57<br />
test dine avlsHanner nu 58<br />
julekrydsord 59<br />
aktuelt 60<br />
3
OPTIMÉR DIN<br />
FORMUE OG SKAT<br />
Invester i en europæisk solcellepark med Obton A/S<br />
– Danmarks største K/S-udbyder inden for solenergi.<br />
Obton har erfaring fra mere end 30 solcelleparker i drift, og er i gennemsnit<br />
2,3% foran vores budgetter. En K/S-investering er en attraktiv løsning for personer<br />
med høj indkomst eller en virksomhedsskatteordning. Se udvalgte K/S projekter her. her.<br />
K/S Obton Solenergi<br />
Griebo Euper<br />
Placering: Tyskland<br />
Produktion 2012 (jan-sep): ▲ 1 %<br />
K/S Obton Solenergi<br />
Westerhausen<br />
Placering: Tyskland<br />
Produktion 2012 (jan-sep): ▼ -2 %<br />
K/S Obton Solenergi<br />
Pantah<br />
Placering: Italien<br />
Produktion 2012 (jan-sep): ▲ 4 %<br />
K/S Obton Solenergi<br />
Hessen<br />
Placering: Tyskland<br />
Produktion 2012 (jan-sep): ▲ 11 %<br />
Toldkammeret · Nordhavnsgade 1 · DK-8000 Aarhus C<br />
Tlf. 86 26 12 00 · Fax 86 26 12 70 · obton@obton.com · www.obton.com<br />
K/S Obton Solenergi<br />
Pantah II<br />
Placering: Italien<br />
Produktion 2012 (jan-sep): ▲ 6 %<br />
K/S Obton Solenergi<br />
Apulien<br />
Placering: Italien<br />
Produktion 2012 (jan-sep): ▼ -4 %<br />
Vil du vide<br />
mere om dine<br />
investeringsmuligheder:<br />
obton.com<br />
K/S Obton Solenergi<br />
Apulien VI<br />
Placering: Italien<br />
Produktion 2012 (jan-sep): ▲ 7 %<br />
K/S Obton Solenergi<br />
Nardo<br />
Placering: Italien<br />
Produktion 2012 (jan-sep): ▲ 7 %<br />
Obton A/S har siden 2006 beskæftiget sig med formidling af investeringskapital og<br />
administration af investeringsprojekter til danske investorer. Obton A/S repræsenterer<br />
mere end 400 investorer og forvalter 1,5 mia. kr. Siden 2009 har Obton A/S<br />
haft fokus på investering i solenergi og administrerer i dag anlæg, der kan levere<br />
strøm til ca. 10.000 europæiske husstande.
forlig meD<br />
faktaforvirring<br />
leDer<br />
af tage pedersen<br />
tpe@kopenHagenfur.CoM<br />
Den 2. november indgik man på Christi-<br />
ansborg et veterinærforlig, som samtlige<br />
partier i Folketinget stod bag. Forliget<br />
rummer generelle tiltag samt konkrete<br />
initiativer for landbrugets tre hovedproduktioner<br />
svin, mink og kvæg. Der<br />
lægges op til at ændre myndighedernes<br />
kontrol til en mere helhedsorienteret<br />
linje. Målet er altså mindre jagt på enkeltfejl<br />
og detaljer via lange tjeklister.<br />
Den mere helhedsorienterede linje fra<br />
myndighedernes side er et positivt<br />
initiativ. Det bør føre til mere jordnære<br />
kontroller, der forholder sig til virkeligheden<br />
på vores farme i stedet for at tage<br />
udgangspunkt i rigide formularer, der<br />
er skabt på et skrivebord langt væk fra<br />
landbruget.<br />
Det er også positivt, at hele den politiske<br />
palet på Christansborg sidestiller minkproduktion<br />
med kvæg- og svineproduktion.<br />
Vores betydning for dansk eksport<br />
har rodfæstet sig. Vi bliver betragtet<br />
som en af de væsentligste hovedproduktioner<br />
i dansk landbrug.<br />
Et andet tegn på den status er, at mink-<br />
avler Martin Merrild blev valgt som ny<br />
formand, da Landbrug & Fødevarer holdt<br />
delegeretmøde den 7. november. Der<br />
skal i den forbindelse lyde et stort tillykke<br />
til Martin Merrild herfra. Både han<br />
og alle andre minkavlere fortjener et<br />
skulderklap. Vores grundige arbejde og<br />
de afledte gode resultater bliver bemærket<br />
rundt omkring i både dansk landbrug<br />
og det danske samfund.<br />
Veterinærforliget bringer dog også et<br />
par nye udfordringer på banen for vores<br />
erhverv. Fødevareministeriet vil rette<br />
fokus på gruppeindhusning over de<br />
næste fire år samt et udkast, der skal<br />
føre til yderligere krav om burberigelse.<br />
Fødevareministeriet ønsker både hylder<br />
og rør i alle bure. Den løsning må ifølge<br />
veterinærforliget højest koste vores erhverv<br />
12 millioner kroner.<br />
Jeg er spændt på at se hvilke mulighe-<br />
der, som man fra politisk hold kan se<br />
inden for den omkostningsramme. Det<br />
vidner om en mangel på indsigt i omkostningsniveauet<br />
for en løsning, der<br />
skal gælde hele erhvervet. Samtidig viser<br />
det den generelle mangel på indsigt,<br />
som myndighederne desværre ofte afslører.<br />
En mangel på indsigt, som vi ofte<br />
står til indtægt for, når der skal foretages<br />
kontroller eller laves ny lovgivning for<br />
erhvervet.<br />
Vi står heldigvis i den situation, at vi som<br />
erhverv sidder med ved bordet, når der<br />
skal tages stilling til både gruppeindhusning<br />
og burberigelse. Det bør sikre,<br />
at der ikke bliver truffet beslutninger,<br />
som mangler hold i virkeligheden ude på<br />
farmene samt den forskningsbaserede<br />
viden, som er en hjørnesten i vores arbejde<br />
med dyrene.<br />
Hele processen omkring veterinærfor-<br />
liget har gjort det tydeligt, at man fra<br />
Fødevareministeriets side mangler faglige<br />
begrundelser for, at der skulle være<br />
behov for tiltag, der kan forbedre dyrevelfærden<br />
på minkfarme.<br />
En ting er, at Fødevareministeriet mener,<br />
at vi kan finansiere både hylder og rør i<br />
alle bure inden for en ramme på 12 millioner<br />
kroner. Det kan ganske enkelt ikke<br />
lade sig gøre rent økonomisk. Noget helt<br />
andet er det manglende videnskabelige<br />
belæg for, at den løsning, som Fødevareministeriet<br />
lægger op til, vil have en<br />
gavnlig effekt. Vi står altså med nogle<br />
tiltag, som ikke har en påviselig relevans<br />
for dyrene. Vi er altid villige til at diskutere<br />
ordentlige forhold for vores dyr,<br />
men det skal være på baggrund af fakta.<br />
Ikke på baggrund af populistiske tiltag<br />
grebet ud af den blå luft.<br />
Fødevareministeren har selv rost minkerhvervet<br />
i forbindelse med vores kontrolresultater<br />
i 2011. Den ros vil hun få<br />
rig mulighed for at gentage i fremtiden.<br />
Vores foreløbige optælling af kontrolresultaterne<br />
for 2012 bekræfter, at myndighedernes<br />
besøg på danske minkfarme<br />
byder på endnu flere rene kontrolrapporter<br />
end tidligere år. Vi kan således<br />
imødese, at vi kan blive klassens duks,<br />
når man sammenligner os med andre<br />
hovedproduktioner af dyrehold.<br />
Den udvikling skal alle avlere have ros<br />
for, og jeg kan kun opfordre til, at man på<br />
hver eneste farm fortsat gør sit bedste<br />
for at fastholde en høj standard. Med det<br />
nye veterinærforlig ser jeg reel fremgang<br />
for, at vores indsats på farmene bliver<br />
honoreret for helheden i stedet for at<br />
blive negligeret af rigide kontrolsystemers<br />
fokus på enkeltfejl. Men når fødevareministeren<br />
tilsyneladende har problemer<br />
med at forstå, at der bør lovgives<br />
ud fra fakta, så må vi blot gøre vores til,<br />
at fakta bliver endnu sværere at overse i<br />
fremtiden.<br />
Nr. 8. NOVEMBEr 2012 5
øntgenanlæg er<br />
klar til brug<br />
Det kræver en mand at betjene røntgenanlægget (øverst).<br />
Til gengæld kan de fire røntgenbokse (nederst) klare opgaven<br />
med at måle dækhårslængde og underuldslængde.<br />
Nu er <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>s nye sorteringsmaskine parat. Efter to års forberedelse er røntgenanlægget klar<br />
til at sortere 50 procent af skindene ved den kommende sæson. Det er en yderligere effektivisering og<br />
forbedring af sorteringsprocessen, hvilket vil kunne mærkes i form af lavere omkostninger.<br />
ProDuktion<br />
af CHristian serritslev riis<br />
Csr@kopenHagenfur.CoM<br />
fotos: nikolai linares<br />
Teknologien har spillet en stor rolle i<br />
den effektiviseringsproces, som produktionen<br />
hos <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> har gennemgået.<br />
Blandt andet med indførelsen<br />
af længdemåling, farvesortering og<br />
renhedsgrad i en og samme maskine. Nu<br />
er det seneste skud på den teknologiske<br />
stamme klar til at blive taget i brug.<br />
- I første omgang har vi samlet to pro-<br />
cesser i røntgenmaskinen. Vi har taget<br />
længdemålingsprocessen, som i forvejen<br />
var automatiseret, og så automatiserer<br />
vi hårlængdedelingen, som før var<br />
manuel, fortæller produktionsdirektør<br />
Thomas Gabriel.<br />
De brune Hanner får første tur<br />
Maskinen kommer altså til at assistere<br />
skindsortererne med delingen mellem<br />
classic og velvet. Dermed skal sorte-<br />
rerne kun skal koncentrere sig om den<br />
øvrige kvalitetssortering. Maskinen<br />
foretager sorteringen mellem classic og<br />
velvet og måler underuldslængde og<br />
dækhårslængde. Underuldsbeskaffenheden<br />
og dækhår vil fortsat blive vurderet<br />
af en sorterer, der derefter inddeler i de<br />
forskellige underkategorier. Det er dog<br />
ikke alle typer, der får chancen for en tur<br />
i røntgenanlægget.<br />
- I år har vi valgt, at alle brune hanner<br />
kommer igennem samt et par andre<br />
typer. Syv mio. ud af de ti mio. skind,<br />
der kommer i gennem anlægget denne<br />
sæson, vil være brune hanner. Jo større<br />
volumen typen har, jo mere mening giver<br />
det at bruge maskinen, siger Thomas<br />
Gabriel.<br />
Han fortæller, at der stadig skal opti-<br />
meres på anlægget, så kapaciteten kan<br />
øges. Thomas Gabriel regner med, at 75<br />
til 90 procent af næste sæsons skind vil<br />
blive målt på røntgenanlægget.<br />
kvaliteten bliver obJektiv<br />
Gennem de seneste ti år er antallet af<br />
indlevererede skind steget med over<br />
60 procent. Det store udbud har gennem<br />
hele perioden stillet store krav til<br />
effektiviteten i sorteringsprocessen,<br />
der i lønomkostninger alene koster 80<br />
millioner kroner. Hvis <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> i<br />
endnu højere grad skal være en lukrativ<br />
forretning, er effektivitet i produktionen<br />
afgørende.<br />
Én ting er økonomi, en anden er kvalitet<br />
og præcision. Den helt store kvalitet ved<br />
røntgenmaskinen er, at man kan ensarte<br />
vurderingen af skindene fuldstændig.<br />
Maskinen giver en objektiv vurdering<br />
af skindet, så der måles ud fra samme<br />
forudsætning hver gang. Vurderingen vil<br />
indeholde oplysninger, der kan anvendes<br />
til forbedring hos avlerene, ved pelsning<br />
og i <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>s interne processer.<br />
Dokumentationen fra vurderingen af<br />
hvert enkelt skind er tilgængelig i billedformat<br />
med en række værdifulde oplysninger,<br />
som vil have stor værdi for av-<br />
6 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
Nr. 8. November 2012<br />
7
lere, auktionshus og kunder. Resultatet<br />
af sorteringen vil derfor blive mere ensartet.<br />
Avlerne og kunderne kan i sidste<br />
ende stole endnu mere på sorteringens<br />
præcision. Det er ifølge Thomas Gabriel<br />
den forbedring, der er vigtigst.<br />
- Kvaliteten af vores arbejde kommer<br />
altid først, men det er naturligvis også<br />
nødvendigt at kunne forrente den investering,<br />
vi har lavet. Det er en lønsom<br />
investering, der udover at sikre kvalitet<br />
også sparer penge, siger han.<br />
Som noget af det mest banebrydende<br />
giver røntgenteknologien fremtidige muligheder<br />
for yderligere kvalitetssortering,<br />
heriblandt måling af underuldsbeskaffenhed<br />
og vurdering af dækhår. Det er<br />
det væsentlige kvalitetsparameter, som<br />
i øjeblikket bliver vurderet manuelt.<br />
Thomas Gabriel har allerede gode indi-<br />
Robotarmen sørger for at flytte skindene fra transportvognene og over til røntgenanlægget.<br />
Robotarmen er designet, så den ikke skader skindene, når den løfter dem af vognen.<br />
kationer på, at de vil kunne måles. Det<br />
kan resultere i behov for udvidelse af<br />
kapaciteten og dermed behov for endnu<br />
et røntgenanlæg. Tests er i gang og sker<br />
i samarbejde med den eksisterende leverandør<br />
Innospektion, men også en ny<br />
samarbejdspartner, tyske MultiTech.<br />
Den økonomiske gevinst<br />
Skindvolumen har været stigende gennem<br />
de sidste mange år. Som det ser<br />
ud nu, vil den udvikling ikke stoppe. Det<br />
stiller ikke bare krav til fortsat effektivisering.<br />
Det skaber også nogle kapacitetsproblemer,<br />
der skal imødekommes.<br />
Målet er, at <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> i løbet af<br />
fire eller fem år skal håndtere 25 millioner<br />
skind.<br />
- Når avlerne trapper deres aktiviteter<br />
op, så er vi tvunget til at følge med. Hvis<br />
vi er effektive nok, så behøver vi ikke nye<br />
lokaler for at håndtere en højere skindvolumen.<br />
Det er en positiv udfordring at<br />
skabe plads til 25 millioner skind, siger<br />
Thomas Gabriel og tilføjer, at der blandt<br />
andet bliver arbejdet på et vakuumpakningssystem,<br />
der også skal forbedre<br />
kapaciteten i Glostrup.<br />
Når røntgenmaskinen tages i brug, vil<br />
der i første omgang blive en besparelse<br />
på ca. 20 øre pr. skind. Indenfor de<br />
næste fire til fem år skulle sorteringsomkostningen<br />
falde fra fire til tre kroner<br />
pr. skind – en besparelse på 20 millioner<br />
kroner årligt. Det skal drives af yderligere<br />
teknologiudvikling samt ved at arbejde<br />
systematisk med en LEAN-transformation<br />
af hele produktionsområdet. Det<br />
vil sikre, at <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> vil kunne<br />
håndtere 25 mio. skind i den nuværende<br />
fabrik på konkurrencedygtige vilkår.<br />
8 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
Nr. 8. November 2012<br />
Ny og stærkere trådbelægning<br />
Testresultater med saltspray<br />
n Standard Alu-zink u Betafence Zinkalu10 yNYHED<br />
– Fås kun hos Hedested Gruppen<br />
Betafence har udviklet en ny trådbelægning, der har fået navnet Zincalu10.<br />
Zincalu10 indeholder mere aluminium end traditionelle alu-zink belægninger,<br />
hvilket gør den ekstra korrosionsbestandig. Det er påvist med saltspray-tests<br />
udført iht. ISO 9227.<br />
Ring til HG og få vejledning om, hvordan og hvor meget du kan øge levetiden<br />
med den nye belægning på trådvarer fra Betafence.<br />
Erik Bach 20 12 32 12<br />
Ole Andersen 20 12 32 13<br />
Jens Villadsen 22 69 58 10<br />
Tonny B. Rasmussen 30 88 13 31<br />
Heiko Andresen 20 29 32 44<br />
Johannes Nielsen 30 80 12 00<br />
Henrik Mortensen 20 20 56 11<br />
Jesper Ørskov Pedersen 30 80 08 68<br />
Døgnservice 20 21 30 44<br />
Vejlevej 15, DK-8722 Hedensted<br />
Telefon (+45) 75 89 12 44<br />
Telefax (+45) 75 89 11 80<br />
www.hedensted-gruppen.dk<br />
9
”vi skal måle os meD<br />
De tunge Drenge”<br />
<strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>s produktionsdirektør, Thomas Gabriel, har en klar strategi for fremtiden. Hvis<br />
<strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> skal fastholde sin verdensførende position, må der ikke hviles på laurbærrene.<br />
Sorteringsprocessen skal optimeres efter forbilleder i andre brancher.<br />
interview<br />
af CHristian serritslev riis<br />
Csr@kopenHagenfur.CoM<br />
- Vi er verdensførende inden for sorte-<br />
ring og afsætning af kvalitetsskind. Vi<br />
sætter trenden i vores egen branche. Innovationskraften<br />
skal komme fra os selv,<br />
hvis vi fortsat skal udvikle vores organisation<br />
og fastholde vores position. Derfor<br />
skal vi lade os inspirere af de bedste<br />
danske produktionsvirksomheder som<br />
Radiometer og Novo Nordisk.<br />
Sådan ridser den nye produktionsdirek-<br />
tør, Thomas Gabriel, sine mål op, mens<br />
han inspicerer det store røntgenanlæg<br />
i produktionshallen. Han tiltrådte som<br />
produktionsdirektør i februar fra en stilling<br />
som Vice President for produktion<br />
og logistik hos DBI Plastics. Han har været<br />
meget begejstret over sin første tid<br />
hos auktionshuset i Glostrup. Begejstringen<br />
begrænser sig ikke til det professionelle<br />
plan.<br />
- Jeg har fået en rigtig god og positiv<br />
modtagelse. Det, synes jeg, siger meget<br />
om hvilken virksomhedskultur, der findes<br />
her på stedet. God virksomhedskul-<br />
tur er ikke noget, man skal tage for givet.<br />
<strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> er en markedsførende<br />
virksomhed,hvor folk strutter af selvtillid,<br />
og det har virkelig afspejlet sig i den<br />
modtagelse, jeg har fået, siger Thomas<br />
Gabriel.<br />
Han anerkender i høj grad den udvikling,<br />
som virksomheden har gennemgået de<br />
seneste ti år. Det er en innovativ tradition,<br />
han gerne vil føre videre.<br />
innovation skaber fortsat suCCes<br />
Men hvorfor skal <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> fortsat<br />
fokusere så meget på innovation? Thomas<br />
Gabriel mener, at de største udfordringer<br />
kommer, når man allerede er god<br />
og succesfuld.<br />
- Når man er rigtig god, så forsvinder<br />
behovet for at blive fantastisk. Men vi<br />
skal stadig udfordre os selv. For at blive<br />
inspirerede vil vi målsætte efter virksomheder<br />
udenfor vores egen branche. Vi<br />
kan lære rigtig meget af de bedste produktionsvirksomheder<br />
i Danmark; Radiometer,<br />
Novo Nordisk og andre af de helt<br />
tunge drenge, siger Thomas Gabriel.<br />
Det er ikke, fordi de omtalte virksomhe-<br />
der er store, at <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> skal lade<br />
sig inspirere af dem. Det er, fordi de er<br />
de dygtigste. Som det er tilfældet med<br />
<strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>, er de i international<br />
konkurrence. Selvom et firma som Novo<br />
Nordisk i høj grad har været succesfuldt,<br />
så introducerer de stadig forbedringsprogrammer.<br />
Ifølge Thomas Gabriel handler det om<br />
at være konkurrencedygtig, på forkant<br />
med udviklingen og sætte dagsordenen<br />
i branchen. Det er en udfording, som<br />
også gør sig gældende for <strong>Kopenhagen</strong><br />
<strong>Fur</strong>. Det er en ambitiøs indstilling, men<br />
den er ifølge Thomas Gabriel nødvendig,<br />
hvis man gerne vil fastholde sin førsteplads<br />
i en branche.<br />
meDarbeJDerne skal involveres<br />
Det nye røntgenanlæg er et glimrende<br />
eksempel på innovation, der kan holde<br />
omkostningsprisen nede, men der findes<br />
også mange andre metoder. Ved<br />
hjælp af en masse nye medarbejderinitiativer<br />
skal flowet i arbejdsprocessen<br />
optimeres. Operatørerne, der håndterer<br />
skindene i det daglige, skal have større<br />
indflydelse på arbejdsgangen.<br />
- Vi skal blive ved med at dygtiggøre os,<br />
selvom vores maskiner og vi selv bliver<br />
bedre. Vi har sat et "Good to Great"program<br />
i gang, der fokuserer på leder-<br />
10 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
Jeg Har fået en rigtig goD<br />
og Positiv moDtagelse. Det,<br />
synes Jeg, siger meget om,<br />
Hvilken virksomHeDskultur,<br />
Der finDes Her På steDet.<br />
udvikling. Samtidig effektiviserer vi via<br />
et LEAN-program, hvor vores operatører<br />
kan hjælpe med at udvikle og forbedre<br />
virksomheden og de daglige arbejdsgange.<br />
Kan vi samle nogen processer?<br />
Kan vi gøre ting lettere? Det er operatørerne<br />
de bedste til at svare på, og LEANværktøjskassen<br />
giver en række gode<br />
værktøjer til det, siger Thomas Gabriel.<br />
Det kan være helt små ting, der foreslås<br />
som ændringer, men hvis det forbedrer<br />
arbejdsgangen, så bliver det hilst meget<br />
velkomment. Det kan dreje sig om at effektivisere<br />
arbejdsgangen ved showlotbundtning<br />
og vejning eller en hurtigere<br />
frasortering af skadede skind, så de ikke<br />
forstyrrer arbejdsgange i processerne.<br />
Nr. 8. November 2012<br />
Produktionsdirektør Thomas Gabriel søger nye måder at effektivisere sorteringsprocesserne hos <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>.<br />
I den forbindelse lytter han til inputs fra medarbejderne.<br />
Eller foretage showlot-kontrol, inden en<br />
sortering sendes til nedpakning. Her kan<br />
der ifølge Thomas Gabriels beregninger<br />
vindes 50.000 kroner, men det er faktisk<br />
ikke det væsentlige. For når de skadede<br />
skind ofte bliver opdaget forskellige steder<br />
i processen, ødelægger det flowet.<br />
På det tidspunkt er der desuden spildt<br />
arbejdskraft og emballage på skindet.<br />
- Samlet set prøver vi at give medarbej-<br />
derne nogle værktøjer til at gøre deres<br />
idé til virkelighed. Indtil videre er responsen<br />
overvældende god, siger Thomas<br />
Gabriel.<br />
Thomas Gabriel<br />
Tidligere jobs:<br />
DBI Plastics - Vice President for<br />
produktion og logistik<br />
Novo Nordisk – Director i færdig-<br />
vareproduktionen, Site Kalundborg<br />
Malaco Leaf – Produktionsleder<br />
Norfrig A/S - Produktionsteknisk<br />
chef<br />
11
Det værste uDbruD af<br />
HvalPesyge i nyere tiD<br />
I 2012 har der været 55 udbrud af hvalpesyge på danske minkfarme, alle beliggende i<br />
Jylland. På de fem farme, der først fik konstateret hvalpesyge, viste det sig, at der var<br />
observeret ræve i farmen eller i farmens umiddelbare omgivelser. Mistanken om smitte<br />
fra den vilde fauna blev yderligere forstærket, da DTU, Veterinærinstituttet i slutningen<br />
af oktober påviste hvalpesyge i en vild ræv fra Vejen.<br />
sygDomme<br />
af tina struve<br />
kopenHagen diagnostik<br />
godelind wolf-jäCkel og anne sofie HaMMer<br />
købenHavns universitet<br />
elisabetH HolM og gitte larsen<br />
dtu, veterinærinstituttet<br />
Det nuværende udbrud af hvalpesyge<br />
er det værste, der er set i 13 år. Fra 2007<br />
til 2010 blev der ikke påvist hvalpesyge<br />
i Danmark. I 2011 var der tre udbrud, og<br />
i 2012 tæller vi på nuværende tidspunkt<br />
55 udbrud med en stadig daglig tilgang<br />
af nye tilfælde.<br />
Hvalpesyge skyldes en såkaldt Morbil-<br />
livirus af Paramyxoviridae-familien. Mor-<br />
billivirus består af otte forskellige typer,<br />
der blandt andet er kendt for at give<br />
mæslinger, sælpest, hundesyge (hvalpesyge)<br />
samt lignende sygdomme hos får,<br />
geder, kvæg og havpattedyr.<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012<br />
Virus spredes via inhalation af luftbåren<br />
virus over korte afstande og kontakt med<br />
savl, hoste og flåd fra øjne og næse. Fra<br />
dyrene er smittet kan der gå mellem en<br />
uge og i visse tilfælde et par måneder,<br />
Antal udbrud af hvalpesyge siden 1999 (DTU, Veterinærinstituttet)<br />
før de udviser symptomer. Virus invaderer<br />
og ødelægger lymfevævet. Det medfører<br />
et nedsat immunforsvar, hvorved<br />
dyrene er meget modtagelige for andre<br />
infektioner. Hvis dyret udvikler en lav<br />
12 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
antistof-reaktion når smitten finder sted,<br />
kan det udskille virus i ugevis uden at<br />
have tydelige kliniske symptomer1 .<br />
meget varierenDe symPtomer<br />
Erfaringer fra tidligere og nuværende<br />
udbrud viser, at symptomerne på hvalpesyge<br />
ofte er varierede og meget uspecifikke.<br />
De første symptomer er ofte flåd<br />
fra øjne og snude, men der kan også ses<br />
hævelse og skorpedannelse ved snude,<br />
øjne, ører og poter.<br />
Sygdommen kan desuden medføre en<br />
øget følsomhed over for dagslys, hvilket<br />
giver sig til udtryk ved, at minkene kigger<br />
ned i tråden og ”misser” med øjnene.<br />
Andre gange angriber virus nervesystemet,<br />
hvilket kan medføre adfærdsforandringer<br />
og krampeanfald. Disse<br />
meget varierende symptomer har i visse<br />
tilfælde bevirket en forsinket mistanke<br />
om tilstedeværelsen af virus. Det skyldes,<br />
at det simpelthen ikke forekommer<br />
sandsynligt for hverken avler, konsulent<br />
eller dyrlæge, at der skulle være tale om<br />
hvalpesyge.<br />
I mellemtiden har virus haft mulighed<br />
for at brede sig blandt dyrene. Når hvalpesyge<br />
bliver diagnosticeret, vil en stor<br />
del af dyrene allerede være inficerede,<br />
og vaccinationen vil derfor ikke have den<br />
tilsigtede effekt. Tværtimod er det i flere<br />
tilfælde set, at dødeligheden stiger i kølvandet<br />
på vaccinationen, idet dyrene har<br />
været syge på vaccinationstidspunktet.<br />
Erfaringerne fra det nuværende udbrud<br />
viser, at der er meget stor forskel på<br />
udviklingen af kliniske symptomer samt<br />
dødelighed af infektionen.<br />
Påvist i vilDe ræve<br />
I april 2012 berettede tyske aviser om<br />
forekomst af hvalpesyge i vildtlevende<br />
rovdyr (ræv og mår) i delstaten Niedersachsen<br />
i den nordvestlige del af<br />
Tyskland. Angiveligt er 36 procent af 192<br />
prøver fra vildtlevende rovdyr indsamlet<br />
i Niedersachsen testet positive for hvalpesyge2<br />
.<br />
Hvalpesyge betragtes som en af de<br />
alvorligste infektionssygdomme hos<br />
vildtlevende rovdyr. Den har vist sig at<br />
Klassiske symptomer på hvalpesyge.<br />
Over: Sammenknebne øjne med flåd.<br />
Tv.: Skorper omkring snude samt hævede poter.<br />
Foto: Jørgen Østergaard<br />
kunne inficere en meget bred vifte af<br />
arter og kan have stor konsekvens for<br />
nogle populationer. Hos de vildtlevende<br />
dyr, der er testet positive for hvalpesyge<br />
i Tyskland, har obduktionsfund været<br />
meget uspecifikke. Dyrene er ofte blevet<br />
undersøgt på grund af adfærdsforandringer.<br />
Disse er symptomer på, at nervesystemet<br />
er angrebet.<br />
I forbindelse med det nuværende ud-<br />
brud af hvalpesyge er kun få vilde dyr<br />
sendt til analyse på DTU, Veterinærinstituttet.<br />
Foreløbig er hvalpesygen påvist i<br />
en vild ræv fra Vejen, men det er vigtigt,<br />
at der indsendes materiale til undersøgelse<br />
for at udbredelsen i vilde dyr kan<br />
vurderes. Fundet i ræven fra Vejen tyder<br />
på, at der er en smitterisiko fra den vilde<br />
fauna, men forløbet af udbruddet kan<br />
ikke forklares via den vilde fauna alene.<br />
Meget tyder på, at også menneskelig<br />
adfærd har medvirket til den store geografiske<br />
spredning. Yderligere undersøgelser<br />
af smitteveje og udbredelse af<br />
hvalpesyge vil blive nærmere undersøgt<br />
i samarbejde mellem <strong>Kopenhagen</strong> Diagnostik<br />
og DTU, Veterinærinstituttet.<br />
1Rijks et al. (2012), in: “Infectious Diseases of wild mammals and birds in Europe”, Chapter 7, pp. 99-118<br />
2Niedersachsen Landesamtes für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit. Citeret 5/11-2012. Tilgængelig på:<br />
http://www.laves.niedersachsen.de/portal/live.php?navigation _ id=20132&article _ id=73580& _ psmand=23 13
HyPPigt forekommenDe i Den vilDe<br />
fauna<br />
Hvalpesygevirus er hyppigt påvist i vilde<br />
dyr i store dele af Europa. De typer, der<br />
blev fundet i de vilde dyr i Tyskland, er<br />
meget nært beslægtet med den type,<br />
der ses hos hunde. Derfor antyder tyske<br />
forskere, at smitten i den vilde fauna har<br />
en vis sammenhæng med andelen af<br />
uvaccinerede hunde.<br />
I Danmark har der også tidligere været på-<br />
vist hvalpesyge i den vilde fauna. Ved ud-<br />
bruddet af hvalpesyge i 2002 og 2003 sås<br />
adfærdsforandringer hos grævlinger med<br />
hvalpesyge. Nogle grævlinger mistede<br />
deres skyhed overfor mennesker og husdyr.<br />
De gik ind i huse og udviste truende<br />
adfærd over for dyr og mennesker.<br />
Netop adfærdsændringer i forbindelse<br />
med hvalpesyge er meget problematisk,<br />
fordi nedsat skyhed overfor mennesker<br />
og husdyr øger sandsynligheden for<br />
at de vildtlevende dyr kan videregive<br />
smitte til husdyr. Dog kunne sammenhængen<br />
mellem udbruddene hos mink<br />
HvalPesyge betragtes<br />
som en af De alvorligste<br />
infektionssygDomme Hos<br />
vilDtlevenDe rovDyr.<br />
Varierende grader af skorper på poterne ” hard pad” Foto: DTU, Veterinærinstituttet<br />
og forekomsten af virus i den vilde fauna<br />
ikke klart dokumenteres i 2003.<br />
Pas På HunDen<br />
Som nævnt skyldes hvalpesyge hos<br />
mink infektion med et morbillivirus. Det<br />
er det samme morbillivirus, der er årsag<br />
til hundesyge hos hundefamilien, eksempelvis<br />
hos tamhunde og mårhunde.<br />
Der findes ingen effektiv behandling for<br />
infektion med morbillivirus.<br />
Den sikreste måde at forebygge syg-<br />
dommen hos tammink og hunde er vac-<br />
cination. Især for jagthunde, som færdes<br />
meget i naturen, kan der være risiko for<br />
kontakt med smittede dyr. På grund af<br />
den høje forekomst af hvalpesyge er<br />
der god grund til at sørge for, at hunden<br />
bliver vaccineret regelmæssigt. Hunde<br />
med symptomer på hvalpesyge bør tilses<br />
af en dyrlæge.<br />
Infektion med morbillivirus kan være<br />
fatal for husdyr og vildtlevende rovdyr,<br />
men sygdommen er ikke farlig for<br />
mennesker. Det er væsentligt at øge<br />
kendskabet til sygdommens forekomst<br />
og smitteveje for at få mere viden om<br />
sygdommen og begrænse infektionens<br />
udbredelse. Det gælder både blandt husdyr<br />
og i vilde dyrebestande.<br />
Derfor opfordres alle til at indsende<br />
aflivet eller dødfundet vildt, der har<br />
udvist symptomer på hvalpesyge. DTU,<br />
Veterinærinstituttet, som foretager undersøgelserne,<br />
kontaktes forinden på tlf.<br />
35 88 62 50 for vejledning omkring indsendelsesblanket<br />
og forsendelse. Selve<br />
undersøgelsen foretages uden beregning,<br />
men indsender skal selv betale for<br />
forsendelsen.<br />
14 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
anbefalinger for<br />
vaCCination som følge<br />
af HvalPesyge<br />
sygDomme<br />
af tina struve<br />
tst@kopenHagenfur.CoM<br />
og jørgen østergård<br />
joe@kopenHagenfur.CoM<br />
kopenHagen diagnostik<br />
uDbreDelse af HvalPesyge<br />
På nuværende tidspunkt er hvalpesygen<br />
spredt til store dele af Jylland. Første<br />
tilfælde blev observeret i den sydlige del<br />
af Jylland i begyndelsen af juli. Udbredelsen<br />
er dog meget hurtigt eskaleret,<br />
og nu strækker forekomsten sig helt op<br />
nord for Limfjorden. Der er på nuværende<br />
tidspunkt ingen indikationer på,<br />
at sygdommen er til stede andre steder<br />
end i Jylland.<br />
konsekvenser i forbinDelse meD<br />
Pelsning<br />
Den usædvanligt høje forekomst af<br />
hvalpesyge dette år – kombineret med<br />
det meget sene tidspunkt på året – har<br />
Nr. 8. November 2012<br />
desværre påvirket pelsningen for rigtig<br />
mange avlere. I mange af de farme, hvor<br />
der har været konstateret hvalpesyge,<br />
har man ikke længere kunne gøre som<br />
normalt, idet farmen kom under offentligt<br />
tilsyn.<br />
Det har betydet, at Fødevarestyrelsen<br />
har udstukket et regelsæt, som skulle<br />
bekræftes af det ønskede pelseri, før<br />
dette kunne godkendes til at pelse mink<br />
for farme med hvalpesyge. Et af disse<br />
krav er, at pelseriet ikke tillader skind<br />
at gå tilbage til usmittede farme. Dette<br />
har påvirket rigtig mange smittede såvel<br />
som usmittede farme.<br />
Vi anmoder i dette tilfælde om, at man<br />
udviser kollegial forståelse. Det er forhåbentlig<br />
ikke en tilstand, der vil gentage<br />
sig i fremtiden, selvom man generelt<br />
mindsker risikoen for indførsel af smitte<br />
til farmen ved at undlade at tage skind<br />
retur fra pelsning.<br />
begrænsning af smittePresset<br />
Der er ikke belæg for at antage, at de<br />
markedsførte vacciner mod hvalpesyge<br />
ikke er effektive til deres godkendte formål.<br />
Dog kan optimal beskyttelse af en<br />
besætning imidlertid kun forventes, når<br />
vaccinerne anvendes på rette vis.<br />
Indlysende betingelser er, at vaccinerne<br />
både før og under anvendelsen håndteres<br />
på en sådan måde, at deres evne til<br />
at fremkalde beskyttelse ikke nedsættes.<br />
Samtidig skal injektionsteknikken være<br />
teknisk korrekt. Det er utrolig vigtigt at<br />
overholde anbefalingerne for vaccinationspunktet<br />
meget nøje for ikke at rende<br />
ind i problemer med maternel immunitet<br />
(beskyttelse fra tæven).<br />
Som situationen omkring hvalpesyge er<br />
i øjeblikket, bliver det i det kommende<br />
år meget vigtigt at få ryddet godt ud i de<br />
skjulte smittekilder. Som en konsekvens<br />
heraf anbefaler <strong>Kopenhagen</strong> Diagnostik,<br />
15
at alle de jyske farme vintervaccinerer<br />
deres dyr mod hvalpesyge. Det er dog<br />
bestemt også en god ide at vaccinere<br />
sine dyr udenfor Jylland.<br />
For at understrege vigtigheden af denne<br />
strategi er det besluttet, at hvis en farm<br />
er beliggende i Jylland, og ejeren ikke<br />
vælger at følge denne vaccinationshenstilling,<br />
vil den normale selvrisiko ved<br />
katastrofehjælp på seks procent blive<br />
forhøjet til 25 procent. Besætninger er<br />
undtaget af denne regel, hvis det kan<br />
dokumenteres, at samtlige dyr i besætningen<br />
er blevet vaccineret i forbindelse<br />
med udbrud af hvalpesyge påvist senere<br />
end 1. august.<br />
Denne strategi bevirker, at man skal<br />
være meget påpasselig med ikke at<br />
komme for tidligt i gang med at vaccinere<br />
til sommer. Vaccinen vil simpelthen<br />
ikke have den ønskede effekt, hvis ikke<br />
man venter med at vaccinere til omkring<br />
den 1. august. Vaccinerer man tidligere,<br />
risikerer man derfor at have en andel af<br />
dyrene, der ikke er beskyttet optimalt.<br />
Så kan sygdommen bryde igennem efter<br />
en lang periode, hvor dyrene har været<br />
raske smittebærere.<br />
vaCCination i forbinDelse meD køb<br />
og salg af Dyr<br />
Risikoen for indførsel af hvalpesygevirus<br />
er øget for alle farme, som indkøber<br />
avlsdyr. Men risikoen forøges betydeligt,<br />
Geografisk udbredelse af hvalpesyge (gul)<br />
og smitsom lungebetændelse (blå)<br />
når der købes dyr fra farme i et risikoområde<br />
– i dette tilfælde Jylland. Risikoen<br />
øges yderligere, når de indkøbte<br />
dyr stammer fra en farm, hvor der i fortiden<br />
– i dette tilfælde de seneste år – har<br />
været udbrud af hvalpesyge.<br />
Rutinemæssig vaccination er nemlig in-<br />
gen garanti for, at de pågældende virus<br />
ikke findes på farmen. I farme, hvor der<br />
vaccineres rutinemæssigt mod hvalpesyge,<br />
bør alle indkøbte dyr være vaccineret<br />
mindst to uger – meget gerne tre<br />
uger – før ankomsten.<br />
I tilfælde af indkøb af mink fra Jylland må<br />
vi i år henstille til, at man virkelig overvejer,<br />
om man skal købe dyr ind, hvis man<br />
16 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
er beliggende udenfor Jylland. Ønsker<br />
man at tage risikoen, er det særdeles<br />
vigtigt, at man vaccinerer sin besætning<br />
senest to uger inden modtagelsen af<br />
de indkøbte dyr. Samtidig skal man kun<br />
indkøbe dyr, der er vaccineret mindst to<br />
uger tidligere.<br />
tænk over smittebeskyttelse<br />
På nuværende tidspunkt er der mange<br />
smittede besætninger. Formentlig er<br />
der også adskillige besætninger, som er<br />
smittet, uden at dyrene har udviklet de<br />
klassiske kliniske symptomer. Dermed<br />
er smitten endnu ikke opdaget. Det<br />
betyder, at der er et øget behov for smittebeskyttelse.<br />
Forebyggende vaccination er et rigtig<br />
godt tiltag til at afbøde følgerne af indføring<br />
og/eller tilstedeværelse af smitstof<br />
i en farm. Men den opnåede beskyttelse<br />
vil ikke i alle tilfælde være total. Derfor<br />
skal man ligeledes overveje alle de andre<br />
metoder, som er mulige i forhold til at<br />
begrænse smitte udefra.<br />
Når der udbryder smitsom sygdom på en<br />
farm, vil smittespredningens hastighed<br />
afhænge af koncentrationen af dyr på farmen.<br />
Jo flere mink, der holdes pr. kvadratmeter,<br />
desto hurtigere vil smitte i reglen<br />
spredes. Derfor bør det overvejes at vente<br />
med at flytte dyrene sammen, indtil man<br />
har fået overstået sin vintervaccination.<br />
Støvler og arbejdstøj kan fungere som<br />
transportmiddel for såvel hvalpesygevirus<br />
som andre smitsomme sygdomme.<br />
Derfor er det ikke hensigtsmæssigt at<br />
modtage gæster, der har båret deres tøj<br />
på andre farme.<br />
Nr. 8. November 2012<br />
støvler og arbeJDstøJ<br />
kan fungere som<br />
transPortmiDDel for såvel<br />
HvalPesygevirus som anDre<br />
smitsomme sygDomme.<br />
Det kan anbefales at have overtræksdragter<br />
liggende til besøgende. At<br />
anmode sine gæster om at skifte fodtøj<br />
eller anvende skoovertræk, før de<br />
betræder farmområdet – og i øvrigt selv<br />
følge nogenlunde samme regel – vil også<br />
være en fornuftig foranstaltning. Maskiner<br />
og andet udstyr bør ikke flyttes fra<br />
én farm til en anden, uden at det forinden<br />
er grundigt rengjort og desinficeret.<br />
I forbindelse med dette års mange<br />
udbrud af hvalpesyge synes der i flere<br />
tilfælde at være en sandsynlig sammenhæng<br />
med forekomst af hvalpesyge i<br />
den vilde fauna. Derfor er det relevant at<br />
gennemgå hegn og beplantning omkring<br />
farmen for at undgå, at den vilde bestand<br />
kan få adgang til farmen.<br />
17
minktyve får et års<br />
fængsel og uDvises af<br />
Danmark<br />
Tre mænd fra Litauen er dømt ved Retten i Esbjerg for tyveri af mink. Under retssagen kom<br />
det frem, at der er tale om bestilt arbejde fra bagmænd i Litauen. En fjerde litauer bosiddende<br />
i Danmark blev frikendt for at have medvirket til planlægningen.<br />
retssag<br />
unDer retssagen kom Det frem, at De tre mænD<br />
var blevet kontaktet af en bagmanD i litauen.<br />
Han fortalte Dem, at Det ville være nemt at køre<br />
til Danmark, bryDe inD På en minkfarm og køre<br />
minkene til litauen.<br />
af Hans løgstrup poulsen<br />
Hlp@kopenHagenfur.CoM<br />
foto: ole joern, red star pHoto<br />
Tyveriet fandt sted natten til den 13.<br />
april i år, hvor de tre mænd brød ind på<br />
minkavler René Lambertsens farm ved<br />
Esbjerg og stjal 517 drægtige minktæver.<br />
De kørte imidlertid fast i den sandede<br />
jord ved farmen og blev således opdaget<br />
af René Lambertsen, da han ankom til<br />
sin minkfarm tidligt om morgenen. Han<br />
tilkaldte politiet, og selvom de tre mænd<br />
tog flugten hen over markerne, blev de<br />
anholdt kort før middag samme dag.<br />
De tre minktyve erkendte at have begået<br />
tyveriet, og der var således tale om tilståelsessager.<br />
De blev dømt for at have<br />
planlagt tyveriet i forening med ukendte<br />
medgerningsmænd. Under retssagen<br />
kom det frem, at de tre mænd var blevet<br />
kontaktet af en bagmand i Litauen. Han<br />
fortalte dem, at det ville være nemt at<br />
køre til Danmark, bryde ind på en minkfarm<br />
og køre minkene til Litauen.<br />
tog mink uDen HanDsker<br />
De tre tiltalte havde tydeligvis ikke den<br />
store kendskab til opgavens omfang.<br />
Eksempelvis var de gået i gang med at<br />
18 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
René Lambertsen (th) havde den 13. april i år indbrud på sin minkfarm. Karsten Jørgensen (tv) var manden,<br />
der senere på dagen fik øje på de tre litauiske indbrudstyve, efter de havde taget flugten til fods væk fra farmen.<br />
samle minkene fra burene uden hand-<br />
sker. Derfor var de tre mænds hænder<br />
også voldsomt medtagede ved grundlovsforhøret,<br />
fortalte den ene af de tre<br />
mænds forsvarere.<br />
Den manglende omtanke betød også, at<br />
mange af minkene led en grum skæbne,<br />
da de blev puttet i en varevogn og en<br />
trailer, hvor der var mangel på ilt. De tre<br />
mænd var imidlertid ikke anmeldt for dyreplageri.<br />
Direkte adspurgt mente anklageren<br />
ikke, man kunne bevise, at de tre<br />
mænd havde haft til hensigt, at minkene<br />
skulle lide overlast.<br />
Da de tre mænd ankom til Danmark, stil-<br />
lede ukendte medgerningsmænd bure<br />
Nr. 8. November 2012<br />
til rådighed for de tre mænd. Her kom en<br />
fjerde tiltalt i sagen ind i billedet. Han er<br />
herboende litauer og arbejder som avisbud.<br />
Ifølge anklageren skulle manden<br />
have hjulpet de tre øvrige tiltalte med<br />
at planlægge tyveriet. Han nægtede sig<br />
imidlertid skyldig.<br />
frifunDet ville sælge minkbure<br />
Den fjerde tiltalte havde i lighed med de<br />
tre øvrige et telefonnummer til den formodede<br />
bagmand i Litauen. Den tiltalte<br />
havde på dagen for tyveriet flere gange<br />
været i telefonisk kontakt med bagmanden.<br />
Den tiltalte forklarede, at han havde<br />
fået kontakt til bagmanden gennem litauiske<br />
bekendte i Danmark.<br />
Den formodede bagmand var ifølge<br />
den tiltalte interesseret i at købe brugte<br />
minkbure i Danmark. Den tiltalte havde<br />
i den forbindelse øjnet en mulighed for<br />
at supplere indkomsten som avisbud<br />
ved at købe brugte minkbure, når danske<br />
minkfarme skifter burene ud, og sælge<br />
dem videre med fortjeneste. Det var<br />
ifølge tiltalte netop en eventuel pris for<br />
minkbure, som samtalerne den 13. april<br />
drejede sig om.<br />
Anklageren mente at kunne bevise, at<br />
den fjerde tiltalte havde deltaget i planlægningen<br />
af tyveriet, men ud fra vidnernes<br />
forklaringer var dommeren og de to<br />
domsmænd ikke enige, og manden blev<br />
frifundet.<br />
19
når international<br />
kriminalitet<br />
kommer tæt På<br />
De mange tyverier af mink og minkskind har fået øget opmærksomhed fra politiets side, også<br />
udenfor Danmarks grænser. For René Lambertsen var det en hård oplevelse at blive udsat for<br />
tyveri, men gode kolleger hjalp både med at fange tyvene og få rettet op på skaderne på farmen.<br />
inDbruD<br />
af Hans løgstrup poulsen<br />
Hlp@kopenHagenfur.CoM<br />
foto: ole joern, red star pHoto<br />
Fredag den 13. april lidt over klokken<br />
seks. René Lambertsen kører som enhver<br />
anden morgen mod sin minkfarm<br />
nordvest for Esbjerg. Da han drejer fra<br />
hovedvejen, kan han se, at der holder<br />
en varevogn med en stor trailer parkeret<br />
ved farmen. René Lambertsen skynder<br />
sig at bakke væk og griber sin mobiltelefon.<br />
Han ringer til en anden minkavler,<br />
som han beder om at få fat i flere avlere,<br />
der kan komme til stedet.<br />
- Jeg aner jo ikke, hvad det er for nogen<br />
mennesker eller hvor mange, der er.<br />
Derfor tænker jeg, at jeg hellere må få<br />
fat i nogen, der kan følge efter, hvis nu<br />
de kører fra farmen, forklarer René Lambertsen.<br />
Først derefter ringer han til politiet. Det<br />
er en priotering, som René Lambertsen<br />
efterfølgende er meget tilfreds med.<br />
- Da jeg så ringer til politiet, får jeg<br />
besked på, at jeg skal blive i røret. Det<br />
betød, at jeg ikke havde mulighed for at<br />
få fat i andre efterfølgende, siger René<br />
Lambertsen.<br />
flygter Hen over markerne<br />
Hurtigt støder andre avlere fra Esbjergegnen<br />
til René Lambertsen. En af avlerne<br />
kører bag en hvid varevogn med lituaiske<br />
nummerplader, som trækker ind<br />
til siden, da de nærmer sig farmen og<br />
gruppen af avlere, der har samlet sig ved<br />
hovedvejen. En mand kommer ud fra farmen,<br />
og manden i den hvide varevogn<br />
råber ud af vinduet til ham. Den hvide<br />
varevognen kører i høj fart væk fra stedet,<br />
og kort efter kan René Lambertsen<br />
se tre mand løbe fra farmen hen over<br />
markerne.<br />
Avlerne sætter efter i biler, men må<br />
opgive at følge efter over markerne. De<br />
kører rundt i området, kontakter andre<br />
landmænd og beder dem holde øje med<br />
mistænkelige personer til fods. Det giver<br />
pote. Omkring klokken halv 11 om formiddagen<br />
ringer Karsten Jørgensen – en<br />
landmand, som hjælper René Lambertsen<br />
i højsæsonerne – og fortæller, at han<br />
har set tre mænd gå rundt i området.<br />
En gruppe avlere støder til Karsten Jør-<br />
gensen. De finder hurtigt de tre mænd,<br />
som viser sig at være af litauisk oprin-<br />
delse. Uden den store dramatik bliver<br />
mændene holdt tilbage, indtil politiet<br />
ankommer til stedet.<br />
- Jeg kan ikke takke mine avlerkolleger<br />
nok. Det var guld værd at kunne samle<br />
så mange folk i sådan en situation, siger<br />
René Lambertsen.<br />
østeuroPæiske tyvetogter<br />
Retssagen mod de tre mænd ender med<br />
at blive en tilståelsessag. I Retten i Esbjerg<br />
kommer det frem, at de tre mænd<br />
var blevet hyret af en bagmand i Litauen.<br />
De skulle ifølge deres egne vidneudsagn<br />
køre til Danmark, fylde varevogn og<br />
trailer med mink og køre dem tilbage til<br />
Litauen, hvor de ville modtage betaling<br />
for dyrene. De tre mænd er til gengæld<br />
ikke særlig meddelsomme om manden i<br />
den hvide varevogn, der dukkede op ved<br />
farmen og advarede dem, så de kunne<br />
flygte. Politianklageren i retssagen er<br />
ikke i tvivl om, at der er tale om en medskyldig<br />
samt et tegn på, at der er tale om<br />
organiseret kriminalitet.<br />
Den udlægning stemmer overens med<br />
det generelle billede, som dansk politi<br />
har af omrejsende kriminelle fra Østeuropa,<br />
der kommer til Danmark for at<br />
begå berigelseskriminalitet. Fungerende<br />
20 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
politiinspektør ved Rigspolitiets Nationale<br />
Efterforskningscenter, Michael Ask,<br />
forklarer, at tyvetogter til Danmark er en<br />
almindelig fremgangsmåde, hvorefter<br />
varene sælges til aftagere på det sorte<br />
marked både i hjemlandene og i Vesteuropa.<br />
- Der er ingen tvivl om, at den omrej-<br />
sende kriminalitet er organiseret. Ud fra<br />
de sager, vi har opklaret, tegner der sig<br />
et mønster, hvor fremgangsmåden er at<br />
slå til flere steder på kort tid. Stederne<br />
er typisk udvalgt på forhånd. Det billede<br />
gør sig også gældende for tyveri af mink<br />
og minkskind, siger Michael Ask.<br />
De tre mænd, der brød ind på René<br />
Lambertsens minkfarm, er i starten af<br />
20'erne. De angav pengemangel som<br />
årsag til, at de valgte at tage til Danmark<br />
Xxxxxxxxxxxxxx.<br />
for at begå krimininalitet. Ifølge Michael<br />
Ask er det især litauere i Jylland og<br />
rumænere på Sjælland. Det skyldes, at<br />
der i Jylland arbejder mange litauere i<br />
landbruget, mens rumænerne er kraftigt<br />
repræsenteret i Københavnsområdet.<br />
Michael Ask understreger, at rigtig<br />
mange østeuropæere bor og arbejder i<br />
Danmark på helt lovlig vis. Alligevel er<br />
de med til at skabe grundlaget for tyveribølger<br />
i Danmark.<br />
- Dem, der tager på tyvetogter i Dan-<br />
mark, er typisk fattigdomskriminelle, der<br />
ser kriminialitet som deres eneste måde<br />
at forsørge sig selv. De hører historier<br />
fra landsmænd, der arbejder eller har<br />
arbejdet i Danmark. De hører om dansk<br />
velstand, og hvor nemt det er at begå<br />
berigelseskriminaltet, fordi vi har tradi-<br />
tion for at leve i et sikkert samfund uden<br />
høj kriminialitet. Det er der så nogle<br />
bagmænd, der kan lukrere på, forklarer<br />
Michael Ask.<br />
kørte fast i sanDJorD<br />
Da de tre mænd tager flugten hen over<br />
markerne, skynder René Lambertsen<br />
sig ned til sin minkfarm. De tre mænd<br />
har fyldt drægtige tæver i traileren, og<br />
selvom René og de øvrige avlere skynder<br />
sig at få den åbnet, er mange af<br />
minkene omkommet eller ilde tilredt på<br />
grund af iltmangel.<br />
Avlerne opdager, at vinduerne på va-<br />
revognen dugger. Også den er fyldt<br />
op med drægtige minktæver. Avlerne<br />
slår ruderne i stykker på den aflåste<br />
varevogn for at komme de mange mink<br />
til undsætning. En varm og fugtig luft<br />
Efter indbruddet modtog René Lambertsen (tv) stor hjælp fra alle sider, bl.a. fra Karsten Jørgensen (th), der hjalp med at få fanget indbrudstyvene.<br />
Selvom farmen i dag er tilbage i fulde omdrejninger, og René Lambertsen har taget hul på pelsningen med højt humør,<br />
er indbruddet på minkfarmen stadig noget, der ligger i baghovedet på ham.<br />
Nr. 8. November 2012<br />
21
strømmer ud fra varevognen. Også min-<br />
kene i traileren har lidt under manglen<br />
på ilt.<br />
- Det var et forfædeligt syn, som jeg<br />
aldrig glemmer. Af de 517 tæver, der var<br />
taget ud af deres bure, var over 200 allerede<br />
døde. Flere måtte desværre aflives.<br />
Det var hårdt at se dyrene lide på den<br />
måde, husker René Lambertsen.<br />
Han finder hurtigt ud af, hvorfor de tre<br />
mænd ikke er kørt fra farmen. Varevognens<br />
ene forhjul sidder fast i den løse<br />
sandjord foran farmen. Det er ifølge<br />
René Lambertsen langtfra den første bil,<br />
der har siddet fast netop der.<br />
Brædder og andet ligger under hjulet<br />
som et tegn på, at tyvene har forsøgt at få<br />
bilen fri. Minkene har været lukket inde i<br />
bil og trailer, mens mændene har arbejdet<br />
med at få varevognen fri. Den tanke nager<br />
René Lambertsen, men han ved, at han<br />
traf den rigtige beslutning ved ikke at køre<br />
direkte ned til farmen.<br />
- I stiuationen vidste jeg ikke de her<br />
ting og tænkte mere på, om jeg kunne<br />
komme til skade. Hele situationen tog<br />
hårdt på især min 11-årige datter og også<br />
resten af familien. Det er svært at slippe<br />
tanken om, at der kan dukke tyve op på<br />
farmen igen, siger René Lambertsen.<br />
samarbeJDer meD litauen<br />
Tyveri af minkskind og levende mink er<br />
blevet et problem i pelsdyrbranchen i<br />
Danmark, og vintermånederne er højsæson<br />
for indbrud på farme og pelserier.<br />
Samlet set blev der i perioden november<br />
2011 til marts 2012 begået 23 indbrud<br />
og tre forsøg på indbrud på minkfarme<br />
Den Her oPlevelse Har sat sine<br />
sPor i båDe mig og min familie.<br />
rundt om i landet. I alt slap gerningsmændene<br />
af sted med lige under 39.000<br />
skind og omtrent 1.750 dyr, hvoraf<br />
mange blev aflivet på farmene.<br />
De mange sager i især jyske politikredse<br />
har også fået Rigspolitiets Nationale<br />
Efterforskningscenter til at sætte øget<br />
fokus på den del af omrejsende kriminalitet.<br />
Sager fra de forskellige politikredse<br />
bliver her samlet, og herfra er der kontakt<br />
videre ud i Europa. Dels gennem det<br />
europæiske politisamarbejde Europol,<br />
dels gennem direkte samarbejde med<br />
andre landes politi.<br />
Fungerende politiinspektør ved Rigspoli-<br />
tiets Nationale Efterforskningscenter, Mi-<br />
chael Ask, oplyserer, at man har oprettet<br />
et tæt samarbejde med politiet i Litauen.<br />
Efterforskning og analyser af berigelseskriminialitet<br />
bliver sendt videre til politikolleger<br />
i Litauen.<br />
- Politiet i Litauen efterforsker derefter<br />
de personer, der menes at være indblandet<br />
i kriminalitet begået i Danmark,<br />
forklarer Michael Ask.<br />
Et andet eksempel på samarbejdet fandt<br />
sted i Midtjylland hen over sommeren,<br />
hvor en litauisk politimand kom til Danmark<br />
og hjalp med efterforskningen i tre<br />
måneder.<br />
- Hans viden og sproglige kundskaber<br />
var en stor hjælp, især i forhold til skriftligt<br />
efterforskningsmateriale, som politiet<br />
i Midtjylland havde samlet sammen,<br />
siger Michael Ask.<br />
HJælPen stoD klar<br />
Indbruddet på René Lambertsen den 13.<br />
april skete kun få dage før, at minktæver<br />
begynder at føde deres hvalpe. Med de<br />
mange døde og aflivede minktæver stod<br />
René Lambertsen med et akut problem<br />
på sin farm. Men allerede inden dagen<br />
var omme, var 200 nye, parrede tæver<br />
på plads på farmen, indkøbt hos hjælpsomme<br />
avlerkolleger.<br />
- Opbakningen har været helt fantastisk,<br />
og der skal lyde en stor tak uanset, om<br />
det har drejet sig om indkøb af parrede<br />
tæver, hjælp fra forsikringsselskabet eller<br />
støtte under retssagen. Jeg havde<br />
aldrig været i en retsssal før, og med i<br />
alt fire forsvarere for de tiltalte siddende<br />
rundt om mig, da jeg skulle vidne, var<br />
det rart at have velkendte ansigter i lokalet,<br />
siger René Lambertsen.<br />
Retssagen er nu afsluttet, og han er nu<br />
i fuld gang med at pelse. Alt er således,<br />
som det skal være. Alligevel er René<br />
Lambertsen også frustreret. Han har<br />
svært med at acceptere tanken om, at<br />
tyvene kan være tilbage i Danmark ugen<br />
efter, at de er færdige med at afsone deres<br />
dom, selvom de er udvist af Danmark<br />
de næste seks år.<br />
- Den her oplevelse har sat sine spor i<br />
både mig og min familie. Det er hårdt<br />
at tænke på, at udenlandske kriminelle<br />
frit kan køre over grænsen og på en nat<br />
ødelægge alt det, man har brugt mange<br />
år på at bygge op, siger René Lambertsen.<br />
22 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
KVALITET, EFFEKTIV & HURTIG<br />
Flere skind i timen med samme høje kvalitet<br />
Forbedret slibning<br />
Skarpere rulle<br />
Mindre fedtudtræk<br />
Længere holdbarhed<br />
Automatisk skindholder<br />
Ingen<br />
ødelagte<br />
skind<br />
Ny mulighed til alle PAMU<br />
skrabemaskiner<br />
Med PAMUTEC’s nye mulighed for<br />
regulering af omdrejningshastig-<br />
heden på rullerne, opnås en super<br />
kvalitet samtidig med at tiden<br />
udnyttes optimalt!<br />
Da PAMU´s skraberuller giver færre<br />
vibrationer, kan vi nu regulere<br />
hastigheden separat på alle<br />
skraberuller op og ned i forskellige<br />
zoner på skindet.<br />
VI GENOPSLIBER OGSÅ!<br />
Variabel rullehastighed =<br />
Konstant høj hastighed på stok<br />
800 omdr<br />
NYHED<br />
1400omdr<br />
30 cm<br />
220Oomdr<br />
LØGAGERVEJ 48 • 7480 VILDBJERG • pa@pamutec.com • 96133030
Jul_i_Tivoli_A4.indd 1 13/11/12 11.39<br />
24 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
avlerbesøg unDer DeCember-auktionen<br />
meD besøg i tivoli<br />
<strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> har indgået et samar-<br />
bejde med Tivoli og vil derfor tilbyde alle<br />
besøgende avlere at besøge Jul i Tivoli<br />
til rabatpris i forbindelse med besøget på<br />
auktionen. Der vil være busser, som kører<br />
til og fra Tivoli alle tre salgsdage. Indgangen<br />
i Tivoli vil kun koste kr. 50 pr. person.<br />
Hvis du ønsker at besøge Tivoli, skal<br />
du tilmelde dig dette samtidig med den<br />
almindelige tilmelding til besøg under<br />
december-auktionen. Betalingen på kr. 50<br />
pr. person vil blive faktureret og trukket<br />
via din avlerkonto.<br />
Du vil ved ankomsten til <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong><br />
få udleveret bestilte busbilletter samt indgangsbilletter<br />
til Tivoli.<br />
Besøget i Tivoli vil vare ca. 2½ time, inden<br />
bussen kører tilbage til <strong>Kopenhagen</strong><br />
<strong>Fur</strong>.<br />
tilMelding<br />
• Kan ske via dit FarmCockpit eller på tlf. 43 26 12 55<br />
onsDag Den 12. DeCember:<br />
afgang koPenHagen fur kl. 12.30 - retur fra tivoli kl. 15.30<br />
afgang kopenHagen fur kl. 14.30 - retur fra tivoli kl. 17.30<br />
afgang koPenHagen fur kl. 16.30 - retur fra tivoli kl. 19.30<br />
afgang kopenHagen fur kl. 18.30 - kun bus til tivoli og ikke retur<br />
torsDag Den 13. DeCember:<br />
afgang koPenHagen fur kl. 12.30 - retur fra tivoli kl. 15.30<br />
afgang kopenHagen fur kl. 14.30 - retur fra tivoli kl. 17.30<br />
afgang koPenHagen fur kl. 16.30 - retur fra tivoli kl. 19.30<br />
afgang kopenHagen fur kl. 18.30 - kun bus til tivoli og ikke retur<br />
freDag Den 14. DeCember:<br />
• Ved tilmeldingen bedes du oplyse dit kontonr, hvilket tidspunkt du kommer,<br />
hvor mange personer, ønske om avlerkatalog, ønske om besøg i<br />
Tivoli samt tidspunkt for busafgang<br />
• Alle avlere, der har tilmeldt sig, vil før auktionen modtage et brev med<br />
bekræftelse på auktionsbesøget samt en vejledning om parkering, indgang<br />
etc. Der fremsendes et brev pr. kontonr. Dette brev skal medbringes<br />
til <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>, hvor det afleveres ved ankomsten.<br />
Salgsprogrammet for december-auktionen kan du finde på<br />
hjemmesiden.<br />
Sidste frist for tilmelding til auktionsbesøg samt besøg i Tivoli er fredag<br />
den 7. december.<br />
Nr. 8. November 2012<br />
afgang koPenHagen fur kl. 12.30 - retur fra tivoli kl. 15.30<br />
Auktionen afsluttes efter frokost denne dag.<br />
Ovenstående busture er med forbehold for et tilstrækkeligt antal tilmeldinger.<br />
25
oyal Deltagelse til<br />
laugenes oPvisning<br />
HKH Prinsesse Benedikte og indenrigsminister Magrethe Vestager gæstede laugenes<br />
årlige opvisning i Moltkes Palæ. De gamle håndværk blev hyldet, og buntmagerne viste<br />
deres ypperste arbejde frem.<br />
traDitioner<br />
tekst og foto af<br />
CHristian serritslev riis<br />
Csr@kopenHagenfur.CoM<br />
- Jeg bliver altså nødt til at mærke denne her, sagde HKH Prinsesse Benedikte, da hun kom forbi smykkedesigner Mads Hessings stand.<br />
Halskæden er lavet af chinchillaskind og fik mange roser fra prinsessen.<br />
Stemningen sitrede under de store<br />
farverige hvælvinger på Moltkes Palæ<br />
midt i København. Oldermændene fra<br />
Guldsmedelauget, Skrædderlauget og<br />
Buntmagerlauget havde taget deres kæder<br />
på i dagens anledning, og de store<br />
designkanoner var kørt i stilling for at<br />
imponere de fremmødte.<br />
Opvisningen skal ifølge laugene selv ses<br />
som både en opvisning og et velgørenhedsarrangement<br />
for de små håndvær-<br />
26 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
kere, der ofte er enkeltmandsfirmaer.<br />
Det giver dem en unik mulighed for at<br />
vise deres kreationer frem, så der kan<br />
sættes fokus på, hvad det hele handler<br />
om – håndværk.<br />
”Det er et samfunDsanliggenDe”<br />
HKH Prinsesse Benedikte ankom som<br />
den sidste til forsamlingen. Efter en kort<br />
introduktion og velkomst til gæsterne<br />
kunne den officielle taler, indenrigs- og<br />
økonomiminister, Magrethe Vestager,<br />
indtage podiet.<br />
Nr. 8. November 2012<br />
Buntmagermester Pia Christensen viser et af<br />
opvisningens højdepunkter til HKH Prinsesse<br />
Benedikte. En grøn rævekrave, der fik stor<br />
opmærksomhed hele aftenen, og der blev<br />
også skrevet et par telefonnumre ned på<br />
interesserede købere.<br />
- Det kan godt gøres til en personlig<br />
sag, om der er efterspørgsel efter det<br />
gode håndværk, det unikke design og<br />
kvaliteten, der rækker ud over det massefremstillede.<br />
Men det er også et samfundsanliggende.<br />
For et samfund uden<br />
håndværk er fattigere og har alt for lidt at<br />
bygge på, sagde Magrethe Vestager, der<br />
i sin tale lagde meget vægt på de gamle<br />
traditioners betydning og sin fascination<br />
for håndværkerne.<br />
- Glemmebogen har taget meget. Den<br />
skal ikke tage det gode håndværk. Jeg<br />
Magrethe Vestager ankom i god tid til håndtryk<br />
og fotografering. Til højre ses Æresoldermand<br />
fra Guldsmedelauget, Fleming Hertz, samt<br />
oldermand for Buntmagerlauget, John Marthin.<br />
er ikke i tvivl om, at en opvisning som<br />
denne er en brik til løsningen af udfordringen.<br />
For opvisningen er kommunikation<br />
- god kommunikation, sagde hun.<br />
Efter den flotte opvisning gik HKH Prin-<br />
sesse Benedikte og oldermand i Skræd-<br />
derlauget, Johnny Alexander Wichmann,<br />
rundt til de forskellige designere og fik<br />
sig en kort snak om idéerne og udfordringerne<br />
i processen.<br />
27
nyt alternativ til<br />
buntmager-<br />
uDDannelsen<br />
Pels er blevet en del af grundforløbet på uddannelsen som beklædningshåndværker.<br />
Det nye tiltag sikrer, at samtlige elever på uddannelsen kommer til at arbejde med pels.<br />
Målet er at sikre den fremtidige interesse for buntmagernes håndværk.<br />
uDDannelse<br />
af CHristian serritslev riis<br />
Csr@kopenHagenfur.CoM<br />
Selvom Buntmagerlauget formår at im-<br />
ponere publikum, politikere og kongelige<br />
til laugenes årlige opvisning, så har det<br />
gamle håndværk mørke fremtidsudsigter.<br />
Antallet af buntmagere er faldet<br />
fra 50 til 20 de sidste 20 år. Ud af disse<br />
20 har kun fire buntmagere deres eget<br />
værksted. Det er en udvikling, der truer<br />
erhvervets fremtid.<br />
- Problemet er, at der ikke er praktikplad-<br />
ser til alle dem, der gerne vil være bunt-<br />
magere. Efterspørgslen på uddannelsen<br />
er der intet i vejen med, men buntma-<br />
gerne har ikke kapacitet til at tage praktikanter,<br />
siger John Marthin, der er oldermand<br />
i Buntmagerlauget.<br />
Laugenes årlige opvisning er et forsøg<br />
på at sætte fokus på de gamle håndværk<br />
i Danmark. De små håndværkere får<br />
sværere og sværere ved at overleve. Det<br />
betyder et alarmerende lavt antal lærepladser,<br />
hvis man kigger ud i fremtiden.<br />
et nøDvenDigt tiltag<br />
Som en konsekvens af problemet har<br />
<strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> fået placeret såkaldte<br />
læringselementer på beklædningshåndværker-uddannelserne<br />
rundt om i<br />
landet. Det er sket i samarbejde med de<br />
tre skoler EUC Syd, CPH WEST i Ishøj og<br />
designskolen TEKO i Herning. Fra 2013<br />
vil de have pels på uddannelsens grund-<br />
forløb. Når de 110 nye elever møder op,<br />
kan de se frem til at kreere mindst tre<br />
produktprojekter af pels.<br />
- Vi kan desværre ikke skabe flere prak-<br />
tikpladser selv. <strong>Kopenhagen</strong> Studio har<br />
hele tiden to lærlinge. Mere har vi ikke<br />
kapacitet til, fortæller Peter Kobjevsky,<br />
der er personalechef hos <strong>Kopenhagen</strong><br />
<strong>Fur</strong> og medlem af det faglige udvalg, der<br />
har stået for udviklingen af den nye uddannelsesplan.<br />
- Men ved at vise beklædningshåndvær-<br />
kerne, hvad pels kan bruges til, prøver<br />
vi at skabe et alternativ til buntmageruddannelsen.<br />
Når færre bliver buntmagere,<br />
bliver vi nødt til at skabe interesse den<br />
anden vej rundt. Så i stedet for at specialisere<br />
få folk på buntmageruddannelsen,<br />
28 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
Buntmagerlauget viste både traditionelle og nye teknikker til årets udgave af laugenes opvisning. Her er det en frakke, der drejer hovederne på publikum.<br />
prøver vi at skabe et bredt, grundlæg-<br />
gende kendskab til pels, fortæller han.<br />
koPenHagen fur leverer sParring<br />
Målet for undervisningen er at udbrede<br />
kendskabet til de forskellige pelstyper,<br />
men også at lære eleverne om genetik,<br />
farvningsteknikker og kvalitet. Derfor<br />
bliver <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> både sponsor og<br />
en vigtig sparringspartner under forløbene.<br />
Faglærere fra skolerne skal blandt<br />
andet på et kursus i Glostrup for at skabe<br />
bedre ekspertise hos skolerne.<br />
Det er den grundlæggende brug af pels<br />
og skind, der er i fokus, men udover<br />
grundforløbet på uddannelsen vil man<br />
også oprette forløb, hvor det bliver muligt<br />
at specialisere sig. Uddannelsen som be-<br />
Nr. 8. November 2012<br />
klædningshåndværker består nemlig af et<br />
grundforløb og et profilforløb. I profilforløbet<br />
vil det også blive muligt at inkorporere<br />
pels. Hvis elevinteressen er til stede,<br />
vil det blive vurderet, hvorvidt der skal<br />
indføres et valgfrit specialefag i pels.<br />
Oldermand i Buntmagerlauget, John<br />
Marthin, er ikke begejstret for udviklingen,<br />
men han accepterer, at tiderne<br />
skifter.<br />
- Som buntmagere kan vi gøre noget ved<br />
udviklingen. Buntmagerfaget er i uddannelsessammenhæng<br />
dødt, men Buntmagerlauget<br />
vil eksistere så længe det kan.<br />
Men vi er glade for, at man prøver at udbrede<br />
kendskabet til materialet gennem<br />
de veje man kan.<br />
Problemet er, at Der<br />
ikke er PraktikPlaDser<br />
til alle Dem, Der gerne<br />
vil være buntmagere.<br />
29
Det er politikerne på Christiansborg, som<br />
gennem lovgivningsarbejdet fastlægger<br />
de rammer, som samfundet skal fungere<br />
indenfor. Lovtekster, bekendtgørelser og<br />
retningslinjer sætter rammer for hvilke<br />
opgaver, rettigheder, pligter og muligheder,<br />
som borgere, virksomheder og myndigheder<br />
har.<br />
Med til rammerne hører der en masse<br />
regler. Herunder regler for, hvordan<br />
myndighederne skal have kontrol med<br />
samfundets aktiviteter, hvordan kontrollen<br />
skal foregå og hvilke konsekvenser<br />
det skal have, hvis man ikke overholder<br />
reglerne.<br />
Kontroller skal give borgerne sikkerhed for alt fra fødevaresikkerhed til ansvarlig anbringelse af børn uden for hjemmet. I<br />
Danmark er myndighedernes kontrolindsats intensiveret de seneste 10 år, og der bliver både stillet spørgsmålstegn ved<br />
restsikkerheden for de personer og virksomheder, der kontrolleres, ligesom effektiviteten og objektiviteten i kontrollerne<br />
udsættes for kritik. Dansk Pelsdyravl sætter fokus på emnet i artikelserien ”Kontroldanmark”.<br />
Det kan gøres beDre<br />
- Vi er nødt til at spørge: Er det nu nødvendigt, siger den nuværende fødevareminister, Mette<br />
Gjerskov, i denne afsluttende tema-artikel om Kontroldanmark. Hendes forgænger, Henrik Høegh,<br />
advarer mod pernittengryneri og efterlyser konduite.<br />
kontrolDanmark<br />
af stig andersen<br />
stig@stigandersen.dk<br />
fotos: polfoto<br />
Politikernes arbejde opleves ikke altid<br />
som perfekt. Spørg bare SOSU-assistenten,<br />
der føler sig tyranniseret af tidsskemaer<br />
og afkrydsningskolonner. Eller<br />
overlægen, der oplever faglig frustration,<br />
når der hvert år sker 5000 utilsigtede<br />
dødsfald på danske sygehuse. Eller<br />
slagtermesteren, der får besøg af en ”alt<br />
for emsig” smiley-kontrollant. Eller stilladsarbejderen,<br />
der simpelt hen ikke kan<br />
få Arbejdstilsynet til at forstå, hvordan<br />
man hurtigst og bedst bygger et stillads<br />
op. Dansk Pelsdyravl har igennem 2012<br />
fortalt disse personers historier.<br />
Det er bestemt ikke alle, der finder po-<br />
litikernes rammer og regler for vores<br />
fælles liv perfekte, fyldestgørende eller<br />
hensigtsmæssige. Ofte er attituden, at<br />
myndighederne hellere skulle blande sig<br />
udenom, når det handler om kontrol-indsatsen,<br />
som skal sørge for sikkerhed og<br />
sundhed, arbejdsmiljø og retssikkerhed,<br />
velfærd og bæredygtighed. Og ofte er offentlig<br />
kontrol den direkte årsag til, at ”det<br />
er blevet for svært at drive virksomhed”.<br />
Kontrol er i dag en del af arbejdslivet for<br />
enhver kioskejer, slagtermester, supermarkedschef,<br />
landmand, maskinfabrikant,<br />
byggepladsleder og ansatte i private eller<br />
offentlige institutioner og forvaltninger.<br />
Kontrollen har udviklet sig, så mange er<br />
af den opfattelse, at den mest rammende<br />
betegnelse for vort samfund i dag er:<br />
Kontroldanmark.<br />
Politikerne veD, at Den er gal<br />
En trøst for kritikerne og alle, der ønsker<br />
Kontroldanmark hen, hvor peberet gror,<br />
kan det måske være, at heller ikke politikerne<br />
er tilfredse. De ved godt, at den<br />
kontrol, der skal være i et samfund, skal<br />
have en høj grad af både relevans og<br />
30 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
fornuft i sig, hvis den skal accepteres og<br />
respekteres. Og at en kontrolindsats, der<br />
ikke er respekt for, er en halsløs gerning.<br />
I denne 7. og afsluttende temaartikel om<br />
Kontroldanmark har vi talt med fem fremtrædende<br />
politikere. De har alle haft politisk<br />
ansvar for store dele af de områder i<br />
samfundet, som direkte berøres af samfundets<br />
kontrolindsats. Det er to tidligere<br />
erhvervsministre, den nuværende og en<br />
tidligere fødevareminister og den nuværende<br />
socialminister. Alle har de bud på,<br />
hvor vi har for lidt eller for meget kontrol<br />
i Danmark.<br />
Eller sagt på en anden måde: De ved, at<br />
der er masser af muligheder for at gøre<br />
det bedre.<br />
lene esPersen (k)<br />
tiDligere økonomi- og erHvervsminister<br />
Det er en udbredt opfattelse, at det danske<br />
samfund ikke mindst i VK-regeringens<br />
tid frem til 2011 i stigende grad udviklede<br />
sig til et formynderisk, destruktivt og<br />
kontrolfikseret samfund. På trods heraf<br />
forstår selvsamme VK-regerings økonomi-<br />
og erhvervsminister fra 2008 til<br />
2010, Lene Espersen, godt, når der tales<br />
om Kontroldanmark.<br />
- Jeg har besøgt mange både private og<br />
offentlige virksomheder og institutioner,<br />
og det er klart min opfattelse, at vi ge-<br />
Det var en af Sovjet-kommunismens<br />
fædre, Vladimir Lenin, som sagde: ”Tillid<br />
er godt. Men kontrol er bedre”. I den<br />
første artikel i denne serie sagde CBS-forskeren,<br />
cand.mag. og Ph.d. Niels Thyge<br />
Thygesen: ”Da man ikke kan kontrollere<br />
alt, så er min sikkerhed for at kunne bevæge<br />
mig i denne verden ikke kontrol.<br />
Det er tillid”.<br />
Det handler som med så meget andet om<br />
at finde balancen, nødvendigheden og<br />
relevansen. Eller som fødevareminister<br />
Mette Gjerskov siger det i et af disse afsluttende<br />
interviews i serien om Kontroldanmark:<br />
- Jeg tror, det er vigtigt, at vi erkender,<br />
at vi efterhånden får uanede muligheder<br />
nerelt har for meget kontrol. Vi er overregulerede<br />
på en række områder, fastslår<br />
Lene Espersen.<br />
- Som økonomi- og erhvervsminister ville<br />
jeg gerne arbejde for flere vækstvirksomheder.<br />
I den forbindelse oplevede jeg, at<br />
mange gerne vil have to ansatte i stedet<br />
for ti, for ellers kommer Arbejdstilsynet<br />
med alle mulige regler og krav om to badeværelser<br />
osv. Det bliver så kompliceret,<br />
at man skal ansætte en medarbejder til<br />
kun at tage sig af reguleringerne, og det<br />
gider virksomheder ikke.<br />
Arbejdstilsynet gør vel også noget godt,<br />
både for virksomheder og medarbejdere?<br />
for at kontrollere alting. Min holdning er,<br />
at med kontrol som med bureaukrati og<br />
andet godt, så skal man hele tiden stille<br />
spørgsmålet: Er det her nu nødvendigt?<br />
Hendes forgænger i Fødevareministeriet,<br />
Henrik Høegh, gør opmærksom på, at<br />
der i enhver kontrolindsats også indgår<br />
et menneskeligt element. Han efterlyser<br />
konduite i kontrolarbejdet.<br />
- Konduite er ikke altid lige nemt, men er<br />
den ikke-eksisterende, er resultatet nemt<br />
for meget pernittengryn, siger Henrik<br />
Høegh.<br />
når reglerne<br />
HånDHæves uens,<br />
skaber Det irritation<br />
Det var i VK-regeringens tid, at Kontroldanmark blev udviklet. Men erhvervsministeren fra<br />
dengang, Lene Espersen, mener klart, at vi generelt har for meget kontrol i Danmark.<br />
Nr. 8. November 2012<br />
- Ja, men de holder også sig selv i gang.<br />
De bliver vel nærmest lønnet efter hvor<br />
mange cases, de kan give anmærkninger<br />
på. Det fører til en masse rapporter, og<br />
jeg har en fornemmelse af, at vi har lavet<br />
så mange regler, at ingen rigtig har overblik<br />
over, hvordan tingene skal administreres.<br />
Det betyder, at reglerne håndhæves<br />
uens, og det skaber irritation.<br />
automatreaktion: mere kontrol<br />
- Samtidig betyder den kendsgerning, at<br />
medierne kører så meget på enkeltsager,<br />
at der i det offentlige udvikles en nulfejlskultur,<br />
som betyder, at man hellere gør<br />
tingene ekstra grundigt end at lade den<br />
sunde fornuft råde. Man skal gøre op<br />
med denne nulfejlskultur. I stedet skal vi<br />
31
have ledere i den offentlige sektor, som<br />
tør sige til medarbejderne, at tingene ikke<br />
behøver gøres på den meget overdokumenterede<br />
måde, som kun er spild af en<br />
masse kræfter. Hvis der er et problem på<br />
f.eks. et plejehjem, så er det med 99 procents<br />
sikkerhed et ledelsesproblem, siger<br />
Lene Espersen.<br />
- Men når der kommer en sag om et pleje-<br />
hjem, så er det sikkert som amen i kirken,<br />
at det første, som Dansk Folkeparti siger,<br />
er, at nu skal der være flere uanmeldte<br />
besøg på alle plejehjem i Danmark. Det<br />
kommer der intet ud af. Da jeg var justitsminister,<br />
havde vi en sag om misrøgt<br />
af nogle heste. Dengang var kravet fra<br />
oppositionen også straks, at der skulle<br />
flere uanmeldte dyrevelfærdskontroller.<br />
Men den mand, der ejede den gård, hvor<br />
misrøgten fandt sted, var psykisk syg. Alligevel<br />
var reaktionen, at en masse andre<br />
gårde skulle til at betale for, at der kunne<br />
aflægges flere kontrolbesøg.<br />
eu og Det Danske<br />
- Et lille, men aktuelt eksempel på, at vi<br />
overkontrollerer, er i forbindelse med<br />
nogle ændringer i pesticiddirektivet fra<br />
EU. Det skal vi selvfølgelig overholde,<br />
men herudover kommer den danske<br />
fødevareminister med nogle ekstra krav,<br />
som kun skal gælde for danskerne. Argumentet<br />
er, at man skal kunne finde frem til<br />
hvilken sprøjte, der er anvendt, og hvem,<br />
der har sprøjtet. Jeg vil gerne have, at vi<br />
passer på grundvandet. Jeg er tilhænger<br />
af skrappe regler for, hvor mange pesticider<br />
der sprøjtes med. Men hvilken<br />
sprøjte, der bruges, og hvem, der har<br />
brugt den, er grundvandet altså ligeglad<br />
med, siger Lene Espersen.<br />
- Det aktuelle eksempel drejer sig ikke om<br />
mange penge og er en lillebitte sag i den<br />
store sammenhæng. Men det er ekstra<br />
besvær. Når argumentet er, at det skal<br />
være nemmere for kontrollen at foretage<br />
sin kontrol, så har vi nået et punkt, hvor<br />
ellers initiativrige folk ikke orker mere,<br />
fordi de drukner i papirer.<br />
et klogere kontrolsystem<br />
Er der steder eller områder, hvor vi har<br />
for lidt kontrol?<br />
- Det har jeg ikke umiddelbart nogle bud<br />
på. Men måske er der steder, hvor vi skal<br />
have en mere målrettet kontrol. F.eks.<br />
har vi i det veterinærforlig, der netop<br />
er indgået i Folketinget, sagt, at når det<br />
drejer sig om antibiotikamisbrug, så skal<br />
der kontrolleres oftere hos dem, der er<br />
problemer med. Til gengæld skal der kontrolleres<br />
mindre de steder, hvor der aldrig<br />
er problemer. Et sådant meritbaseret system,<br />
tror jeg, er et klogere kontrolsystem.<br />
- Jeg er bestemt tilhænger af, at tillid er<br />
bedre end kontrol, men det er svært at<br />
få politikere til at erkende, når de er gået<br />
for vidt. Jeg synes, at det er gået for vidt<br />
med Kontroldanmark. I de Konservatives<br />
folketingsgruppe har vi faktisk besluttet,<br />
at vi ikke hele tiden vil gå ud og bede om<br />
kontrol, når der ikke er brug for den. Til<br />
gengæld siger vi gerne, at der skal være<br />
bedre uddannede ledere i den offentlige<br />
sektor. Men når f.eks. vores socialordfører,<br />
tidligere socialminister Benedikte<br />
Kier, går ud med budskabet om bedre<br />
ledere frem for ørkesløs kontrol, så er det<br />
ikke hende, der kommer på tv. Det gør<br />
Dansk Folkeparti, som kræver ekstra kontrol,<br />
siger Lene Espersen.<br />
32 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
Dyrevelfærd<br />
Forståelse Løsninger<br />
Viden<br />
Sund fornuft!<br />
Nr. 8. November 2012<br />
Faglighed<br />
Effektivitet<br />
Landmandsejet<br />
Helhed<br />
Økonomi<br />
Mening Innovation Sikkerhed<br />
Landbrugets Veterinære Konsulenttjeneste<br />
33
monoPoler skal<br />
bryDes og bankerne<br />
HolDes i kort snor<br />
Den nuværende regerings første erhvervsminister, Ole Sohn, vil have mindre statslig kontrol med<br />
de regulerede erhverv, men mere kontrol med bankerne.<br />
ole soHn (sf)<br />
tiDligere vækst- og erHvervs-<br />
minister<br />
Kun godt et år fik Ole Sohn som vækstog<br />
erhvervsminister, inden han i forbindelse<br />
med valget af Annette Vilhelmsen<br />
til ny SF-formand trak sig som minister.<br />
På det år nåede han ikke at få gennemført<br />
et af sine politiske mål: Et opgør med monopolerne<br />
i Danmark.<br />
- Apotekerne er et erhverv, som har væ-<br />
ret reguleret, fordi man gerne ville have<br />
kontrol med medicinuddelingen. Det er<br />
jeg enig i, at man skal have, men ejerforholdene<br />
kan være anderledes. For at eje<br />
et apotek skal man i dag være farmaceutuddannet,<br />
men det giver ikke mening, at<br />
man skal have en bestemt uddannelse for<br />
at eje et apotek, siger Ole Sohn.<br />
- Vi har i Danmark en række sådanne re-<br />
gulerede erhverv, som der kræves auto-<br />
risation fra staten for at kunne udøve. Det<br />
er klart, at der på et apotek skal være den<br />
nødvendige faglige kompetence, men det<br />
kan klares ved, at der ansættes farmaceuter.<br />
Men forretningen – apoteket – kan<br />
være ejet af andre eller investorejet. Når<br />
jeg fremhæver netop apotekerne, er det,<br />
fordi de efter min opfattelse er overregulerede<br />
og dermed overbeskyttede. Det er<br />
en af grundene til, at vi har færre apoteker<br />
i Danmark end i f.eks. Sverige og Norge.<br />
Det lyder som om, at SF’eren Ole Sohn<br />
ønsker en øget liberalisering?<br />
- Jeg vil kalde det et opgør med monopoler,<br />
og sådan et er apotekererhvervet.<br />
Hvis man kalder det liberalisering, lyder<br />
det som om, jeg er ligeglad med, om<br />
der står en farmaceut eller en HK’er bag<br />
disken, men det er jeg ikke. Bl.a. af sikkerhedsgrunde<br />
skal der ikke slækkes på de<br />
faglige krav.<br />
tilliD frem for kontrol<br />
Når det drejer sig om mere traditionel<br />
kontrolvirksomhed, peger Ole Sogn på,<br />
at det vil være gavnligt, hvis der på en<br />
række områder indenfor det offentlige<br />
udøves mindre statslig kontrol.<br />
- Der er en tendens til, at hver gang noget<br />
går galt i det offentlige, så er reaktionen<br />
fra mange politikere: Så må vi have mere<br />
kontrol, siger Ole Sohn.<br />
- Selvfølgelig sker der fejl i en stor organi-<br />
sation som det offentlige, men at der sker<br />
fejl i én by, betyder jo ikke nødvendigvis,<br />
at der skal sættes ind med en overkon-<br />
trol i hele landet. Generelt er der alt for<br />
meget kontrol i det offentlige. I stedet for<br />
kontrol skal man i højere grad vise tillid til<br />
de enkelte medarbejdere, hvilket man jo<br />
i vid udstrækning gør i det private. Ingen<br />
produktionsvirksomhed med respekt for<br />
sig selv har jo en værkfører siddende for<br />
at overvåge, om arbejderne opfører sig<br />
ordentligt.<br />
Hvad kan tillid, som kontrol ikke kan?<br />
- Tillid kan skabe arbejdsglæde. Tillid kan<br />
bevirke, at man både som person og som<br />
gruppe får en ansvarsfølelse, så tingene<br />
fungerer og er i orden. Hvorimod det ikke<br />
er motiverende, hvis man, hver gang man<br />
har løst en opgave, skal sætte sig hen og<br />
vente, indtil man får en ny opgave. Det er<br />
hverken motiverende eller innovativt.<br />
mere kontrol af bankerne<br />
Er der også steder, hvor vi efter din opfattelse<br />
har for lidt kontrol?<br />
- Det har vi i forhold til den finansielle<br />
infrastruktur, altså først og fremmest<br />
bankerne. Den finansielle sektor har en<br />
særlig rolle i samfundet. Hvis en vindmøllefabrik<br />
i Varde må lukke, bliver de kede<br />
af det. Men hvis Danske Bank lukker, så<br />
vil samfundet gå i stå. De finansielle virksomheder<br />
har ikke mindst den særlige<br />
rolle, at de skal sørge for at stille kredit til<br />
34 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
ådighed for husholdninger, private og<br />
virksomheder, siger Ole Sohn.<br />
- Op igennem 00’erne så vi, at det at<br />
investere i en maskinfabrik, hvor forrentningen<br />
ikke var overvældende, ikke var så<br />
sjovt som at investere i et spektakulært<br />
ejendomsprojekt. Den opgave har den<br />
finansielle sektor ikke kunnet håndtere.<br />
Eller sagt på en anden måde: De har ikke<br />
magtet, at dollartegnene væltede ud af<br />
øjnene på dem. At der netop nu foretages<br />
opstramninger for den finansielle sektor<br />
er udtryk for, at det er et område, hvor<br />
samfundet har en almen interesse i, at<br />
mere spekulative metoder holdes i ave.<br />
- At en bank går konkurs, okay, så har ak-<br />
tionærerne tabt deres penge. Problemet<br />
er følgevirkningerne. En bankkonkurs betyder<br />
også, at virksomheder må lukke, så<br />
folk bliver arbejdsløse.<br />
- Derfor skal bankerne kontrolleres, men<br />
det er jo ikke sådan, at bankerne ikke selv<br />
skal administrere deres virksomhed. Det<br />
er rammerne for de finansielle virksomheder,<br />
der skal strammes op overfor, så<br />
vi ikke kommer til at opleve det samme,<br />
som vi oplevede i 00’erne. Men lige<br />
præcis her skal vi have mere kontrol i<br />
modsætning til andre områder, hvor jeg<br />
mener, vi bør slække, siger Ole Sohn.<br />
kontrol skal beskytte<br />
uDsatte børn og unge<br />
Når der foretages kontrol, er det også for at gøre folk dygtigere og få dem til at tage<br />
ansvar, siger socialminister Karen Hækkerup.<br />
karen HækkeruP (s)<br />
soCialminister<br />
Nr. 8. November 2012<br />
Karen Hækkerup har som socialminister<br />
markeret sig kraftigt omkring samfundets<br />
ansvar overfor de svageste grupper. Det<br />
er da også uden tøven, at hun som det<br />
første nævner vilkårene og mulighederne<br />
for udsatte børn, når man spørger hende,<br />
om der er steder i samfundet, hvor hun<br />
mener, der er for lidt kontrol.<br />
- Der er brug for mere kontrol, når man<br />
f.eks. har haft for få regler for, hvad der<br />
skal til for at blive godkendt som opholds-<br />
35
sted. Der har været mange sager omkring<br />
børn, hvor man må sige, at loven ikke er<br />
blevet overholdt, siger Karen Hækkerup.<br />
- Det er jo ikke loven, der er noget galt<br />
med i sådanne sager, og det har måske<br />
ikke været medarbejderens intention at<br />
overtræde loven. Alligevel er kæden et<br />
eller andet sted hoppet af i for mange situationer.<br />
Der har manglet systematik, og<br />
beslutninger er ikke blevet effektueret.<br />
- Især i relation til særligt udsatte og<br />
sårbare, som børn er, har tillid ikke været<br />
nok. Der er man nødt til at have et større<br />
element af kontrol. Men det handler også<br />
om læring. Det er jo ikke kun for at kontrollere,<br />
at der skal foretages kontrol. Det<br />
er også for at gøre folk dygtigere og få<br />
dem til at tage ansvar for, at tingene bliver<br />
bedre. Det er en af de dagsordener, som<br />
jeg arbejder meget med som socialminister.<br />
- Det er ikke en kontrol af folks holdnin-<br />
ger, jeg taler om, for sådan noget gør vi<br />
ikke i Danmark. Men jeg vil gerne gøre op<br />
med holdningen til, at hvad der foregår<br />
på folks private matrikler, det er fredhelligt.<br />
Lige præcis her har jeg en anden<br />
holdning, og skal jeg vælge, vil jeg altid<br />
vælge at se det ud fra børnenes situation.<br />
Jeg synes, vi har set så mange sager, at<br />
der er ting, vi ikke kan se så firkantet på.<br />
Og alene med det formål at sikre, at børnene<br />
ikke bliver svigtet. Der har været for<br />
mange sager, hvor forældre har fået lov til<br />
at køre rundt med systemerne med den<br />
konsekvens, at børnene har betalt en meget<br />
stor pris, siger Karen Hækkerup.<br />
vil ikke bare Dømme ”for meget<br />
kontrol”<br />
Hvor vil du gerne mindske kontrollen?<br />
- Der er helt sikkert steder, hvor man kan<br />
finde nogle tåbeligheder i forbindelse<br />
med for meget kontrol. Der har jo i mange<br />
år været en tendens til, at hver gang medierne<br />
har skrevet om f.eks. ældre, der<br />
ikke får den hjemmehjælp, de har krav<br />
på, så bliver der straks fulgt op med krav<br />
om mere kontrol. Det har ført til nogle<br />
kontrolregimer, som nogen gange ikke<br />
altid giver mening. Andre gange har det<br />
dog vist sig, at den øgede kontrol er noget,<br />
man er blevet klogere af, og at netop<br />
kontrollen har ført til, at borgerne får en<br />
bedre hverdag. Det kan virke omsonst,<br />
når alt skal registreres, men der er mening<br />
med galskaben engang imellem. Så<br />
jeg vil ikke bare dømme ”for meget kontrol”,<br />
selvom jeg er sikker på, at det kan<br />
findes. Men kontrol kan også give virkelig<br />
god mening og være med til at udvikle<br />
den hjælp, som borgerne får, siger Karen<br />
Hækkerup.<br />
36 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
Der sk al mere konDuite<br />
inD i kontrolarbeJDet<br />
Fødevareområdet skal være gennemkontrolleret, siger den tidligere fødevareminister Henrik<br />
Høegh. Men folk skal ikke ”knaldes” på petitesser.<br />
Henrik HøegH (v)<br />
tiDl. føDevareminister<br />
Fødevareområdet er gennemkontrolleret.<br />
Og sådan skal det også være, fastslår den<br />
tidligere fødevareminister Henrik Høegh.<br />
- Det er der to grunde til. Den ene er, at<br />
der bliver fordelt rigtig mange tilskudskroner<br />
til området, og både skatteyderne<br />
og landmændene selv kræver, at der er<br />
styr på, hvem der får hvad. Den anden<br />
grund er forbrugersikkerheden og fødevaresikkerheden<br />
i forhold til den enkelte<br />
forbruger, siger Henrik Høegh.<br />
Han finder det kontrolniveau, der er in-<br />
denfor fødevareområdet, både rimeligt<br />
og rigtigt. Til gengæld efterlyser Henrik<br />
Høegh, hvad han kalder konduite i det<br />
kontrolarbejde, som foregår.<br />
- I den kontrol, der finder sted både over-<br />
for landbruget og i fødevaresektoren,<br />
ligger der en stor udfordring i at finde<br />
det rigtige niveau i kontrollen. Meget<br />
kontrol beror jo på personlige indtryk hos<br />
de mennesker, der på myndighedernes<br />
vegne foretager kontrollen. Det er svært<br />
at skrive en kontrolbekendtgørelse, som<br />
kan efterleves i alle situationer. Man kan<br />
skrive, at der skal være et bestemt antal<br />
grader i en køledisk, så man præcist kan<br />
måle, om kravet opfyldes. Men når det<br />
kommer til, om der også er rent og ryddeligt,<br />
er det et personligt skøn. Så kræver<br />
det konduite, fastslår Henrik Høegh.<br />
- Som fødevareminister arbejdede jeg<br />
meget på at skabe ensartede afgørelser,<br />
også når det handlede om ryddeligheden<br />
og renligheden. Men der var – og er – stadig<br />
situationer, hvor man af kontrolrap-<br />
Nr. 8. November 2012<br />
porterne nærmest kan læse, at enten har<br />
kontrolløren været i dårligt humør, eller<br />
også har den, der er blevet kontrolleret,<br />
været i dårligt humør. Og det har jeg det<br />
skidt med.<br />
HumørraPPorter er useriøse<br />
- Hvis en kontrolrapport er udtryk for, at<br />
en kontrollør har været i dårligt humør, så<br />
er det ikke et udtryk for seriøst kontrolarbejde.<br />
På den anden side er vi jo alle sam-<br />
37
men mennesker. Ligesom en kontrollør<br />
måske er mere venlig, imødekommende<br />
og forstående, hvis han bliver taget ordentligt<br />
imod, siger Henrik Høegh.<br />
- Det er nødvendigt, at kontrollørerne<br />
bruger og udviser konduite. Ellers bliver<br />
kontrollen til et mareridt i detaljer. Konduite<br />
er ikke altid lige nemt, men er den<br />
ikkeeksisterende, er resultatet nemt for<br />
meget pernittengryn. Derfor bad jeg også<br />
som fødevareminister ledelsen i kontrolarbejdet<br />
om at finde et passende niveau<br />
i de afgørelser, der bliver truffet i kontrolarbejdet.<br />
- Det kræver selvfølgelig også, at dem,<br />
der kontrolleres, har en forståelse for,<br />
at når deres produkter skal sælges som<br />
fødevarer af høj kvalitet og med stor sikkerhed,<br />
så skal man acceptere kontrollen.<br />
Det gælder, om det er en landmand, en<br />
bager eller en slagter, siger Henrik Høegh.<br />
- Jeg har oplevet kontrolsituationer, som<br />
er kørt helt af sporet. Årsagen kan ligge<br />
både hos kontrollørerne og hos dem, der<br />
kontrolleres. Men min opfattelse er altså,<br />
at problemerne normalt kan løses med<br />
lidt konduite.<br />
gerne råD og veJleDning<br />
Noget andet, som har optaget Henrik Høegh,<br />
er, hvor grænsen går mellem egentlig<br />
kontrol eller rådgivning og vejledning.<br />
- Min holdning er, at hvis de virksomhe-<br />
der og personer, der kontrolleres, over-<br />
ordnet har styr på tingene og ikke har<br />
noget at skjule, og der i øvrigt er åbenhed<br />
og parathed til at medvirke i kontrolarbejdet,<br />
så er det acceptabelt at benytte sig<br />
af rådgivning og vejledning. Så kan man<br />
vende tilbage 14 dage senere for at se,<br />
om tingene er kommet i orden. Det kan<br />
ikke være meningen, at man skal ”knaldes”<br />
på petitesser, siger Henrik Høegh.<br />
- Kontrolniveauet på fødevareområdet er<br />
godt nok, og vi har stor glæde og gavn<br />
af vore kontrolaktiviteter. Men kontrollen<br />
skal håndteres på den rigtige måde.<br />
Situationer, hvor kontrolindsatsen efter<br />
Henrik Høeghs opfattelse kan forekomme<br />
lidt for firkantede, kan skyldes EU-regler,<br />
som det kan være svært at se relevansen<br />
af i Danmark. Det kan være svært at sidde<br />
i Bruxelles og lave ensartede regler for<br />
hele Europa. Der er forskel på Finland og<br />
Spanien, som Henrik Høegh udtrykker det.<br />
- Der er ting, som er for rigide. Jeg kan<br />
godt forstå de landmænd og andre, som<br />
giver udtryk for, at kontrolindsatsen er<br />
for nidkær. Hvis der er gjort en indsats<br />
for at gøre tingene rigtigt, så må det ikke<br />
være sådan, at et tilfælde har afgørende<br />
betydning for en kontrol. F. eks. hvis det<br />
har regnet kraftigt den dag, kontrolløren<br />
er på besøg, og der derfor står søer på en<br />
tredjedel af et areal. Det må ikke betyde,<br />
at en landmand mister et tilskud. Ingen<br />
kan jo gardere sig mod de oversvømmelser,<br />
der følger med et kraftigt regnvejr.<br />
Der er situationer, hvor vi er ude i noget<br />
kontrolhysteri. Det gælder også f.eks. forhold<br />
omkring biodiversitet og græshøjder,<br />
hvor der efter min opfattelse er noget<br />
kontorjuristeri, som er gået for langt,<br />
siger Henrik Høegh.<br />
man er nøDt til at Have<br />
tilliD til, at mennesker<br />
er orDentlige<br />
Men kontrol kan ligefrem føre til noget smukt, siger fødevareminister Mette Gjerskov og forklarer<br />
her, hvorfor smiley-ordningens symbol er smukt: Forbrugerne kan bruge den til noget.<br />
mette gJerskov (s)<br />
føDevareminister<br />
- Da man ikke kan kontrollere alt, så er<br />
min sikkerhed for at kunne bevæge mig i<br />
denne verden tillid. Det er ikke kontrol, siger<br />
CBS-forskeren Niels Thyge Thygesen.<br />
Spørger man den minister, som har ansvaret<br />
for det formentlig største kontrollørkorps<br />
i Danmark, fødevareminister<br />
Mette Gjerskov, er hun enig.<br />
38 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
Hvad er risikoen ved at erstatte kontrol<br />
med tillid?<br />
- Den er, at man ikke kan bestemme alt<br />
ned i mindste detalje. Men jeg tror, at<br />
man nogle gange er nødt til at have tillid<br />
til, at mennesker er ordentlige. At de<br />
passer deres arbejde og i øvrigt gerne vil<br />
udføre deres arbejde.<br />
- Jeg har selv engang været på en ar-<br />
bejdsplads, hvor der blev indført alko-<br />
holforbud, fordi der var nogle problemer<br />
med drikkeri i krogene. Så fik vi en ny<br />
direktør, og han syntes, det var noget pjat<br />
med et sådant forbud. Selvfølgelig skal<br />
man kunne have vin med til fødselsdage<br />
og andre festlige lejligheder. Så han sløjfede<br />
alkoholforbuddet, fortæller Mette<br />
Gjerskov.<br />
- I den beslutning lå selvfølgelig, at op-<br />
stod der problemer med drikkeri i kro-<br />
gene, så ville han tage direkte fat i det<br />
dér, hvor problemet var. Det samme skal<br />
vi nok turde som politikere. At tage fat<br />
dér, hvor problemerne er i stedet for bare<br />
at lave generelle regler.<br />
Hvorfor tør politikere ikke det?<br />
- Jeg tror, at noget af det handler om, at<br />
vi er berøringsangste. Og at det er meget<br />
nemmere bare at lave en regel. Man laver<br />
en regel og tror så, at man har løst et<br />
problem.<br />
ingen tyranni fra tJeklister<br />
Mange oplever, at regeltyranniet har<br />
taget overhånd. Er det hensigtsmæssigt<br />
med alle de regler?<br />
- Nej, og man er nødt til at basere meget<br />
på dialog. Det prøver jeg også selv. Jeg<br />
har i mange år være involveret i fødevarekontrollen,<br />
også som oppositionspolitiker.<br />
Den forsøger man at gøre mere<br />
rådgivende, altså at tage dialogen med<br />
virksomhederne. Det samme prøver vi<br />
med det veterinærforlig, vi netop har indgået<br />
i Folketinget. F .eks. omkring kontrollen<br />
med antibiotika i landbruget. Således<br />
at man i hvert fald i starten tager dialogen<br />
i stedet for bare at krydse af, at det eller<br />
det ikke er i orden. På samme kan man<br />
tage en snak med dyrlægen og landmanden<br />
i fællesskab i de tilfælde, hvor der er<br />
dyr, der har det skidt, i stedet for straks<br />
at gå en tjekliste igennem. Det er meget<br />
godt med tjeklister, men man behøver<br />
måske ikke at kontrollere ventilationssystemet<br />
hvert kvartal.<br />
- Vi skal passe på ikke at blive tyrannise-<br />
rede af tjeklister. I stedet skal vi have tillid<br />
til, at faglige mennesker med deres uddannelse<br />
kan komme langt, fastslår Mette<br />
Gjerskov.<br />
er Det nu nøDvenDigt?<br />
Et langt stykke ad vejen mener Mette<br />
Gjerskov dog, at der er den nødvendige<br />
balance i den kontrolindsats, der finder<br />
sted i Danmark. Men hun er også klar<br />
over, hvor nemt kontrollen kan løbe løbsk.<br />
- Det er vigtigt, at vi erkender, at vi ef-<br />
terhånden får uanede muligheder for at<br />
kontrollere alting. Min holdning er, at med<br />
kontrol som med bureaukrati og andet<br />
godt, så skal man hele tiden stille spørgsmålet:<br />
Er det her nu nødvendigt?<br />
- Kontrol skaber kontrol, og det gror, hvis<br />
ikke man stopper det. I det netop indgåede<br />
veterinærforlig satte vi os som<br />
mål, at det ikke måtte have ekstra om-<br />
Nr. 8. NOVEMBEr 2012 39
kostninger for erhvervet. Men vi ville<br />
gerne have mere kontrol med antibiotika<br />
på nogle områder. Derfor tvang vi os<br />
selv til at finde andre områder, hvor vi<br />
kunne lempe kontrollen. Man er nødt<br />
til at tænke kreativt og se på, om der er<br />
noget, der kan skæres væk. Det handler<br />
om at gøre kontrollen kvalificeret, siger<br />
Mette Gjerskov.<br />
Den smukke smiley<br />
På et enkelt område kalder hun dog ligefrem<br />
kontrolindsatsen i Danmark for<br />
smuk: Smiley-ordningen, der omfatter<br />
kontrol af fødevarevirksomheder, og hvor<br />
der uddeles glade eller sure smileys.<br />
De skal ophænges i butikkernes eller<br />
virksomhedernes indgangsdør, så forbrugerne<br />
kender resultatet.<br />
- Det er en kontrolordning, som er lyk-<br />
kedes. Det ”smukke” i den er, at i stedet<br />
for at kontrollen med vores fødevarer er<br />
en diskussion mellem en virksomhed og<br />
myndighederne, så er det med smileyordningen<br />
flyttet over til at blive en diskussion<br />
mellem forbrugeren og den, der<br />
leverer varen.<br />
- I stedet for at tingene foregår bag luk-<br />
kede døre, så er det nu lagt helt åbent<br />
frem. Resultaterne ligger på nettet, og det<br />
hænger i butikkerne. Det opfatter jeg som<br />
en rigtig god måde at bruge kontrol på,<br />
fortsætter fødevareministeren.<br />
- Det er ikke alle steder, man kan gøre<br />
det samme. Men her er en branche, hvor<br />
der også er brodne kar, som man har<br />
været nødt til at få styr på. Tidligere fik<br />
de brodne kar en bøde, og så skete der<br />
ikke mere. Nu mister de simpelthen deres<br />
kunder.<br />
Er din tilfredshed med smiley-ordningen<br />
udtryk for, at du gerne vil have mere af<br />
den slags direkte forbrugervendt kontrol?<br />
- Ja, men uden at jeg her og nu kan pege<br />
på et område og sige, at der eller der skal<br />
vi også have en sådan kontrol. Men det at<br />
bruge kontrolsystemet, så det kan bruges<br />
af forbrugerne, er vigtigt.<br />
fiskeriet er overkontrolleret<br />
Et andet område, som hører under fødevareministerens<br />
ansvar, og som optager<br />
hende meget, er den kontrol, der foretages<br />
overfor fiskerierhvervet. Ikke fordi<br />
den er smuk eller direkte henvendt til<br />
forbrugeren. Men fordi den er for meget<br />
efter Mette Gjerskovs opfattelse.<br />
- Vi bruger for mange ressourcer på at<br />
kontrollere fiskerierhvervet. Jeg kunne<br />
tænke mig en kontrolordning, så det ikke<br />
ender med, at erhvervet oplever, at de<br />
skal lege kispus med kontrollen. I praksis<br />
vil det for mig sige, at vi indfører noget,<br />
vi kalder dokumenteret fiskeri, hvor der<br />
er kameraovervågning på, når der fiskes.<br />
Ikke for at overvåge, hvornår skipper drik-<br />
ker kaffe, men for at få dokumentation i<br />
det øjeblik, trawlet kører ned, så man kan<br />
se hvor og hvad, der fiskes.<br />
- Kan vi få gennemført en sådan kame-<br />
rakontrol, slipper vi for al anden kontrol<br />
i form af blanketter, der skal skrives, forhåndsgodkendelser,<br />
der skal indhentes<br />
og en hel masse tid og snak om, hvor<br />
et fiskefartøj befinder sig hvornår. Lige<br />
præcis sådan noget er der rigtig meget af<br />
i fiskeriet i øjeblikket. Men med kameraer<br />
og en regel om, at hele fangsten skal landes,<br />
vil kontrolfunktionen kunne udføres<br />
fyldestgørende, og den ville ikke mindst<br />
kunne forenkles, siger Mette Gjerskov.<br />
man kan komme langt meD tilliD<br />
Kunne man ikke bare erstatte hele dette<br />
kontrolapparat med tillid?<br />
- Måske på nogle områder og nok mest,<br />
når det offentlige kontrollerer sig selv,<br />
f.eks. i forbindelse med tidsregistreringer<br />
og det, vi kalder minuttyranni. På områder,<br />
hvor det handler om hvorvidt mennesker<br />
udfører deres arbejde. Her kan man<br />
komme rigtig langt med tillid. Men med<br />
en fælles ressource som fiskeri skal vi<br />
kunne dokumentere overfor omverdenen,<br />
bl.a. EU-landene, hvad vi gør, for vi deler<br />
fiskebestanden med alle andre lande. Det<br />
er vigtigt, at vi kan dokumentere, at vi<br />
fisker bæredygtigt, så det er ikke kun et<br />
spørgsmål om kontrol. Det handler også<br />
om vigtig dokumentation, siger Mette<br />
Gjerskov.<br />
40 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
Spar i Skatten 2012<br />
Vi beregner – du Sparer<br />
SkAtteFRADRAG 2012<br />
FRADRAG<br />
SkAtteFRADRAG 2012<br />
Rærupvej 40a · 9340 Vodskov · tlf. 96 39 10 66<br />
www.maachtechnic.dk · kro@maachtechnic.dk<br />
køb eller laV en<br />
leaSingaftale inden<br />
udgangen af 2012<br />
Serviceaftale med<br />
3 års<br />
garanti<br />
Nr. 8. NOVEMBEr 2012 41
På vinDertur til<br />
namibia<br />
Oktober måned 2012 tog en uventet drejning for Else og Børge Papsø. Til parrets store<br />
overraskelse vandt de nemlig <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>s velgørenhedsforenings lodtrækning om<br />
en rejse til det sydvestafrikanske land Namibia.<br />
velgørenHeD<br />
Børge og Else Papsø på deres tur til Namibia<br />
af nina brønden jakobsen<br />
nbj@kopenHagenfur.CoM<br />
Børge Papsø troede ikke sine øjne ører,<br />
da han tilbage i september løftede røret<br />
i hjemmet på Duelund Vildtfarm ved<br />
Kjellerup i Midtjylland. Opkaldet var fra<br />
Inge Østermand, der er projektleder for<br />
<strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>s velgørenhedsprojekt i<br />
Namibia. Hun fortalte, at han havde vundet<br />
en tur til Namibia. Inge Østermand<br />
blev først mødt med tavshed i røret, men<br />
efter lidt tid hørte hun Børge Papsø råbe<br />
på konen Else. Hun blev mindst lige så<br />
overrasket som sin mand.<br />
Da forbløffelsen havde lagt sig, skulle<br />
parret ikke bruge mange overvejelser, før<br />
de takkede ja til turen til det sydvestlige<br />
Afrika. Det var den helt rigtige beslutning,<br />
mener parret efter at være tilbage i<br />
Danmark efter at have oplevet Namibia.<br />
Rejsen bød på spændende oplevelser<br />
og nye indtryk, men særligt mødet med<br />
de namibiske børn har printet sig fast til<br />
deres hukommelse.<br />
<strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>s velgørenhedsforening sikrer, at børnene i Namibia kan komme i<br />
børnehave og dermed være klar til de udfordringer, som kommer, når skoletiden starter.<br />
- Vi fik en fantastisk modtagelse i alle<br />
børnehaver, vi besøgte. Både børn og<br />
lærere var så glade og taknemmelige<br />
for den hjælp, vi yder. Det var gribende<br />
at se. Tænk, at vi er med til at ændre<br />
dagligdagen for så mange børn og deres<br />
familier i Namibias slumkvarter. Og så<br />
for penge fra skind, som vi førhen bare<br />
kasserede, siger Else Papsø.<br />
Som de første avlere kunne Børge og<br />
Else Papsø med egne øjne opleve, hvad<br />
pengene fra de donerede skind ender<br />
med at udrette i det sydvestlige Afrika.<br />
Rejsen er gennem de sidste seks år ble-<br />
vet udloddet blandt medarbejdere hos<br />
<strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>, som er medlem af virksomhedens<br />
velgørenhedsforening. Men<br />
som noget nyt i år kunne også en dansk<br />
minkavler, der donerer skind til projektet,<br />
vinde en rejse til Namibia.<br />
traDitionel frokost<br />
Parret besøgte flere af projektets børnehaver<br />
sammen med Inge Østermand<br />
og de to vindende medarbejdere fra<br />
<strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>, Maria Blæsbjerg og<br />
Johnny Sandgaard. Et sted havde tolv af<br />
børnehavelærerne kreeret en traditionel<br />
namibisk frokost, som bestod af vildtpølser,<br />
lam, kylling, kartoffelsalat, spinat og<br />
majsgrød.<br />
Børnene underholdt med en lokal dans,<br />
som de havde øvet sig på længe. På<br />
lange rækker dansede børnene foran<br />
gruppen fra Danmark hele vejen gennem<br />
børnehaven. Indenfor stod flotte<br />
borde med hvide duge klar, som alle var<br />
udsmykket med hvide fugle med kulørte<br />
vinger, som børnene selv havde lavet.<br />
- Vi var først lidt bange for, at det kun var<br />
os, der skulle spise, men heldigvis var<br />
der lavet tilstrækkeligt mad til, at børnene<br />
kunne få både pølser, kartoffelsalat<br />
og saftevand, så det var også en festdag<br />
for dem, fortæller Else Papsø.<br />
Da danskerne skulle gå fra børnehaven,<br />
løb en af drengene hen til Børge Papsø og<br />
spurgte, om han ville være hans bedstefar.<br />
Det satte en lavine af kram og knus i<br />
gang, og der gik lang tid, inden danskerne<br />
kunne løsrive sig. Ifølge Inge Østermand<br />
viser det den taknemmelighed, som børnene<br />
føler for den hjælp, de modtager.<br />
42 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
- Det var en hel speciel oplevelse, som<br />
jeg ikke har prøvet før. Måske er børnene<br />
efterhånden så vant til os, at de ikke længere<br />
opfatter os som fremmede, siger<br />
Inge Østermand.<br />
meD På uDflugt<br />
Danskerne kom også med en børnehave<br />
på udflugt. Udflugten gik til et storcenter,<br />
hvor børnene kunne få lov til at køre op<br />
og ned ad rulletrapper og prøve en elevator.<br />
De fleste børn var nervøse, for det<br />
var en førstegangsoplevelse for størstedelen<br />
af dem. Men med Børge og Else i<br />
hånden rullede de uproblematisk op og<br />
ned af de mystiske trapper.<br />
Der blev leget, tegnet og spist pommes<br />
frites med ketchup, men først skulle der<br />
bedes bordbøn med høj røst. Storcentret<br />
donerede slik og balloner, og da turen var<br />
nået til ende, sang alle børnene en sang<br />
til Børge og Else. Dagen forinden havde<br />
Else strøget en lille dreng over håret, og<br />
da han så hende, styrtede han hende i<br />
møde og gav hende et stort kram.<br />
- Den sang og det kram påvirkede mig<br />
meget. Selv efter en tur rundt i byen<br />
Det er ikke svært at forstå, at Børge og Else Papsø tabte deres hjerter til børnene i Namibia.<br />
Ifølge parret fra Kjellerup i Midtjylland var taknemmeligheden for <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>s donationer tydelig.<br />
kunne jeg ikke tale om det uden at få en<br />
klump i halsen, siger Else Papsø.<br />
Udover besøgene i børnehaverne til-<br />
bragte parret også en hel dag på en ka-<br />
rakulfarm, ligesom de var på en dagstur<br />
til en stor game park, hvor de oplevede<br />
nogle af Namibias mange vilde dyr.<br />
vi fik en fantastisk<br />
moDtagelse i alle<br />
børneHaver, vi besøgte.<br />
båDe børn og lærere<br />
var så glaDe og<br />
taknemmelige for Den<br />
HJælP, vi yDer.<br />
<strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>s velgørenhedsForening<br />
Størstedelen af <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>s medarbejdere er medlemmer af velgørenhedsforeningen<br />
og bidrager gennem et månedligt løntræk til foreningens arbejde med<br />
at hjælpe nødlidende børn til en bedre start på livet. Virksomheden bidrager med<br />
et fast årligt beløb.<br />
Igennem de sidste seks år har foreningen koncentreret sin indsats på børn i slum-<br />
kvarteret i Namibias hovedstad, Windhoek<br />
Danske og hollandske avlere donerer også auktionsindtægter til projektet i Nami-<br />
bia. Det sker både via skind af lav kvalitet og regulære skind.<br />
Nr. 8. NOVEMBEr 2012 43
ifasa købenHavn 2012<br />
avl og genetik<br />
forskning<br />
af vilHeM weiss<br />
vwe@kopenHagenfur.CoM<br />
og peter foged larsen<br />
pfl@kopenHagenfur.CoM<br />
avl<br />
Gruppeindhusning bliver mere og mere<br />
almindeligt indenfor minkproduktion.<br />
Desværre medfører gruppeindhusning<br />
en øget risiko for aggressioner mellem<br />
dyrene. Det betyder også flere dyr<br />
med skader. En undersøgelse, hvor aggressionsniveauet<br />
blev målt i form af<br />
bidemærker på lædersiden af skindet,<br />
viser, at dyrenes aggressionsniveau er<br />
arveligt. Aggressionsniveauet afhænger<br />
både af dyrets egen genetik og af genetikken<br />
ved de dyr, det sættes sammen<br />
med i buret. Resultatet af undersøgelsen<br />
indikerer, at det er muligt at avle sig frem<br />
til dyr, der kan gruppeindhuses, uden at<br />
de får flere skader end ved parvis indhusning.<br />
Aggression hos mink var også emnet<br />
i en russisk undersøgelse, hvor der er<br />
påvist en sammenhæng mellem dyrenes<br />
pigmentering og deres temperament.<br />
Undersøgelsen blev lavet ved at krydse<br />
mink af typen ”Karelian Plettet”, der<br />
minder om en mislykket Cross på to<br />
grupper af vildmink. Den ene gruppe var<br />
selekteret til at være meget tillidsfulde,<br />
mens den anden gruppe var selekteret til<br />
at være meget aggressive. Det viste sig,<br />
at krydsningerne mellem den spættede<br />
han og de aggressive tæver var væsentligt<br />
mere pigmenterede end krydsningerne<br />
med de tillidsfulde mink.<br />
Jagten på et endnu højere avlsresultat<br />
ved fravænning er efterhånden koncentreret<br />
om, at vi ikke skal have flere<br />
hvalpe født. I stedet handler det om at<br />
holde liv i dem, der bliver født. Denne<br />
øvelse begynder allerede, når de befrugtede<br />
æg har sat sig fast. I en dansk<br />
undersøgelse blev sammenhængen mellem<br />
antal implantationsar i børhornene<br />
– et udtryk for hvor mange befrugtede<br />
æg, der er implanteret, og hvor fostrene<br />
er nået halvvejs gennem drægtigheden<br />
– og antallet af fødte hvalpe registreret.<br />
Resultatet af undersøgelsen er, at der er<br />
væsentlig flere implantationsar, end der<br />
er fødte hvalpe. Antallet af implantationsar<br />
er ikke afhængig af tævernes fedningsgrad<br />
ved fødsel, men der er tydelig<br />
forskel i antallet af levende hvalpe ved<br />
fødsel. Fede tæver mister flere hvalpe<br />
end tæver i normal foderstand. En optimal<br />
fodring gennem drægtigheden kan<br />
reducere tabet af fostre og resultere i<br />
flere levendefødte hvalpe.<br />
En hollandsk undersøgelse bekræf-<br />
tede, at antallet af aktive dievorter ved<br />
tæverne er afgørende for hvor mange<br />
hvalpe i kuldet, der overlever. Antallet<br />
af anlæg for dievorter er arveligt. Den<br />
hollandske undersøgelse konkluderede,<br />
at det kan betale sig at lægge antallet<br />
af dievorter hos minkhvalpe ind som en<br />
udvælgelsesparameter, når næste års<br />
avlsdyr skal findes.<br />
genetik<br />
På det genetiske område er der på et generelt<br />
forskningsniveau sket en voldsom<br />
udvikling i de senere år. På pelsdyrom-<br />
44 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
ådet er der også sket en stor udvikling.<br />
Der foregår koordineret forskning på<br />
internationalt plan, der skal kortlægge<br />
pelsdyrenes genkort. Det skal synliggøre<br />
på hvilke kromosomer, de respektive gener<br />
er placeret. På nogle områder er det<br />
ikke nødvendigvis genernes placering<br />
på kromosomerne, der er det mest hensigtsmæssige<br />
at kigge efter. Derimod er<br />
der nogle korte sekvenser på nogle kromosomer<br />
– de såkaldte genmarkørere –<br />
der angiver, om et dyr er i besiddelse af<br />
lige nøjagtig den egenskab, vi ønsker. Inden<br />
for genforskning har man den store<br />
fordel, at der i nogen udstrækning kan<br />
anvendes resultater fra forskning indenfor<br />
andre dyrearter, hvis det viser sig, at<br />
der er en tilstrækkelig stor lighed. Det er<br />
en stor fordel for pelsdyrerhvervet, da<br />
de andre husdyrbrugsgrene er længere<br />
fremme indenfor den type forskning,<br />
end vi er.<br />
Forskning i disse emner er lig med<br />
forskning på lang sigt. Der kommer ikke<br />
nødvendigvis brugbare resultater her og<br />
nu, men engang i fremtiden vil det være<br />
helt naturligt at anvende disse redskaber<br />
også i pelsdyravlen. Vi skal blot kigge<br />
på forskningen indenfor menneskets<br />
genetik for at se perspektiverne. Der<br />
kan nu undersøges for diverse forskellige<br />
arvelige sygdomme indenfor mennesker.<br />
Overføres dette til mink, vil det<br />
med årene blive muligt at undersøge for<br />
diverse arvelige defekter. Det bliver måske<br />
ikke indenfor en overskuelig fremtid<br />
muligt at udvælge de rigtige avlsdyr via<br />
genetiske analyser, men det bliver forhåbentlig<br />
muligt at udpege de dyr, der er<br />
bærere af uønskede gener. Vi kæmper<br />
indenfor nogle af minktyperne med problemer,<br />
som måske kan afhjælpes ved<br />
hjælp af en genetisk analyse.<br />
Arbejdet med genforskningen har indtil<br />
videre resulteret i, at man har fundet ud<br />
af på hvilke kromosomer, at generne for<br />
kvalitetsegenskaberne dækhårstykkelse,<br />
dækhårslængde og underuldstæthed<br />
ligger. Samtidig viste undersøgelsen,<br />
at egenskaberne dækhårslængde og<br />
dækhårstykkelse ser ud til at være koblet<br />
sammen således, at der ved en selektion<br />
for den ene egenskab og samtidig selekteres<br />
for den anden. Sammenhængen<br />
bestod i, at selektion for kortere dækhår<br />
også betød dyr med tyndere dækhår.<br />
Der er ligeledes fundet en metode til test<br />
af slægtskabet mellem mink. Dette kan<br />
– når metoden bliver tilgængelig i praksis<br />
– anvendes ved avlsdyrindkøb, hvor<br />
man ved indkøb regner med en form for<br />
krydsningsfrodighed. Specielt når der<br />
handles mellem to besætninger med<br />
meget højt skindmæssigt produktionsniveau,<br />
kan man frygte, at der er slægtskab<br />
mellem individerne. Dermed opnås<br />
den ønskede fremgang ikke. I sådanne<br />
tilfælde kan genetiske analyser sikre det<br />
rigtige indkøb af nye avlsdyr.<br />
aDfærD og velfærD<br />
forskning<br />
af vilHeM weiss<br />
vwe@kopenHagenfur.CoM<br />
og peter foged larsen<br />
pfl@kopenHagenfur.CoM<br />
Begreberne adfærd og velfærd er noget,<br />
som alle pelsdyravlere i stigende grad<br />
skal beskæftige sig med. Ligesom indenfor<br />
al anden husdyrbrugsproduktion er<br />
der også krav til pelsdyrerhvervet om<br />
at dokumentere, at dyrene har en god<br />
velfærd i de produktionssystemer, de nu<br />
engang befinder sig i. For at dokumentere<br />
dette er der forsket meget i, hvordan<br />
velfærd kan måles, og hvordan forskelle<br />
i farmmanagement kan påvirke dyrenes<br />
velfærd.<br />
Nr. 8. November 2012<br />
En bedre velfærd hos dyrene kan blandt<br />
andet opnås ved at selektere for mere tillidsfulde<br />
dyr, når der udvælges avlsdyr.<br />
Forskellige selektionsforsøg har udover<br />
bedre velfærd også vist produktionsmæssige<br />
fordele i form af bedre parringsvillighed<br />
og tegn på bedre udvikling<br />
af hvalpene, bl.a. i forhold til at lære at<br />
drikke. Ligeledes har undersøgelser vist,<br />
at burberigelse enten i form af hylder, rør<br />
eller bidesnor reducerer dyrenes stressniveau<br />
ganske betydeligt og dermed giver<br />
dem en bedre velfærd.<br />
Stressede tæver op til fødsel mister i for-<br />
bindelse med fødslen og i dagene umid-<br />
delbart efter flere hvalpe end de tæver,<br />
der ikke er stressede. Man kan mindske<br />
tævernes stressniveau ved at give dem<br />
halm, så de kan udøve normal redebygningsadfærd.<br />
Det er vigtigt for tævens<br />
velfærd – og dermed også for hvalpenes<br />
overlevelsesmuligheder – at hun har mulighed<br />
for at lave en rede, hvor hun kan<br />
holde hvalpene samlet, så de er lette at<br />
holde varme.<br />
klatrebure og gruPPeinDHusning.<br />
Klatrebure og deres indflydelse på dyrenes<br />
velfærd er meget diskuteret. I en<br />
svensk undersøgelse er klatrebure sammenlignet<br />
med almindelige standardbure<br />
til tæver i diegivningsperioden. I de første<br />
fire uger af diegivningsperioden er der<br />
ingen forskel på de to burtyper, men i<br />
ugerne fem til otte er der forskel. Tæ-<br />
45
verne i klatrebure er i disse uger mindre i<br />
redekassen og tilbringer mere tid på hylderne,<br />
hvilket tyder på, at tæven bruger<br />
klatreburets mulighed for at komme væk<br />
fra hvalpene.<br />
Den mest udbredte anvendelse er dog i<br />
vækstperioden. For at se på indflydelsen<br />
på dyrenes velfærd har hollænderne<br />
lavet en undersøgelse, hvor dødeligheden<br />
blandt dyr, der går i klatrebure, blev<br />
sammenlignet med dyr, der går parvis.<br />
Hollænderne fandt ikke nogen forskel i<br />
dødeligheden i de to grupper.<br />
En lignende undersøgelse, der omfattede<br />
fire farme i Danmark, gav et lidt andet<br />
resultat. Her blev der registreret flere<br />
dødsfald ved gruppeindhusning, flere<br />
flytninger af dyr på grund af bid og flere<br />
skind med bidmærker på lædersiden.<br />
Den danske undersøgelse konkluderer,<br />
at de danske mink endnu ikke er tilpasset<br />
gruppeindhusning. Der var dog stor<br />
forskel på resultaterne på de fire farme,<br />
hvilket indikerer, at der avlsmæssigt kan<br />
arbejdes hen imod dyr, der kan gruppeindhuses.<br />
tiDlig vækst og fravænning.<br />
Det kan være svært at komme igennem<br />
perioden, hvor hvalpene både skal fravænnes<br />
og lære at drikke.<br />
En hollandsk undersøgelse viste, at hvis<br />
der etableres vandnipler i redekassen eller<br />
i umiddelbar nærhed af redekassehullet,<br />
begyndte hvalpene at drikke vand ca.<br />
fire dage før end hvalpe, der ikke havde<br />
disse drikkenipler til rådighed. Som følge<br />
af dette var der ikke så mange hvalpe,<br />
der slikkede tæven i munden. Tævens<br />
vægttab i forbindelse med diegivningen<br />
var mindre, hvalpene var roligere og de<br />
havde en bedre tilvækst.<br />
En anden kritisk periode er tiden op til fra-<br />
vænning, hvor hvalpene får deres ”løm-<br />
melperiode”, hvilket ofte medfører skader<br />
på de mindste hvalpe i de store kuld.<br />
På <strong>Kopenhagen</strong> Farm – forsøgsfarmen i<br />
Holstebro – blev fravænningstidspunktets<br />
indflydelse på hvalpenes velfærd undersøgt.<br />
Resultatet af undersøgelsen viser, at<br />
de fleste bidskader blandt hvalpe kommer<br />
efter 42-49 dage. Det forekommer oftest<br />
i de store kuld med mere end 6 hvalpe,<br />
og det er oftest de mindste tævehvalpe i<br />
kuldet, der bliver bidt.<br />
Resultaterne fra <strong>Kopenhagen</strong> Farm viste<br />
yderligere, at det var en stor fordel at<br />
dele de store kuld omkring dag 42 for at<br />
imødegå problemer med bidskader hos<br />
hvalpene i denne periode. Dette reducerede<br />
antallet af bid med op til 60 %.<br />
Omvendt viste resultaterne også, at det<br />
ikke var gavnligt med en konsekvent opdeling<br />
af alle hvalpe dag 42, idet de små<br />
hvalpe i kuldene havde mindre tilvækst<br />
og større dødelighed. Når store kuld deles,<br />
skal der derfor aldrig sættes mindre<br />
end fire hvalpe sammen. Samtidig skal<br />
det altid være de største hvalpe i kuldet,<br />
der fjernes. Det er et resultat, der er tankevækkende.<br />
Det viser betydningen af<br />
den passus i lovgivningen, der giver mulighed<br />
for trinvis fravænning, før hvalpene<br />
er otte uge, hvis det er velfærdsmæssigt<br />
betinget. Endelig er det tilrådeligt at<br />
iblande mest muligt vand i foderet, da<br />
væskemangel øger aggressionsniveauet<br />
mellem hvalpene og stresser tæven.<br />
46 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
welfur veD ifasa-<br />
kongressen i<br />
købenHavn august<br />
2012<br />
forskning<br />
af steen Henrik Møller<br />
institut for Husdyrvidenskab,<br />
aarHus universitet<br />
steeenH.Moller@agrsCi.dk<br />
Den sidste session ved verdenskongres-<br />
sen var reserveret til Wel<strong>Fur</strong> for mink<br />
og ræv. Wel<strong>Fur</strong> er et europæisk projekt,<br />
som EFBA har sat i gang for at udvikle en<br />
systematisk måde at vurdere dyrevelfærden<br />
på mink- og rævefarme. Wel<strong>Fur</strong> udvikles<br />
efter samme principper, som blev<br />
udviklet i et stort EU-projekt, Welfare<br />
Quality®. Det ser ud til at blive en bredt<br />
accepteret måde at vurdere velfærd hos<br />
produktionsdyr på i EU.<br />
Welfare Quality® – og dermed også<br />
Wel<strong>Fur</strong> – bygger på, at dyrenes velfærd<br />
skal måles på baggrund af fire velfærdsprincipper:<br />
• Fodring<br />
• Indhusning<br />
• Sundhed<br />
• Hensigtsmæssig adfærd.<br />
Nr. 8. November 2012<br />
Disse principper bedømmes ud fra 12<br />
velfærds-kriterier, der hver vurderes på<br />
baggrund af en eller flere indikatorer for<br />
dyrenes velfærd. For at dække hele minkens<br />
livscyklus vurderes disse velfærdsindikatorer<br />
i tre perioder af sæsonen:<br />
• Avlsdyr om vinteren<br />
• Tæver med hvalpe om foråret<br />
• Hvalpe i vækstsæsonen om ef<br />
teråret.<br />
Protokollen med de valgte indikatorer for<br />
de tre sæsoner er afprøvet i flere lande,<br />
og resultaterne blev præsenteret på<br />
IFASA-kongressen.<br />
Formålet med Wel<strong>Fur</strong> er at give en<br />
systematisk vurdering af pelsdyrenes<br />
velfærd på en farm. Velfærden vurderes<br />
på grundlag af pasningsrutiner og<br />
indhusning på farmen samt dyrenes registrerede<br />
sundhed og adfærd den dag,<br />
hvor farmen besøges. Afprøvningen af<br />
Wel<strong>Fur</strong> protokollerne for mink og ræv<br />
viser, at de er fintfølende nok til at skelne<br />
mellem farmene. Det er således muligt<br />
at vurdere velfærden hos mink og ræv<br />
ud fra de principper, der er blevet udviklet<br />
i Welfare Quality®. Både for mink og<br />
ræv er Wel<strong>Fur</strong> ved at være klar til at tage<br />
i brug.<br />
oPlæg til velfærDsvurDering<br />
Som oplæg til sessionen om Wel<strong>Fur</strong><br />
havde vi inviteret filosoffen Peter Sandøe<br />
til at sætte scenen for, hvad en velfærdsvurdering<br />
kan og ikke kan. Peter<br />
Sandøe var formand for den rådgivende<br />
komite for Welfare Quality®-projektet.<br />
Han har et skarpt øje for faldgrupperne<br />
undervejs i udviklingen af systemer til<br />
velfærdsvurdering på farmniveau. Det<br />
tog han alvorligt og fokuserede på de<br />
mulige farer, der lurer, hvis velfærdsvurderingen<br />
bruges til andet og mere, end<br />
den er udviklet til. Heldigvis mente han<br />
godt, at man kunne opfylde dette formål<br />
med Wel<strong>Fur</strong>, hvis bare det ikke oversælges.<br />
Peter Sandøe var kritisk overfor<br />
mange andre mulige formål, der ofte<br />
angives for at vurdere dyrevelfærd. Desværre<br />
var det vist ikke alle der fangede<br />
denne pointe, men indlægget bevirkede,<br />
47
at alle var vågne efter gallamiddagen<br />
aftenen før.<br />
welfur mink<br />
Det første indlæg beskrev, hvordan<br />
velfærds-indikatorer var udvalgt i hver af<br />
de tre sæsoner på grundlag af<br />
• hvor godt de afspejler minkenes<br />
velfærd<br />
• hvor troværdigt de kan måles<br />
• hvor anvendelige de er i praksis<br />
Validitet og troværdighed blev vurderet<br />
efter hvor god og entydig dokumentation,<br />
der findes, mens anvendeligheden<br />
blev vurderet ud fra praktiske erfaringer.<br />
I alt 22 velfærdsindikatorer klarede<br />
denne vurdering tilfredsstillende og<br />
indgår i en eller flere af de tre protokoller.<br />
Derudover arbejdedes der med at<br />
videreudvikle og dokumentere velfærdsindikatorer.<br />
Det gælder eksempelvis<br />
måling af temperament hos mink i gruppeindhusning,<br />
da testen er udviklet og<br />
dokumenteret til avlsdyr og hvalpepar.<br />
En troværdig indikator skal give samme<br />
resultat uanset hvem, der måler, og<br />
hvilken dag, der måles indenfor den beskrevne<br />
periode. Om to personer vil få<br />
samme resultat, det afhænger primært<br />
af indlæring og træning – tænk bare på<br />
f. eks. huldvurdering eller skindsortring.<br />
For at undersøge hvor der især er behov<br />
for bedre træningsmateriale og mere<br />
øvelse, blev syv indikatorer registreret af<br />
to personer ved hvert farmbesøg. Farmbesøgene<br />
blev foretaget af forskere og<br />
konsulenter, der alle til dagligt arbejder<br />
med mink. Det viste sig, at når det gælder<br />
syge dyr, skader og pelsgnav, skal<br />
der være præcise beskrivelser af, hvad<br />
der skal registreres, hvordan registreringen<br />
udføres samt mængden af rutine,<br />
før resultatet bliver troværdigt.<br />
Wel<strong>Fur</strong> for mink er baseret på en stik-<br />
prøve på 120 bure, der afspejler farmen<br />
mht. dyr (gruppering, køn, alder og farvetyper)<br />
og indhusning (bur- og haltyper,<br />
vandingssystem mm.). Der er mange<br />
praktiske fordele ved at måle alle indikatorer<br />
på de samme bure, selvom den<br />
optimale stikprøve ikke nødvendigvis<br />
har samme størrelse for alle indikatorer.<br />
Et indlæg vurderede derfor, om en stikprøve<br />
på 120 bure var tilstrækkeligt, eller<br />
om der kunne opnås væsentligt bedre<br />
resultater med en dobbelt så stor stikprøve.<br />
Der var ingen behov for en større<br />
stikprøve for de indikatorer, der måles på<br />
dyrenes sundhed eller adfærd. Pasningsrutinerne<br />
er de samme for hele farmen,<br />
mens forskelle i indhusning skal dækkes<br />
af den måde, som stikprøven tages på.<br />
Derfor afhænger resultatet ikke af størrelsen<br />
på stikprøven.<br />
Steen Henrik Møller fortalte på IFASA-kongressen<br />
om baggrunden for det europæiske pelsdyrsprojekt Wel<strong>Fur</strong>.<br />
aflivning<br />
Et svensk indlæg bekræftede, at der er<br />
mere stereotypi hos mink før fodring<br />
end efter fodring. Samtidig kunne man<br />
konstatere meget stor variation mellem<br />
farme. Undersøgelsen var gennemført<br />
med et andet formål og efter en anden<br />
metode end Wel<strong>Fur</strong>. Resultaterne kan<br />
derfor ikke direkte sammenlignes med<br />
resultater fra Wel<strong>Fur</strong>-projektet i Danmark,<br />
Norge og Holland.<br />
48 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
En finsk undersøgelse bekræftede, at 80<br />
% CO2 og 4 % CO fra flaske eller udstødningsgas<br />
er effektivt til aflivning af mink.<br />
I de undersøgte koncentrationer var CO2<br />
fra flaske den gas, der hurtigst ledte til<br />
bevidstløshed og død, mens CO i lav<br />
koncentration på 2 % var mindst effektiv.<br />
beregning af en samlet værDi for<br />
velfærD På Den enkelte farm<br />
De mange forskellige velfærdsindikatorer<br />
skal samles til en enkelt værdi for<br />
velfærd for af de fire velfærds-principper:<br />
Fodring, indhusning, sundhed og<br />
hensigtsmæssig adfærd. På baggrund af<br />
resultatet af de fire velfærdsprincipper<br />
beregnes en samlet vurdering af velfærden<br />
på hver farm. Velfærden klassificeres<br />
som værende et resultat af<br />
• Bedste praksis<br />
• God praksis<br />
• Acceptabel praksis<br />
• Uacceptabel praksis.<br />
Nr. 8. November 2012<br />
Dette regnearbejde foretages af den<br />
samme franske forskergruppe og efter<br />
samme metoder som i Welfare Quality ® .<br />
Den velfærdsmæssige betydning af<br />
forskellige udfald af hver indikator blev<br />
først vurderet af en gruppe forskere og<br />
dyrlæger. De har f.eks. skulle vurdere<br />
betydningen af at 0, 5, 10, 20, 50 eller<br />
75 % af minkene ikke har adgang til en<br />
redekasse, eller at en tilsvarende andel<br />
af minkene laver stereotypi. Det særlige<br />
ved pelsdyrproduktion er, at hele<br />
produktionen fra avl til skind foregår på<br />
samme farm. Det adskiller sig fra produktionen<br />
af f.eks. smågrise og slagtesvin,<br />
der som regel foregår – og derfor<br />
måles – på forskellige bedrifter. I pelsdyrproduktionen<br />
er der derfor en særlig<br />
udfordring i at sammenveje velfærden<br />
målt i tre forskellige sæsoner over året til<br />
et samlet udtryk.<br />
Når disse beregninger er foretaget, er<br />
det vigtigt at avlerne kan få adgang til<br />
data. Hvis klassificeringen f. eks. viser,<br />
at dyrenes velfærd bør forbedres, skal<br />
avleren og dennes rådgivere selvfølgelig<br />
have adgang til baggrunden for klassificeringen.<br />
Man skal kunne se, om det<br />
f. eks. er en defekt aflivningskasse eller<br />
meget pelsgnav, der trækker ned i den<br />
samlede vurdering, så man har mulighed<br />
for at rette op på forholdene.<br />
49
tænk På Din skat<br />
inDen nytår<br />
Som minkavler har man formentlig en større indkomst i 2012, end man har registeret<br />
på forskud. Det vil give en restskat for 2012, som det er værd at tænke på inden nytår.<br />
Desuden vil det være klogt at beholde mest muligt likviditet hjemme på farmen. Den<br />
enkelte avler er nok den, der er bedst til at passe på pengene.<br />
økonomi<br />
af CHefkonsulent palle Høj<br />
Heden & fjorden rådgivningsCenter<br />
paH@HflC.dk<br />
Med en rigtig god indtjening følger heldigvis<br />
en rigtig god likviditet. Mit klare<br />
budskab er som tidligere præciseret,<br />
at man selvfølgelig skal sørge for at<br />
udskyde skatten mest muligt, når man<br />
har en rigtig god indtjening. Men det<br />
allervigtigste er at fastholde sine likviditetsmæssige<br />
reserver. Hvis man får lavet<br />
en ti- eller 11-måneders opgørelse, giver<br />
det et godt overblik over, hvor regnskabet<br />
for 2012 ender, og hvor meget, der<br />
eventuelt skal indbetales inden nytår til<br />
pension eller skat. Sidste bankdag i 2012<br />
er fredag den 28. december 2012.<br />
brug af virksomHeDsorDningen<br />
Det allerbedste, man kan gøre, er at<br />
spare op i virksomhedsordningen, hvor<br />
man kan nøjes med at betale en foreløbig<br />
skat på 25 %.<br />
Landbruget har i mange år arbejdet for<br />
en konjunkturudligningsfond, så man<br />
kunne spare op i gode tider og trække<br />
nogle af disse penge ud igen i dårlige<br />
tider. Det har man allerede i dag i opsparingsordningen<br />
i virksomhedsordningen.<br />
Det glemmer man måske en gang i mellem,<br />
men det er særdeles god ordning<br />
for landbruget, hvor mange driftsgrene<br />
oplever svingende indkomster.<br />
Andre driftsgrene har oplevet underskud<br />
de seneste år. Her har virksomhedsordningen<br />
fungeret særdeles godt og givet<br />
et likviditetsmæssigt input. Har man sparet<br />
1 mio. kr. op og efterfølgende får et<br />
underskud på 1 mio. kr., får man udbetalt<br />
den foreløbigt indbetalte skat på 250.000<br />
kr. I virksomhedsordningen har vi en reel<br />
konjunkturudligningsfond.<br />
investeringer i beDriften<br />
Det vil aldrig være fornuftigt at investere<br />
i december måned blot for at spare i<br />
skat. I de tilfælde vil man ofte komme til<br />
at betale for meget for sine investeringer.<br />
Man vil stå stærkere efter nytår, når<br />
man ikke er tvunget til at købe og derfor<br />
kan gå igen, hvis ikke prisen er attraktiv.<br />
Man kan kun afskrive 25 %, og man skal<br />
huske, at man i stedet kan spare beløbet<br />
op til 25 % skat og investere næste år.<br />
Rentebesparelsen ved at få fradraget<br />
et år før er relativ beskeden med de<br />
lave renter, man har eller får på indlån.<br />
Grænsen for fradrag på hele beløbet ved<br />
småinventar er på 12.300 kr.<br />
inDskuD På Pensioner<br />
Det vil være fornuftigt at indskyde<br />
50.000 kr. på en rateordning, da det er<br />
godt at fordele sine opsparinger og investeringer.<br />
Der er fortsat også mulighed<br />
for at indskyde indtil 30 % af overskuddet<br />
fra den selvstændige virksomhed,<br />
så man kan komme længere op end de<br />
50.000 kr. Her er det værd at bemærke,<br />
at ordningen på 30 % kun kan anvendes<br />
et år yderligere. Det vil således være en<br />
rigtig god ordning at anvende her for<br />
2012, hvorved man får et ekstra indskud<br />
på pensionsordning. Specielt hvis man<br />
ikke tidligere har indbetalt større beløb<br />
på en pensionsordning. Fredag den 28.<br />
december 2012 er sidste frist for at indbetale<br />
til pensionsordninger.<br />
Deling af overskuD mellem<br />
ægtefæller<br />
Da der er mange virksomheder, der har<br />
overskud i 2012, kan der være en ide i at<br />
dele overskuddet. Et ægtepar, der første<br />
50 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
gang ønsker at dele dette overskud, skal<br />
inden udgangen af 2012 meddele SKAT<br />
og kreditorer, at de begge hæfter for<br />
den samlede gæld. Ligedelingsreglerne<br />
kan være fordelagtige at anvende, hvis<br />
indskud på ophørspension i forbindelse<br />
med kommende salg af ejendom mv.<br />
skal optimeres.<br />
gaver inDen Jul<br />
Julegaver til medarbejdere i form af naturalier<br />
er fortsat skattefrie i det omfang,<br />
at værdien ikke overstiger 700 kr. Der er<br />
fradragsret for julegaver til medarbejdere.<br />
Du kan give afgiftsfri gaver til familie-<br />
medlemmer, hvis gaverne ikke oversti-<br />
ger følgende beløb:<br />
Børn, børnebørn, oldebørn og forældre:<br />
58.700 kr.<br />
Svigerbørn: 20.500 kr.<br />
Beløbene gælder pr. gaveyder. Der er<br />
dog ikke fradragsret for denne type gaver.<br />
Nr. 8. November 2012<br />
genanbringelse af<br />
eJenDomsavanCer<br />
Fristen for genanbringelse af ejendomsavancer<br />
fra 2011 udløber ved udgangen<br />
af indkomståret 2012. Hvis du skal købe<br />
ejendom eller afholde forbedringsudgifter,<br />
som der skal genanbringes i, skal<br />
aftale om køb mv. være indgået inden<br />
udgangen af 2012.<br />
suCCession i familieHanDler<br />
Hvis der er planlagt familiehandel med<br />
en minkfarm til næste år, hvor det er meningen,<br />
at køber skal overtage en virksomhedsopsparing,<br />
skal overdragelsen<br />
af virksomheden ske den 1. januar 2013.<br />
De nødvendige forberedelser i forbindelse<br />
med generationsskiftet skal derfor<br />
være på plads inden nytår.<br />
reParation og veDligeHolDelse af<br />
boligen<br />
Hvis du vil udnytte muligheden for at få<br />
et fradrag på op til 15.000 kr. (pr. person)<br />
i 2012, skal du skynde dig. Arbejdet skal<br />
nemlig være udført og regningen betalt<br />
inden nytår, hvis du vil have fradrag i 2012.<br />
Bemærk i øvrigt, at fradragsmuligheden<br />
helt bortfalder ved udgangen af 2012.<br />
skal man investere i anDet?<br />
Der er også mange andre muligheder<br />
for at investere sine penge og få et skattefradrag<br />
og måske et overskud på lang<br />
sigt. Man kan få tilbud om olierettigheder<br />
i USA, vindmøller i Tyskland, solceller<br />
i Italien eller Spanien samt masser af<br />
anpartsprojektor i Danmark.<br />
Jeg vil hverken anbefale disse investe-<br />
ringer eller blankt afvise dem, da der<br />
både er gode investeringer og dårlige<br />
investeringer i alle disse tilbud, som<br />
minkavlere selvfølgelig bliver tilbudt i de<br />
kommende måneder op til jul.<br />
Som nævnt indledningsvis vil jeg gerne<br />
opfordre til, at man gemmer sin likviditet<br />
og kun bruger den på fornuftige investeringer<br />
på ens farm, og at man bruger<br />
opsparingsordningen i virksomhedsordningen<br />
til at udskyde ens skattebetaling<br />
mest muligt. Virksomhedsordningen bør<br />
sammen med investeringer på farmen<br />
have førsteprioritet.<br />
51
generalforsamlinger i lanDsDelsforeningerne 2013<br />
alle aktive medlemmer af landsdelsforeningen har stemmeret<br />
sjællands Pelsdyravlerforening<br />
osted kro<br />
fyn og sydjyllands Pelsdyravlerforening<br />
Hovborg kro<br />
nordjyllands Pelsdyravlerforening<br />
Hotel søparken, åbybro<br />
midtjyllands Pelsdyravlerforening<br />
plexus idom-råsted, Holstebro<br />
skinDuDstillinger 2013<br />
sjællands Pelsdyravlerforening<br />
bromølle kro<br />
fyn og sydjyllands Pelsdyravlerforening<br />
Hovborg kro<br />
de lokale udstillinger afholdes på følgende tidspunkter:<br />
vejleegnens Pelsdyravlerforening<br />
filskov sognegård<br />
lillebælt Pelsdyravlerforening<br />
Hos orla lauritsen<br />
grænseegnens Pelsdyravlerforening<br />
stubbæk forsamlingshus<br />
esbjerg Pelsdyravlerforening<br />
næsbjerg Hus<br />
nordjyllands Pelsdyravlerforening<br />
Hotel søparken, åbybro<br />
de lokale udstillinger afholdes på følgende tidspunkter:<br />
vesthimmerland Pelsdyravlerforening<br />
aars Hotel<br />
Han Herred Pelsdyravlerforening<br />
fjerritslev kro<br />
sæby østvendsyssel Pelsdyravlerforening<br />
Hotel Hjallerup kro<br />
ålborg Pelsdyravlerforening<br />
gjøl kro<br />
nord østvendsyssel Pelsdyravlerforening<br />
restaurant snerlen<br />
Pelsdyravlerforeningen for thy og mors<br />
vildsund kro<br />
vestvendsyssel Pelsdyravlerforening<br />
vidstrup forsamlingshus<br />
midtjyllands Pelsdyravlerforening<br />
plexus idom-råsted, Holstebro<br />
de lokale udstillinger afholdes på følgende tidspunkter<br />
bordingegnens Pelsdyravlerforening<br />
restaurant søgården, sunds<br />
lemvig og omegns Pelsdyravlerforening<br />
pelscenter vestjylland, lemvig<br />
Holstebroegnens Pelsdyravlerforening<br />
den sorte boks, Holstebrohallen, Holstebro<br />
ringkøbingegnens Pelsdyravlerforening<br />
Holmsland idræts- og kulturcenter, ringkøbing<br />
Djursland og omegns Pelsdyravlerforening<br />
pavillonen, grenaa<br />
sydhimmerlands Pelsdyravlerforening<br />
tinghallen, viborg<br />
skive-vinderup Pelsdyravlerforening<br />
Hotel vinderup, vinderup<br />
onsdag 30. januar 2013, kl. 19.00.<br />
foreningen er vært ved middag kl. 18.15, tilmelding<br />
fredag 1. februar 2013, kl. 10.30.<br />
foreningen er vært ved frokost efter generalforsamlingen, tilmelding<br />
Mandag 4. februar 2013, kl. 19.00.<br />
foreningen er vært ved middag kl. 18.00, tilmelding<br />
torsdag 31. januar 2013, kl. 14.00.<br />
fredag 25. januar 2013, åbent kl. 16.00 – 18.30<br />
landsdelsudstilling fredag 1. februar 2013, åbent kl. 13.00 – 16.00<br />
fredag 25. januar 2013, åbent kl. 14.00 – 17.00<br />
fredag 25. januar 2013, åbent kl. 14.00 – 17.30<br />
fredag 25. januar 2013, åbent kl. 14.00 – 17.00<br />
lørdag 26. januar 2013, åbent kl. 11.00 – 15.00<br />
landsdelsudstillingen fredag 8. februar 2013<br />
fredag 25. januar 2013, åbent kl. 14.00 - 18.00<br />
fredag 25. januar 2013, åbent kl. 14.00 – 17.30<br />
fredag 1. februar 2013, åbent kl. 15.00 - 19.30<br />
fredag 1. februar 2013, åbent kl. 13.00 - 18.00<br />
fredag 18. januar 2013, åbent kl. 14.00 – 18.00<br />
fredag 18. januar 2013, åbent kl. 13.00 – 17.30<br />
torsdag 31. januar 2013, åbent kl. 15.00 – 20.00<br />
landsdelsudstilling torsdag 31. januar 2013, åbent kl. 16.00 - 20.00<br />
lørdag 19. januar 2013, åbent kl.13.00 - 16.00<br />
søndag 20. januar 2013, åbent kl. 13.00 - 16.00<br />
(der tages forbehold overfor sygdomssituationen, så udstillingen kan flyttes til anden adresse)<br />
lørdag 19. januar 2013, åbent kl. 11.00 - 16.00<br />
lørdag 26. januar 2013, åbent kl. 10.00 - 15.00<br />
fredag 25. januar 2013, åbent kl. 16.00 - 20.00<br />
søndag 27. januar 2013, åbent kl. 10.00 - 16.00<br />
torsdag 17. januar 2013, åbent kl. 16.00 - 20.00<br />
52 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
Kort model passer i 9” x 12” ruser - NYHED Lang model passer i 11” x 12” ruser.<br />
Nr. 8. November 2012<br />
4<br />
VINTERLY<br />
- en effektiv<br />
læskærm<br />
Besøg hjemmesiden<br />
www.solo-gruppen.dk<br />
53
navnenyt<br />
Omtale af fødselsdage, jubilæer etc. modtages til optagelse i Dansk Pelsdyravl.<br />
Send omtalen til info@kopenhagenfur.com og medsend gerne billede.<br />
finn winter<br />
40 års Jubilæum<br />
Finn Winter kan den 23. november<br />
2012 fejre sit 40 års Jubilæum.<br />
Igennem alle sine 40 år på Pelsen har<br />
Finn altid haft en forkærlighed for<br />
skind fra mutationer og vildmink.<br />
Finn startede sin karriere i 1972 som<br />
oplægger i Scan Black afdelingen. Året<br />
efter blev Finn ansat som sorteringselev.<br />
Her fik man hurtigt øjnene op for<br />
birgit mortensen<br />
25 års Jubilæum<br />
Birgit Mortensen kan den 29. november<br />
2012 fejre sit 25 års jubilæum på<br />
<strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>. ”Fru Mortensen”,<br />
som Birgits kælenavn er blandt venner<br />
– og dem er der mange af, har nu i<br />
25 år været en central del af natholdet.<br />
Utallige er de tidligere og nuværende<br />
kolleger som ”fru Mortensen” har været<br />
med til at oplære i minkskindenes<br />
mange forædlingsprocesser gennem<br />
kennetH Jensen<br />
25 års Jubilæum<br />
Den 1. december 2012 kan produktionsleder<br />
Kenneth Jensen fejre sit 25<br />
års jubilæum..<br />
Kenneth startede 1. december 1987 i<br />
arbejdsgruppen for derefter at overgå<br />
til kvalitetssorteringen. Han udviklede<br />
Finns skindfaglige egenskaber især<br />
indenfor mutationsmink samt ræve- og<br />
vildskind.<br />
I 1978 blev Finn funktionær, og to år<br />
senere blev han sorteringsformand under<br />
sorteringsleder Jørn Højlund.<br />
I 1983 blev Finn selv sorteringsleder,<br />
og det job havde han indtil 2001.<br />
Finn har altid arbejdet meget med<br />
mutationer, ræve- og vildskind. Der<br />
findes ikke nogen, som ved mere<br />
omkring vildskind end Finn. Denne<br />
viden har også ført Finn ud i den store<br />
verden. Han har besøgt rigtigt mange<br />
lande i forbindelse med hans arbejde,<br />
huset. Det er altid udført med godt<br />
humør, hvilket netop er et af Birgits<br />
kendetegn. Vi er mange, som er blevet<br />
fanget af hendes smittende latter gennem<br />
årene.<br />
I fritiden pendler Birgit mellem flere af<br />
Sjællands større byer, og gerne sammen<br />
med nogle veninder fra hendes<br />
store netværk. Efter sigende ligger der<br />
mange fristende skotøjsbutikker der,<br />
som alle kræver konstant overvågning.<br />
”Fru Mortensen” har lovet sit nathold<br />
sig hurtigt til en dygtig skindsorterer,<br />
hvor kvalitet og produktivitet var i fokus.<br />
På baggrund af Kenneths faglige og<br />
ledelsesmæssige kvalifikationer blev<br />
han i 2002 udnævnt til lederassistent.<br />
I 2006 blev han udnævnt til produktionsleder<br />
for mutationsområdet, som<br />
han fortsat leder og udvikler med stort<br />
engagement.<br />
Udover sine faglige kvalifikationer er<br />
Kenneth åben og nysgerrig og stadig<br />
og Finns viden omkring vildskind og<br />
andre skindarter er uvurderlig for <strong>Kopenhagen</strong><br />
<strong>Fur</strong>.<br />
Siden 2001 har Finns hovedområde<br />
været øvrige skindarter. I 2008 kom<br />
han i Kvalitetsafdelingen, hvor Finn<br />
også er i dag.<br />
Kære Finn, <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> og alle<br />
dine kollegaer ønsker dig et stort tillykke<br />
med dit jubilæum. Jeg er utrolig<br />
glad for at have dig i min afdeling, og<br />
jeg håber, at du fortsætter i mange år<br />
endnu.<br />
Bjarne Rasmussen<br />
og <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>, at pensionisttilværelsen<br />
ligger meget langt ude i<br />
fremtiden. Det er vi alle meget taknemmelige<br />
for.<br />
Kolleger på natholdet og <strong>Kopenhagen</strong><br />
<strong>Fur</strong> ønsker hermed Birgit tillykke med<br />
jubilæet. Vi siger dig tak for de første<br />
25 års altid loyale og pligtopfyldende<br />
arbejdsindsats på <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>s<br />
nathold.<br />
Kjeld Nielsen<br />
ivrig for at udvikle sig selv og <strong>Kopenhagen</strong><br />
<strong>Fur</strong>. Han er ligeledes stærkt<br />
medvirkende til, at humøret hos egen<br />
gruppe og i produktionsledelsen altid<br />
er højt og intakt.<br />
<strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> og alle dine kolleger<br />
ønsker dig et stort tillykke og takker<br />
dig for et fantastisk samarbejde og et<br />
altid stort engagement.<br />
Thomas Gabriel<br />
54 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
outi loHi<br />
50 år<br />
Den 10. januar 2013 kan Outi Lohi fejre<br />
sin 80-års fødselsdag. Til trods for, at<br />
hun har været pensioneret i adskillige<br />
år, er hun stadig aktiv i pelsdyrsammenhæng.<br />
Ringen er nu sluttet, fordi<br />
Outi igen bor i sit hjemland Finland,<br />
hvor hun stadig bliver omtalt med stor<br />
respekt.<br />
Outi bliver ofte nævnt i forbindelse<br />
med avl, genetik og skind; men i løbet<br />
af de 47 år, som hun har beskæftiget<br />
sig med pelsdyr, har hun bevæget sig<br />
inden for alle dele af erhvervet. Outi begyndte<br />
i den nordlige landsdelsforening<br />
i Finland (PSTK) i juli 1965, hvor hun<br />
som praktiserende konsulent gav råd<br />
til både avlere og fodercentraler. I 1969<br />
blev hun ansat af den finske pelsdyravlerforening<br />
opbyggede sammen med<br />
Jouni Kangas Pelsdyrlaboratoriet. Allerede<br />
på dette tidspunkt var Outi blevet<br />
bidt af EDB og deltog i udvik-lingen af<br />
de første computerbaserede beregninger<br />
til vores erhverv. Sammen med<br />
Jouni Kangas udviklede hun det første<br />
computerbaserede program til planlægning<br />
af foderblandinger til mink.<br />
Det var disse erfaringer, Outi havde<br />
med i bagagen, da hun i 1982 kom<br />
til Danmark og Dansk Pelsdyravlerforening.<br />
I 1985 blev hun ansat som<br />
forsøgsleder ved Statens Husdyrbrugsforsøg,<br />
Afdeling for Forsøg med<br />
Pelsdyr.<br />
Som forsøgsleder havde Outi fokus på<br />
avl og genetik, men bestemt også andre<br />
fagområder.<br />
Farvegenetik er og har altid været hen-<br />
des hjertebarn, uanset om det er ræv<br />
eller mink. Hun kører stadig gerne flere<br />
hundrede kilometer for at se en ny farvetype.<br />
Outi kæmpede i mange år for<br />
at bevare forskellige farvetyper af mink<br />
på Forskningscenter Foulum – til gavn<br />
for avlere og glæde for de mange besøgende.<br />
Farvetyperne på Forsknings-<br />
Nr. 8. November 2012<br />
center Foulum dannede grundlaget for<br />
noget af den første viden om minkens<br />
genkort. Bogen 'Smukke Pelsdyr og<br />
deres farvegenetik' er 'Biblen' indenfor<br />
pelsdyrenes farvegenetik og er i høj<br />
grad kommet til veje af Outis hånd. I<br />
øjeblikket arbejder hun på at beskrive<br />
de nye farvetyper, der er opstået i<br />
mink og ræv, siden bogens udgivelse.<br />
Via sin mentorrolle har Outi været<br />
medvirkende til at skaffe ny viden om<br />
minkens genetik for egenskaberne:<br />
kropsvægt, kropslængde, pelskvalitet,<br />
silkethed, farve og skindlængde, minkens<br />
temperament, minkens moderegenskaber<br />
og kuldstørrelse. Som forsøgsleder<br />
havde hun stor indflydelse<br />
på opstarten af forskningen i hår og<br />
skind; om minkens hårlængde, pelsfylde,<br />
dækhårenes silkethed og form,<br />
pelsens farve og renhed, samt pelsfejl<br />
som metalic.<br />
Outi har altid arbejdet intensivt for et<br />
godt skandinavisk samarbejde inden<br />
for alle områder. Specielt inden for<br />
avlsudvalget har hun gjort en uvurderlig<br />
indsats. Internationalt er Outi<br />
også et velkendt navn, som alle lytter<br />
til med stor respekt. Det er jo ikke en<br />
tilfældighed, at Outi sammen med<br />
Gunnar Jørgensen blev udnævnt til de<br />
første to æresmedlemmer i både NJF<br />
og IFASA. Derfor vil vi glæde os meget<br />
at se dig til det næste NJF-møde i Finland<br />
i 2015 og til IFASA-kongressen i<br />
Finland i 2016.<br />
Fagligt er Outi en meget vidtfavnende<br />
person. Alligevel sætter vi størst pris<br />
på hendes menneskelige egenskaber.<br />
Selvom hun gennem årene har ydet en<br />
meget stor indsats på mange områder,<br />
er Outi et meget beskedent menneske,<br />
der altid sætter andres behov forud<br />
for sine egne. Alt for mange gange har<br />
hun løst andres opgaver i dagtimerne<br />
og sine egne opgaver i de sene aftentimer.<br />
Hun har været en uvurderlig<br />
støtte for mange i opstarten med pelsdyr,<br />
uanset om man ville være farmer,<br />
konsulent, forsker eller lave en faglig<br />
opgave som studerende. Den finske<br />
stædighed kommer frem på en utrolig<br />
givende måde. Outi opgiver ikke så let,<br />
skønt udfordringen kan være stor.<br />
Vi vil tillade os at bruge en modifice-<br />
ring af den britiske statsmand Winston<br />
Churchills citater "Aldrig har så mange,<br />
haft een alene, at takke for så meget."<br />
Outis hus har også altid stået åben. Vi<br />
er mange, der har nydt hendes gode<br />
mad og gode selskab, både i Stenløse,<br />
Foulum, Svinding og nu i Finland.<br />
På egne vegne og på vegne af dine<br />
kolleger i alle verdens hjørner, samt<br />
mange finske og danske avlere, ønsker<br />
vi dig hjerteligt tillykke med dagen. Vi<br />
ønsker dig mange gode og aktive år<br />
fremover; men også at du tager dig tid<br />
til at nyde din pensionisttilværelse.<br />
Bente Krogh Hansen<br />
Mikael Lassén<br />
NJF- Arbejdsgruppe for Pelsdyr<br />
– Udvalget for Avl og Genetik<br />
55
navnenyt<br />
Omtale af fødselsdage, jubilæer etc. modtages til optagelse i Dansk Pelsdyravl.<br />
Send omtalen til info@kopenhagenfur.com og medsend gerne billede.<br />
Jan CHristiansen<br />
25 års Jubilæum<br />
Den 1. december 2012 kan produkti-<br />
onsleder Jan Christiansen fejre sit 25<br />
års jubilæum på <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>.<br />
Jan startede sin karriere i specialgrup-<br />
pen, en gruppe med mange spæn-<br />
dende opgaver, men hurtigt stod det<br />
klart for alle, at Jan havde potentiale<br />
til meget mere. Da nedpakningen og<br />
lagerstyringen var og er to store områder,<br />
som kræver et stort overblik,<br />
præcision, struktur og ikke mindst<br />
analytiske evner at styre, så var det<br />
arne tønning<br />
DøDsfalD<br />
Tidligere pelsdyravler Arne Tønning,<br />
Slagelse, døde den 15.oktober, næsten<br />
91 år gammel. Han blev begravet den<br />
20.oktober i valgmenighedskirken i<br />
Havrebjerg, en landsby 5 km. nord for<br />
Slagelse.<br />
Kirken var fylt helt op, og der var så<br />
mange blomster, at pladsen uden for<br />
kirken måtte bruges. Det viser, at Arne<br />
Tønning var en agtet og respekteret<br />
person. Præsten var en god ven af<br />
familien, og hun holdt en meget personlig<br />
tale, hvor hun især fremhævede<br />
Arnes redebonne sindelag, samt at<br />
han var et menneske, der ikke findes<br />
mange af.<br />
Nok var Arne ikke af mange ord, men<br />
når han talte, var det gennemtænkt,<br />
hvilket var en væsentlig årsag til, at<br />
han blev formand for Sjællands Pels-<br />
helt naturligt at Jan overtog ledelsen<br />
af disse områder nogle få år senere, da<br />
Jan netop besidder disse kompetencer<br />
til perfektion.<br />
Ansvaret for nedpakningen og lager-<br />
styringen er stadig rammen for Jans<br />
virke på <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>. Udviklingen i<br />
branchen har dog gjort, at et fjernlager<br />
i Hongkong også er kommet under<br />
Jans ”vinger”. En udfordring, som Jan<br />
vanen tro også påtog sig med stor entusiasme.<br />
Som man nok kan forstå, så tilbringer<br />
Jan rigtig mange timer på <strong>Kopenhagen</strong><br />
<strong>Fur</strong>. Derfor tog Jan konsekvensen<br />
heraf og flyttede familien til Farum og<br />
tættere på arbejdspladsen. Samtidig<br />
skiftede Jan støtten til barndomsklub-<br />
dyravlerforening i to perioder, henholdsvis<br />
1955-60 og 1971-79. Samtidig<br />
sad han også i hovedbestyrelsen.<br />
Arne var født på en landbrugsejendom<br />
i Hyllerup vest for Slagelse. Senere<br />
overtog han gården, som blev sæde<br />
for en anerkendt pelsdyrfarm med<br />
sorte mink af god kvalitet. Da Arne var<br />
et åbent menneske, startede han bekæmpelse<br />
af plasmacytose, hvor det<br />
ikke tog lang tid, før besætningen var<br />
sygdomsfri, og han kunne sælge avlsdyr<br />
med god samvittighed.<br />
Jeg har kendt Arne i mere end 40 år,<br />
hvor han var revisor og jeg kasserer<br />
i Danske Pelsdyravleres Veteranklub.<br />
Det var betryggende at arbejde sammen<br />
med Arne, idet han var grundig<br />
og samvittighedsfuld i sit revisionsarbejde.<br />
Vi blev særdeles gode venner<br />
igennem mange år, hvor det var berigende<br />
at lytte til Arnes fortælling om<br />
pelsdyravl. Hvordan han som 17-årig<br />
i 1938 købte sølvræve, hvor de første<br />
ben B93 ud med FC Nordsjælland. To<br />
gode valg, vil mange nok mene.<br />
Ud over at følge sit ”nye” yndlingsfod-<br />
boldhold FC Nordsjælland, så er Jan<br />
også et stort familiemenneske. Da alle<br />
i familien, som ud over hustruen Beth<br />
også tæller et par raske drenge og en<br />
datter, er meget aktive, så går fritiden<br />
ofte med diverse sportsaktiviteter.<br />
<strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> og kolleger ønsker<br />
dig et stort tillykke med jubilæet. Da<br />
du stadig er en ung mand, håber vi<br />
alle, at vi mange år endnu kan nyde<br />
godt af dit store engagement og altid<br />
gode humør.<br />
Sven Erik Hansen<br />
to sølvrævetæver kostede ham 15<br />
månedslønninger. Han fortalte også,<br />
at han lejede en hjælper til at passe sin<br />
lille rævefarm således, at han kunne<br />
tage på højskole i seks måneder.<br />
For nogle år siden gik Arne og Grethe<br />
på pension og købte en større villa i<br />
Slagelse Vest, og deres søn Anders<br />
Tønning flyttede ind på gården og forsatte<br />
pelsdyr-produktionen.<br />
Arne og Grethe har fire børn, to sønner<br />
og to døtre, som omtalte deres far i<br />
kaffe-kom-sammen efter begravelsen.<br />
Familien vil savne ham, men gav udtryk<br />
for, at deres far har haft et langt<br />
og et lykkeligt liv.<br />
Æret være Arne Tønnings minde.<br />
Mogens Hansen<br />
56 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
nye faglige meDarbeJDere<br />
bente lyngs<br />
Bente Lyngs er pr. 1. november 2012 ble-<br />
vet fastansat efter det sidste år at have<br />
været barselsvikar for Mette Line Christiansen.<br />
Bente Lyngs er ansat som foderkonsulent<br />
og kursusansvarlig for de lov-<br />
inger knuDe aagaarD<br />
Vi har desuden ansat en ny miljømedarbejder.<br />
Hun hedder Inger Knude Aagaard<br />
og har erfaring fra en lignende stilling<br />
i Fjerkræafdelingen på Videnscentret i<br />
Skejby.<br />
mette kragH Jensen<br />
Mette Kragh Jensen tiltræder den 1. januar<br />
2013 stillingen som rådgivende veterinær<br />
i <strong>Kopenhagen</strong> Diagnostik, dog med sæde<br />
i Århus-afdelingerne. Mette har tidligere<br />
haft med mink at gøre, først sin tid som assistent<br />
ved Stenhøj Dyrlægerne, og siden<br />
som embedsdyrlæge i Veterinærafdelingen<br />
i Fødevareregion Nordjylland. Efter et par år<br />
i Fødevarestyrelsens Medicinrejsehold har<br />
Mette siden 2008 været ansat som konsulent<br />
hos Boehringer Ingelheim Vetmedica. Mette<br />
dimitterede som Cand. Med. Vet. fra den Kgl.<br />
Veterinær- og Landbohøjskole i 1996.<br />
Nr. 8. November 2012<br />
pligtige kurser til minkpassere, driftledere<br />
og transportkursus.<br />
Inger startede den 1. august 2012 i en seks<br />
måneders stilling for i første omgang at<br />
hjælpe med at reducere ventetiden på<br />
miljøsager, hvilket allerede har haft stor<br />
effekt.<br />
Mettes hovedopgave bliver – sammen<br />
med Jørgen Østergaard – at styrke rådgivningen<br />
og bistå avlerne på farmene under<br />
akutte sygdomsudbrud, herunder bekæmpelsen<br />
af plasmacytose. Mette vil således<br />
blive et kendt ansigt for avlerne, specielt<br />
i Nordjylland. Herudover vil Mette stå for<br />
det vigtige og fremadrettede samarbejde<br />
mellem <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> og de praktiserende<br />
dyrlæger.<br />
57
test Dine avlsHanner nu<br />
PlasmaCytose<br />
af søren jespersen<br />
sje@kopenHagenfur.CoM<br />
I henhold til bekendtgørelsen om plasmacytose<br />
hos pelsdyr skal alle hanner i<br />
den kommende tid testes for plasmacytose<br />
på farme udenfor kontrolzoner og<br />
bekæmpelseszonen. Det gælder altså<br />
også i områder, hvor der ikke er konstateret<br />
plasmacytose. Testen er et vigtigt<br />
våben i forebyggelsen, og den skal ifølge<br />
bekendtgørelsen om plasmacytose være<br />
gennemført senest med udgangen af<br />
januar.<br />
Dansk Pelsdyravlerforening anbefaler<br />
imidlertid, at man tester samtlige hanner<br />
inden den 15. december. Det er der en<br />
rigtig god grund til:<br />
- Den her opfordring kommer, fordi be-<br />
styrelsen vil foreningens samt hvert en-<br />
kel avlers bedste. Hvis en farm får påvist<br />
reagenter ved testen af avlshanner, er<br />
det langt nemmere at skaffe nye avlsdyr,<br />
jo tidligere man er ude. Hvis man tester<br />
julekonkurrenCe<br />
præMier<br />
Med denne krydsogtværs ønsker Dansk Pelsdyravl alle medlemmer<br />
en rigtig god jul samt et godt nytår. Du deltager i konkurrencen ved<br />
at finde kodeordet i felterne markeret med gult. Krydsogtværsen kan<br />
også findes på www.kopenhagenfur.com.<br />
Du kan vinde:<br />
1. præmie: iPhone-holder i mink fra Oh! by <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>.<br />
2. præmie: Bladnøglering fra Oh! by <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>.<br />
3. præmie: Hjertenøglering fra Oh! by <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>.<br />
sidst i januar, og der bliver fundet plasmacytose,<br />
så kan det være vanskeligt at<br />
finde saneringsdyr, siger Lars Eilertsen,<br />
som er bestyrelsens mand i plasmacytose-bekæmpelsen.<br />
i alles interesse<br />
Lars Eilertsen har fuld forståelse for, at<br />
det er en tidskrævende opgave at teste<br />
midt i pelsningsperioden. Men betydningen<br />
af at få viden om plasmacytoseudbredelsen<br />
kan være afgørende for at<br />
kunne gøre en indsats.<br />
- På nuværende tidspunkt er det syv må-<br />
neder siden, at vi via tests sidst har haft<br />
mulighed for at kortlægge plasmacytose-udbredelsen.<br />
Med de seneste års<br />
udvikling med udbrud i flere områder er<br />
det i alle avleres interesse at få udbredelsen<br />
kortlagt allerede nu, så man kan gå<br />
en tryg jul i møde. Arbejdsbyrden ved at<br />
teste er den samme i december som i januar,<br />
så foreningen/bestyrelsen kan kun<br />
opfordre til, at hver avler tester inden<br />
den 15. december, siger Lars Eilertsen.<br />
Ved salg af avlsdyr er der også fordele<br />
ved at sørge for en tidlig test. Sælgere<br />
og købere af avlsdyr bør sikre sig, at<br />
samtlige avlshanner – eller et tilsvarende<br />
antal dyr – er testet, og at resultatet er<br />
kendt før flytning af dyr. Det kan være<br />
et problem, hvis en farm eksempelvis<br />
sælger ti testede avlshanner i december,<br />
mens resten af farmens hanner mangler<br />
at blive testet. Hvis der efterfølgende i<br />
januar bliver fundet plasmacytose blandt<br />
de øvrige hanner, risikerer man, at plasmacytose<br />
kan være spredt via de allerede<br />
solgte hanner.<br />
Det er vigtigt, at man som sælgerfarm<br />
tester et antal hanner i overensstemmelse<br />
med den obligatoriske hantest, før<br />
man udleverer dyr. Vi vil stærkt opfordre<br />
sælgere af avlsdyr til at få testet før den<br />
15. december, og vi opfordrer købere af<br />
avlsdyr til at sikre sig, at alle avlshanner<br />
– eller et tilsvarende antal dyr – er testet<br />
på sælgerfarmen, siger Lars Eilertsen.<br />
Selvom det er midt i pelsningsperio-<br />
den, håber bestyrelsen på opbakning<br />
til endnu et initiativ, der udgør en vigtig<br />
fælles indsats i kampen mod plasmacytose.<br />
1. præMie 2. præMie 3. præMie<br />
Kodeord: ______________________________________________<br />
Navn: ______________________________________________<br />
Kontonr.: ______________________________________________<br />
Adresse: ______________________________________________<br />
By: ______________________________________________<br />
Send løsningen til Dansk Pelsdyravl, Langagervej 60, 2600 Glostrup. Mærk<br />
kuverten “Julekonkurrence”. Løsningen skal være Dansk Pelsdyravl i hænde senest<br />
fredag den 4. januar 2013. Vinderne bliver offentliggjort i januar-nummeret.<br />
58 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
julekonkurrenCe<br />
Nr. 8. November 2012<br />
59
aktuelt<br />
avlerserviCe<br />
af jesper lauge CHristensen<br />
jlC@kopenHagenfur.CoM<br />
og søren gersløv<br />
sg@kopenHagenfur.CoM<br />
uDbetaling af forskuD<br />
fra sæsonstart<br />
og mellem Jul og nytår<br />
kalenDer 23. november 2012 til 25. Januar 2013<br />
Dag/Dato<br />
Fra sæsonstarten 2012/2013 vil <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> udbetale forskud alle<br />
mandage og onsdage, som falder på almindelige hverdage. I forbindelse<br />
med bogføring og afstemning efter december-auktionen vil der<br />
ikke blive udbetalt forskud mandag den 17. december og onsdag den<br />
19. december.<br />
I år falder julen og nytåret således, at første udbetaling af forskud ef-<br />
ter december-auktionen bliver torsdag den 27. december. Husk sam-<br />
tidig, at hvis du har tilmeldt dig "Stående forskud" i FarmCockpit, vil<br />
dette fortsætte i den nye sæson.<br />
DeaDline for inDsenDelse af<br />
bloDPrøver<br />
<strong>Kopenhagen</strong> Diagnostik gør opmærksom på, at deadline for indsendelse<br />
af blodprøver er tirsdag den 11. december 2012, hvis der ønskes<br />
svar inden jul.<br />
fredag 7. deCeMber sidste frist for at tilMelde besøg på kopenHagen fur<br />
under deCeMber-auktionen.<br />
søndag 9. deCeMber eftersyn starter på kopenHagen fur<br />
onsdag 12. deCeMber sidste udbetaling af skindforskud inden jul<br />
onsdag 12. deCeMber<br />
til fredag 14. deCeMber<br />
auktion på kopenHagen fur<br />
Mandag 19. deCeMber udbetalinger fra deponeringskonti. ingen<br />
udbetalinger af skindforskud.<br />
onsdag 21. deCeMber tidlig afregning for deCeMber-auktionen<br />
– udbetalinger fra deponeringskonti<br />
– ingen udbetaling af skindforskud<br />
torsdag 27. deCeMber første udbetaling af forskud efter deCeMberauktionen<br />
(sidste i 2012)<br />
Mandag 31. deCeMber kopenHagen fur Holder lukket<br />
onsdag 2. januar udbetaling af forskud (første i 2013)<br />
fredag 4. januar afregningsdag for deCeMber-auktionen<br />
fredag 25. januar januar-nuMMeret af dansk pelsdyravl udkoMMer<br />
åbningstiDer<br />
mellem Jul og<br />
nytår<br />
<strong>Kopenhagen</strong> Diagnostik holder lukket<br />
mellem jul og nytår (den 27., 28. og 31.<br />
december).<br />
Hvis du ønsker svar på dine blodprøver<br />
inden jul, husK at indsende prøverne i<br />
god tid.<br />
60 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
tiDlig afregning efter<br />
DeCember-auktionen<br />
Hvis du ønsker Tidlig afregning tre dage<br />
efter auktionen, skal du bestille dette<br />
SENEST sidste salgsdag fredag den 14.<br />
december. Udbetaling af Tidlig afregning<br />
sker med bankoverførsel fra <strong>Kopenhagen</strong><br />
<strong>Fur</strong> onsdag den 19. december. I<br />
denne forbindelse gør vi opmærksomme<br />
på, at Tidlig afregning kun omfatter det<br />
provenu, som fremkommer efter fradrag<br />
af evt. hvalpeforskud samt alt skindforskud,<br />
udlæg, fakturaer m.v. Hvis dit salg<br />
i december ikke overstiger disse poster,<br />
vil du ikke modtage Tidlig afregning,<br />
men du kan i stedet bede om at få dit<br />
skindforskud maksimeret. Skindforskud<br />
udbetales som anført på forrige side.<br />
Du kan bestille Tidlig afregning således:<br />
Klik på Login. Log på FarmCockpit med<br />
tilbagebetaling<br />
og forfalD af<br />
HvalPeforskuD<br />
Hvalpeforskud forfalder til betaling med 20 % ved<br />
december-auktionen 2012, 50 % ved februar-auktionen<br />
2013 og med restbeløbet ved april-auktionen 2013.<br />
Det betyder, at du efter december- og februar-auktionen<br />
fortsat vil kunne modtage forskelsbeløbet mellem hvalpeforskud<br />
og skindforskud, når der indleveres skind.<br />
Bogføringsmæssigt bliver hele hvalpeforskuddet mod-<br />
regnet i forbindelse med opgørelse af din konto efter<br />
december- og februar-auktionen. Du har derefter mulighed<br />
for at maksimere dit hvalpeforskud igen efter behov.<br />
Hvis du har bedt om ”Stående forskud”, bliver dit hvalpeforskud<br />
automatisk maksimeret.<br />
Nr. 8. November 2012<br />
dit kontonummer og din adgangskode.<br />
Under "Økonomi" finder du "Forskud og<br />
Tidlig afregning". Sæt X hvis du ønsker<br />
Tidlig afregning. Husk der bliver beregnet<br />
renter af beløbet.<br />
Hvis du tidligere har bestilt Tidlig af-<br />
regning, skal du ikke foretage en ny<br />
registrering, da det fortsætter, indtil du<br />
framelder dig. Hvis du er i tvivl, kan du<br />
altid tjekke i dit FarmCockpit, om der er<br />
sat X ved Tidlig afregning.<br />
Avlere, der ikke har mulighed for at<br />
bruge internet, er velkomne til at ringe til<br />
Avlerservice, som vil hjælpe med til- og<br />
framelding til Tidlig afregning.<br />
leveringsPligt i<br />
forbinDelse meD<br />
HvalPeforskuD<br />
For en god ordens skyld vil vi henlede opmærksomheden<br />
på de leveringsfrister, der er fastsat i leveringskontrakten.<br />
Der skal således være indleveret minimum 20 % af<br />
skindene til <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> medio december 2012. De<br />
20 % behøver ikke være indleveret til december-auktionen,<br />
men skal blot være indleveret til salg i sæsonen<br />
2012/2013.<br />
Hvis du ikke kan overholde leveringspligten, skal du give<br />
Avlerservice skriftlig besked snarest.<br />
Du har efterfølgende mulighed for at opnå dispensation<br />
fra leveringspligten, såfremt der er tale om dokumenteret<br />
ekstraordinært tab ved sygdom, forsikringsskade, tillæg<br />
på egen farm eller salg af avlsdyr. Du kan altid se din<br />
leveringspligt på de fremsendte lageropgørelser.<br />
Ved manglende opfyldelse af leveringskontrakten vil<br />
dette medføre opkrævning af gebyr for de skind, som<br />
ikke er blevet indleveret i sæsonen 2012/2013.<br />
61
medlemskontingent i 2012/2013 - grundkontingenter<br />
I december måned faktureres grundkontingent til alle medlemmer. Fakturaen trækkes over din konto hos <strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> og vil<br />
blive modregnet i afregningsbeløbet efter december-auktionen. Hvis der på dette tidspunkt ikke er indleveret skind på kontoen,<br />
beder vi dig indbetale kontingentet senest den 20. januar 2013. Fakturaen kan du se i dine bilag i FarmCockpit fra 10. januar 2013.<br />
Kontingentåret 2012/2013 løber fra 1. november 2012 til 31. oktober 2013, og grundkontingenterne til Dansk Pelsdyravlerforening<br />
og de 4 landsdelsforeninger, Sjællands Pelsdyravlerforening, Nordjyllands Pelsdyravlerforening, Midtjyllands Pelsdyravlerforening<br />
samt Fyn og Sydjyllands Pelsdyravlerforening er:<br />
grunDkontingenter<br />
forening aktive MedleMMer<br />
Dansk PelsDyravlerforening<br />
landdelsforeninger<br />
Kontingentet til landsdelsforeningerne i 2012/2013 vedtages først endeligt ved generalforsamlingerne i februar 2013. Derfor er<br />
de anførte kontingenter foreløbige satser.<br />
Der vil blive tillagt moms til alle de nævnte kontingenter.<br />
avlsDyr-<br />
kontingenter<br />
2012/2013<br />
Avlsdyrkontingenter til Dansk<br />
Pelsdyravlerforening og landsdelsforeningerne<br />
vil blive faktureret i<br />
april 2013 på baggrund af avlsdyrtællingen,<br />
som skal indberettes til<br />
<strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong> sidst i marts 2013.<br />
kr. 750,00<br />
inkl. dansk pelsdyravl<br />
aktive MedleMMer kun Med<br />
CHinCHilla/rex kaniner<br />
kr. 300,00<br />
inkl. dansk pelsdyravl<br />
sjællands pelsdyravlerforening kr. 800,00 kr. 800,00<br />
nordjyllands pelsdyravlerforening kr. 700,00 kr. 700,00<br />
Midtjyllands pelsdyravlerforening kr. 700,00 kr. 350,00<br />
fyn og sydjyllands pelsdyravlerforening kr. 700,00 kr. 700,00<br />
62 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
DeCember 2012<br />
oPsamling siDste frist frist nr.<br />
Mandag 19/11 1 Mandag 19/11 brown/glow<br />
t<br />
pearl beige H + t<br />
fredag 23/11 2 fredag 23/11 brown/glow<br />
t<br />
brown/glow<br />
H<br />
wHite<br />
H + t<br />
silverblue<br />
H + t<br />
sappHire<br />
H + t<br />
blaCk Cross<br />
t<br />
onsdag 28/11 3 onsdag 28/11 brown/glow<br />
H<br />
MaHogny<br />
t<br />
blaCk Cross<br />
H<br />
Mandag 03/12 4 Mandag 03/12 MaHogany<br />
blåræve<br />
H<br />
februar 2013<br />
1<br />
kvota 2<br />
1<br />
kvota 2<br />
oPsamling siDste frist frist nr.<br />
torsdag 06/12 5 torsdag 06/12 brown/glow<br />
t kvota 1<br />
wHite<br />
H + t kvota<br />
pearl beige<br />
H + t<br />
golden pearl<br />
H + t<br />
paloMino<br />
H + t<br />
torsdag 13/12 6 torsdag 13/12 brown/glow<br />
t kvota 2<br />
MaHogany<br />
t kvota<br />
blaCk<br />
t kvota<br />
brown/glow<br />
H kvota 1<br />
silverblue<br />
H + t<br />
blaCk Cross<br />
t<br />
brown Cross<br />
t<br />
div. Cross<br />
t<br />
CinnaMon<br />
t<br />
torsdag 20/12 7 fredag 20/12 brown/glow H kvota 2<br />
torsdag 03/01 8 Mandag 04/01 brown/glow<br />
MaHogany<br />
blaCk<br />
blaCk Cross<br />
brown Cross<br />
div. Cross<br />
CinnaMon<br />
blåræve<br />
onsdag 09/01 9 onsdag 10/01 sHadow/Hvide ræve<br />
blue frost ræve<br />
sølvræve<br />
div. Mut. ræve<br />
aPril 2013<br />
H<br />
H<br />
H<br />
H<br />
H<br />
H<br />
H<br />
kvota<br />
kvota<br />
kvota<br />
oPsamling siDste frist frist nr.<br />
onsdag 09/01 10 torsdag 10/01 brown/glow t kvota 1<br />
onsdag 16/01 11 torsdag 17/01 brown/glow<br />
MaHogany<br />
blaCk<br />
wHite<br />
pearl beige<br />
paloMino<br />
pastel<br />
onsdag 23/01 12 torsdag 24/01 brown/glow<br />
silverblue<br />
sappHire<br />
Nr. 8. November 2012<br />
t<br />
t<br />
t<br />
H + t<br />
H + t<br />
H + t<br />
t<br />
H<br />
H + t<br />
H + t<br />
kvota<br />
kvota<br />
kvota<br />
kvota<br />
3<br />
2<br />
kvota 1<br />
63
tilmelDing<br />
til februar-<br />
auktionen 2013<br />
Tilmelding til februar-auktionen<br />
2013 kan ske fra begyndelsen af<br />
januar enten på hjemmesiden<br />
eller ved at ringe til Avlerservice<br />
på 43 26 12 55.<br />
kvalitetsikreDe Pelserier<br />
Morten Clausen bybæk 1 sandby 4520 svinninge 59 46 36 40 40 82 36 40<br />
brandborg Mink/Martin sinkjær krogsgårdvej 2 sdr. nissum 6990 ulfborg 97 49 63 93 21 29 63 93<br />
karin v. kristensen Hodsagervej 49 Hodsager 7490 aulum 97 47 62 50 40 96 62 50<br />
fiskers pelseri Hviddingvej 43 8990 fårup 86 42 48 45 40 94 48 45<br />
dalsgaard pels/anders jensen dalsgaardvej 27 9293 kongerslev 98 31 63 90 40 54 33 19<br />
seCHer & vintHer i/s/<br />
Max vintHer og MiCHael seCHer<br />
nymøllevej 9 9240 nibe 98 66 99 33 20 34 63 08<br />
HerMan kristen jensen nibevej 206 øster Hornum 9530 støvring 96 86 76 51 24 45 19 86<br />
p.n. Mink/per nielsen Hedevangsvej 6 9300 sæby 23 95 30 99<br />
dalsgaard pels nord/anders jensen bjørnbækvej 33 9320 Hjallerup 98 31 63 90 40 54 33 19<br />
Henning sandager sørensen rindumvej 48 6950 ringkøbing 24 61 92 24<br />
priMdaHl Mink i/s/birger priMdaHl barslundvej 8 7500 Holstebro 97 46 11 42 21 40 21 42<br />
gindeskovgård Mink aps/bo larsen Hosevej 1 Hodsager 7490 aulum 97 45 44 62 21 91 44 62<br />
pelsCenter vestjylland a.M.b.a Moeskjærvej 2 7620 lemvig 97 88 77 05 23 30 08 25<br />
niels jørgen søgård jensen røjklitvej 25 Holmsland 6950 ringkøbing 97 33 73 91 20 23 72 91<br />
løgager MinkfarM/joHn agerbo løgagervej 42 6973 ørnhøj 97 38 64 40 24 24 14 24<br />
kiM jensen roustvej 124 6818 årre 76 77 55 70 30 25 55 70<br />
ellinge MinkfarM/niels danielsen ferritslevvej 94 5540 ullerslev 21 25 32 71<br />
MulsMark Mink/jens wistoft åbenråvej 22a 6340 kruså 74 67 14 34 20 13 36 99<br />
Højgårdens Mink/joHn lykke jensen søviggårdsvej 37 kærup 6851 janderup 75 25 87 11 40 18 83 90<br />
steven sCHerlund strengevej 55 6760 ribe 75 42 31 27 23 43 82 62<br />
64 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
ElMover:<br />
Elektrisk med<br />
variabel hastighed<br />
frem og tilbage.<br />
Kan køres fra<br />
begge ender<br />
Mange muligheder<br />
Foderskrabere:<br />
Til fordeling. 2 modeller<br />
(Smal / Bred) Rustfri udførsel<br />
Foderspartel:<br />
Til nedtryk af foder.<br />
Foderet trykkes<br />
ikke helt igennem<br />
Silo skraber:<br />
Længde: 220 cm.<br />
eller 320 cm.<br />
Gødningsspade:<br />
Til udmugning i buret<br />
Rustfri stål<br />
Vinterly / Fødeindsats:<br />
Laves på fixmål,<br />
så de passer i alle kasser<br />
GasUnit:<br />
Nem og enkel måde at,<br />
aflive syge og skadede<br />
dyr på farmen.<br />
Kapacitet ca. 125<br />
aflivninger pr. flaske.<br />
Flaske: Returflaske,<br />
kan genfyldes.<br />
Siloer:<br />
Fodersiloer fra<br />
2500 Liter til 2x5000 Liter.<br />
Ekstraudstyr:<br />
Sprinkleranlæg<br />
Varme i bundlåge<br />
Automatik i bundlåge<br />
Multipumpen:<br />
Pumpen har lang<br />
levetid p.g.a.<br />
unik opbygning.<br />
Passer i næsten<br />
alle maskiner<br />
på markedet<br />
Flyttefælde:<br />
STÆRK kvalitet<br />
med nyt unikt lukkesystem<br />
Fældevogn:<br />
Kapacitet: ca. 42 fælder<br />
Mål: Længde: 2200 mm. Bredde: 600 mm<br />
Fodernæb:<br />
Ø38, Ø43<br />
Foderhåndtag:<br />
Ergonomisk foderhåndtag,<br />
der minimerer belastning i<br />
arm og skulder ved fodring<br />
2M Group A/S<br />
Multipumpen | 2M Design | 2M Industri | 2M Byg<br />
Vadehavsvej 3, 6852 Billum Tlf. 75 25 99 98 Fax 75 25 99 97<br />
Email: post@2mgroup.dk www.2mgroup.dk<br />
KombiVogn:<br />
Til flytning af<br />
dyr og hvalpe<br />
ved brug af<br />
rør / flyttefælder<br />
eller hvalpekasser<br />
Reperationsplade:<br />
Passer til de fleste<br />
redekasser<br />
Kantskraber:<br />
Til afskrabning af<br />
kanterne på gyllerenderne<br />
Nr. 8. NOVEMBEr 2012 65
avlsDyr<br />
NAABJERG MINK<br />
Ca 1500-2000 saneringsdyr i wildmink<br />
til salg. Avlshanner i silver, hvid<br />
samt wildmink. Avlstæver i stardust,<br />
pastel,div cross plus hanner.<br />
Kvalitet fra 106 til 114 og velvet % fra<br />
91 til 100. Meget høj velvet 2 %.<br />
Giv et kald på tlf: 51273733 eller send<br />
mail på flemmingemadsen@hotmail.<br />
com<br />
Avlsdyr/saneringsdyr<br />
sælges i typerne<br />
Black, Mahogany, Wild, Pastel, Pearl,<br />
Silver, Safir, Hvid, Palomino, Silver/<br />
safir cross.<br />
Se hitliste.<br />
UJ Agro I/S v Uwe og Jan Petersen<br />
20286028/23617299<br />
Uur mink Ikast<br />
3000 Saneringsdyr Sælges<br />
Avlsdyr i Silver Safir Brown Mah Pearl<br />
Hvid Sort Blue Iris og Cross Kvalitet<br />
108 til 114 Velvet % 89 til 99 Velvet 2<br />
% 45<br />
40418002<br />
Avlsdyr med høj<br />
velvet 2 % sælges:<br />
Black, Mahogany, Braun/Glow, Silver,<br />
Hvide og Palomino.<br />
Niels Peter Knude<br />
Aulum tel. 40592883<br />
køb og salg<br />
Mink-OVENLYSPLADER<br />
Kortbrædder – rygningsbrædder –<br />
spærtræ – høvlet minklægter – eternit<br />
m.m. haves på lager til billige priser.<br />
Levering/afhentning efter aftale.<br />
Minkkort m.v.<br />
Levering af alle former for minkkort,<br />
burnumre, farmjournaler m.v.<br />
BHM Tryk, Høgevej 5, 6705 Esbjerg Ø.<br />
Tlf. 75 14 28 11<br />
MC Fodermaskiner<br />
Salg af nye og brugte fodermaskiner.<br />
Reparation & service af alle mærker.<br />
Bent Lauritsen Maskinfabrik<br />
Holstebro 97402100 Fax 96102106<br />
Se mere på www.BentLauritsen.dk<br />
Minkfodersiloer i<br />
rustfrit stål<br />
beklædt med plastbelagte stålplader,<br />
med eller uden sprinkleranlæg. Stor<br />
aftapningsåbning. Størrelse fra<br />
2.500-14.000 liter. Trapper og<br />
gangbroer efter ønske.<br />
Bent Lauritsen Maskinfabrik<br />
Holstebro 97402100. Fax 96102106.<br />
Se mere på www.BentLauritsen.dk<br />
Ovenlysplader<br />
60 cm ovenlys fra pr. mt. kr. 27,-<br />
Minkklodser pr. stk. kr. 33,-.<br />
45 x 70 mm minklgt. pr. mt. kr. 6,95.<br />
Træ til minkhaller – til fantasipris.<br />
Levering/afhentning – efter aftale.<br />
Aulumgård A/S Aulum – 96 41 21 00.<br />
Alt forefaldende arbejde<br />
udføres på farmen<br />
Blodprøver, vaccinering, opsætning<br />
og nedtagning af haller, opsætning af<br />
gyllerender, støbning af gange i haller,<br />
udskiftning af ovenlysplader og tagplader<br />
samt alt i rep. og andet arbejde<br />
udføres. Tilbud gives gerne.<br />
Vi kommer over hele landet.<br />
Tlf. 52 40 00 54 / 21 70 96 62<br />
Halmudlægger, årgang<br />
2009<br />
Pris: 15.000 kr.<br />
Kontakt: Morten Daugberg, Vadum,<br />
Tlf. 51719646<br />
Fremstilling af minkinventar i forskellige<br />
modeller, vi har lavet rendejern til<br />
gyllerender i mere end 10 år og ved<br />
hvad vi taler om.<br />
Se mere på www.bk-kloak.dk eller<br />
ring til bjarne 40137691.<br />
4000 liter brugt rustfri<br />
fodersilo sælges<br />
Pris 27.000<br />
Jan Petersen 20286028<br />
Diverse<br />
Rengøring af A-farme<br />
• Hvalpenet<br />
• Taner<br />
Fast pris gives.<br />
Arndal Rengøring ApS<br />
v/Michael Arndal<br />
Karen Brandsvej 16, 6960 Hvide Sande<br />
Tlf. 97 31 26 64 – 40 18 26 64<br />
Call Just to fix it<br />
Reparation af tørreanlæg.<br />
Tlf. 40 72 70 42<br />
Køb/salg og vurdering<br />
af landbrugsejendomme og minkfarme.<br />
20 års erfaring i branchen.<br />
IKAST EJENDOMSCENTER<br />
Statsautoriseret ejendomsmægler<br />
Gunnar Jensen<br />
Tlf. 97 15 53 44 – Fax 97 25 21 44.<br />
Blodprøver og<br />
Vaccinationer<br />
Udføres samt alt forfaldende arbejde<br />
med mink. Kører i hele landet.<br />
Mink Service kontakt:<br />
97 48 48 74/23 31 03 81,<br />
Gudumhusvej 1, 7600 Struer<br />
Skrabe-valser 2012<br />
Maskinel opskæring af 60, 80 og<br />
100mm, samt 160mm (7 og 8 skær).<br />
SPAR 2/3 af nypris / evt. ring for<br />
nærmere oplysning.<br />
23 års erfaring.<br />
OBS! Flytning<br />
Ny adresse efter 14-10-2012:<br />
Mimersvej 54, 7620 Lemvig<br />
Lassesen`s Snolderenovering<br />
H. Thorningsvej 15, 6000 Kolding<br />
Tlf. 2176 6164<br />
Email.: J.Lassesen.Kolding@mail.<br />
tele.dk<br />
Saneringsvask tilbydes<br />
Vask af sygdomsfarme til fast pris<br />
desinficering.<br />
Garanti for godkendelse<br />
Tlf. 40182664<br />
Pelsning<br />
Kvalitetspelsning af mink<br />
Hel el. delvis pelsning i kontrolleret og<br />
moderne pelseri af høj kvalitet. Mange<br />
års erfaring. Udhede minkfarm v/<br />
Vagn og Søren Vandborg, Paradisvej<br />
3, 6990 Ulfborg Tlf. 40 93 25 79.<br />
Seriøs kvalitetspelsning<br />
af mink fra kontrolleret pelseri.<br />
Hel- eller delvis. Mange års erfaring.<br />
Dalsgaard Pels v /Anders Jensen<br />
www.dalsgaarden.com<br />
Dalgsgaardvej 27, 9293 Kongerslev<br />
Tlf. 40 54 33 19.<br />
Pelsning af mink<br />
Mange års erfaring med pelsning<br />
af mink. Ring og hør nærmere.<br />
Solhjem Pelsdyrfarm, v/Kaj og Peter<br />
Sørensen, Raundrupvej 1, Tornby,<br />
9850 Hirtshals, Tlf. 20 82 72 35.<br />
Kvalitetssikret Pelseri<br />
Hel eller delvis pelsning tilbydes af<br />
forårshanner og goldtæver.<br />
Ellinge Minkfarm. V. Niels Danielsen<br />
Tlf. 2125 3271<br />
<strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong><br />
kvalitetssikret pelseri<br />
helt eller delvist. Vi opfylder kravene<br />
Få mest mulig ud af dine skind.<br />
Ring for et godt tilbud.<br />
Herman K. Jensen<br />
tlf 24451986<br />
Job søges<br />
Praktikanter Ukraine<br />
EU-arbejdskraft<br />
Gratis formidling for arbejdsgiver.<br />
www.abfarms.dk, Tlf: 40288060<br />
Bliver dine skind<br />
behandlet bedst muligt?<br />
Hvordan sikrer du dig, at dine skind bliver mest værd!<br />
- Brug Danpels.dk - fordi du stiller krav<br />
v/Volbæk Mink ApS ∙ Aggersundvej 16 ∙ DK-9600 Aars<br />
Tlf. +45 98 65 89 00 ∙ www.danpels.dk<br />
TVIS MINK | FARMSERVICE<br />
l Aut. transport af mink l Blodprøver l Vaccination<br />
l Pelsning l Alt forefaldent farmarbejde<br />
Vi garanterer korrekt håndtering af dine mink /skind.<br />
Kontakt venligst Poul M. Aldershvile, Tvis Mink.<br />
Morrevej 1 A, Tvis, 7500 Holstebro<br />
97 43 56 59 / 21 63 25 62<br />
tvismink@mail.dk<br />
Professionel håndværk siden 1980<br />
66 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
KØB-SALG-VURDERING<br />
af alt til mink.<br />
Opstilling og flytning af minkhaller<br />
SØNDERLUND FARMSERVICE<br />
Tlf. 9747 3530 – 2094 3531<br />
Se vores hjemmeside:<br />
www.soender-lund.dk<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
E-mail: 677@edc.dk www.edc.dk<br />
Køb og salg af brugt udstyr<br />
Beton hegn til farm og industri<br />
Tagplader B5 grå 125 x 112 cm.<br />
Pris fra 75,-<br />
JM Farmsalg – 75 78 19 22<br />
www.jm-farmsalg.dk<br />
Vi får mange henvendelser fra købere til<br />
minkfarme over hele landet<br />
– i alle størrelser – med eller uden avlsdyr.<br />
Storegade 12 • 6753 Agerbæk Telefon 7519 6333<br />
Gylleanlæg<br />
– der bare virker<br />
Komplet vacumsystem<br />
Vi laver også bagskyl og reparation<br />
af alle slags pumper.<br />
Tlf. 21 25 62 64<br />
7<br />
Pumpestationer<br />
Vandvarmere<br />
ERO drikkeventiler<br />
Tilbehør<br />
Kontakt Lars Johnsen<br />
Tlf. +45 7531 0936<br />
Mobil +45 2033 0936<br />
Email lbj@lbj.dk<br />
- frostfri siden 1998<br />
Energibesparende drikkevandsanlæg<br />
3<br />
electronic<br />
Råhus til mink<br />
Udføres som totalbyg<br />
fra 500 kr. pr. m2.<br />
Pris incl.:<br />
Stålspær.<br />
Fuldstøbt rand-fundament.<br />
Celleplader på sider.<br />
El-ledhejseport.<br />
Tagrender i stål.<br />
Ring:<br />
31 24 15 36 - Martin<br />
31 13 97 58 - Lars<br />
www.thermofarm.dk<br />
www.lbj.dk<br />
DK-7100 Vejle<br />
selv- byg med- byg total-byg www.SydjyskStaalbyg.dk<br />
STÅLTRAPEZPLADER<br />
Tag/væg til lavpris<br />
fra pr. lb. m. ........kr. 3990 Plastisol – Prelaq Nova<br />
Polyester & Galvaniseret<br />
nYhed!!!<br />
Pandeplader<br />
Teglstensprofil i stål,<br />
Stålplade med udseende som<br />
Eternit (alt i fix-mål).<br />
RING OG FÅ ET GODT TILBUD!<br />
H.P. STÅLTAG<br />
8662 3705 . 2072 6601 . Fax 8662 3805<br />
www.hp-staaltag.dk<br />
hp@hp-staaltag.dk ·klaus@hp-staaltag.dk<br />
Hvide Sande Tagrens<br />
er også Vestjysk Minkrens<br />
– Rengøring af minkhaller<br />
– Rengøring af hvalpenet<br />
– Desinfektion af minkhaller<br />
– Salg af desinfektionsvæske<br />
– Uforbindende tilbud gives<br />
– Vi kører over hele landet<br />
Palle Jensen<br />
Mamrelund 1 A<br />
6960 Hvide Sande<br />
9731 2142 – 4029 4456<br />
Minkbure og redekasser<br />
Topcylinderbure, overbygninger.<br />
Vi fremstiller gerne efter specialmål.<br />
www.medana-as.dk<br />
Tlf. 7565 0211<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Billig reparationstråd<br />
Reparationstråd i mange kvaliteter.<br />
Kraftige ruser, usamlet eller samlet.<br />
Forlåger, hvalpenet, bundtråd, fodertråd<br />
samt rammer og beslag. Alt<br />
fremstilles efter mål uden merpris.<br />
www.medana-as.dk<br />
tlf. 7565 0211<br />
GYLLE<br />
LØSNINGER<br />
www. .dk<br />
- eller ring 9734 1244...<br />
Nr. 8. NOVEMBEr 2012 67
Dansk<br />
PelsDyravl<br />
Thyrrestrup Mink<br />
Vestvej 18, DK 9600 Aars Tlf.: +45 22 42 30 50<br />
www.tmink.dk<br />
MM Multiservice er et<br />
større, fl eksibelt ser vice fi rma<br />
med fl ere års erfaring.<br />
Vi lægger vægt på service og<br />
individuelle løsninger.<br />
MM Multiservice<br />
MM<br />
MULTI-<br />
SERVICE<br />
Rengøring og sanering af minkhaller<br />
Før<br />
Nedvaskning af store loftrum<br />
Efter<br />
Professionel desinfektion af minkhaller<br />
Vi arbejder 24 timer i døgnet<br />
(treholdskift)<br />
Udlægning af læsket kalk<br />
med professionelt udstyr, til<br />
forebyggende bekæmpelse af vira,<br />
fl uer, larver, lopper m.m.<br />
Hjørringvej 451 . 9750 Østervrå<br />
Tlf. 20 73 17 09<br />
www.mm-multi service.dk<br />
Vores mål er, at kunne indfri dine forventninger til et stykke<br />
grundigt udført ar bejde, efter hvad der er aftalt.<br />
TOTAL LØSNINGER TIL PELSDYRFARME<br />
• HALLER<br />
• MINKBURE<br />
• GYLLEANLÆG<br />
• VANDINGSANLÆG<br />
• AUTOMATISK UDMUGNING<br />
GVA Gruppen • Drøvten 44 • Gjøl • DK 9440 Aabybro<br />
Tlf. +45 98 27 73 00 • info@gva.dk • www.gva.dk<br />
68 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
Nr. 8. NOVEMBEr 2012 69
Dansk<br />
PelsDyravl<br />
næste nuMMer af bladet udkoMMer<br />
freDag Den 25. Januar 2013<br />
Rettelse til Dansk<br />
Pelsdyravl<br />
I artiklen "Foderbåren Salmonella Dublin i pelsdyrfoder"<br />
i oktober-nummeret 2012 af Dansk Pelsdyravl<br />
fremgår det fejlagtigt, at et salmonella-udbrud i april<br />
2012 skete i tilknytning til Bording Fodercentral. Det er<br />
en fejl. Der skulle have stået Holstebro Fodercentral.<br />
Dansk Pelsdyravl beklager fejlen.<br />
STØT<br />
BØRNENE<br />
I NAMIBIA<br />
<strong>Kopenhagen</strong> <strong>Fur</strong>s Velgørenhedsforening<br />
driver 29 børne haver,<br />
der forbereder mere end 1.400<br />
børn til skolegang i slum kvarteret<br />
Katutura i Namibias hovedstad<br />
Windhoek. Du kan støtte projektet<br />
ved at donere skind og samtidig<br />
vinde en rejse med ledsager til det<br />
sydvestafrikanske land.<br />
separator<br />
til minkgylle<br />
Renser gyllen for tørstof, over<br />
20m 3 /h. og tørstof mere end<br />
30% tørt.<br />
7556 8333 · mail@swea.dk<br />
Læs mere på kopenhagenfur.com/namibia<br />
70 TIDSSKRIFT FOR <strong>DANSK</strong> <strong>PELSDYRAVL</strong>
ALT HENVENDELSE; Dansk Pelsdyravlerforening: T: 43261061<br />
Scan og se mere<br />
Jasopels Wrap MaxiStretch har allerede bevist at den trækker<br />
fl ere skind en størrelse op, men vigtigere er det at skindene<br />
ikke bedrager – for de kryber ikke igen! Takket være folieteknikken<br />
beholder de den størrelse som wrap´en giver dem – til<br />
stor glæde for auktionsprisen, og ikke mindst din bundlinje.<br />
Nogle skind bedrager<br />
Hurtigere og billigere i drift<br />
Jasopels Wrap MaxiStretch er hurtigere<br />
og billigere. Du bestemmer<br />
selv, hvor aggressivt du vil strække<br />
dine skind – kun i ganske få tilfælde<br />
vil en alarm advare dig om at<br />
overveje yderligere stræk. Og selv<br />
skadede skind bliver taget under<br />
skånsom behandling.<br />
SMP<br />
Hvor længe tør du vente med at skifte til den<br />
nye Wrap MaxiStretch?<br />
Naturligvis har du allerede en tanemaskine. Måske er den<br />
oven i købet ikke særlig gammel, hvorfor du sikkert synes<br />
det lyder som en dårlig forretning allerede at udskifte den.<br />
Men det kan være, at Jasopels kan lave et regnestykke, der<br />
kan ændre din opfattelse. Ring eller skriv til Jasopels i dag<br />
på tlf. 98 42 05 66 eller email info@jasopels.dk, så bliver du<br />
ikke bedraget.<br />
Se mere på www.jasopels.dk<br />
Jasopels A/S - Fabriksvej 19 - 7441 Bording - Telefon: 98 42 05 66 - www.jasopels.dk - e-mail info@jasopels.dk