Læs artiklen her.
Læs artiklen her.
Læs artiklen her.
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Udviklingshæmmet, domfældt og misbruger<br />
Om - dem igen ingen Næstved ville hjælpe Kommune!<br />
Nedskæringer Side 10-15underkendt<br />
Side 9 - 13<br />
Nr. 8<br />
December 2004 ● 53. årgang<br />
Positive jobudsigter Juleaften i bostedet Specialskolerne<br />
Minister-ja til personlig assistance En rigtig julehistorie Usikker fremtid i ny struktur<br />
side 6 - 7 side 9 side 19
2<br />
LEV 8/2004<br />
Annoncer
LANDSFORENINGEN LEV:<br />
– udvikling for udviklingshæmmede<br />
NUMMER:<br />
Nr. 8/53. årgang 2004<br />
PROTEKTOR:<br />
Hendes Majestæt<br />
Dronningen<br />
MEDLEM AF:<br />
Inclusion International<br />
NSR – Nordisk Samarbejdsråd<br />
LANDSKONTOR:<br />
Kløverprisvej 10 B, 2650 Hvidovre<br />
Telefon: 3635 9696<br />
Telefax: 3635 9697<br />
E-mail: lev@lev.dk<br />
Web: www.lev.dk<br />
KONTOR- OG TELEFONTID:<br />
Mandag til torsdag: 9.00-16.00<br />
Fredag: 9.00-13.00<br />
GIRO:<br />
5 49 00 06 (kontingent)<br />
2 00 10 04 (gaver og bidrag)<br />
LANDSFORMAND:<br />
Sytter Kristensen<br />
ANSVARSHAVENDE REDAKTØR:<br />
Sytter Kristensen<br />
REDAKTION:<br />
Arne Ditlevsen<br />
Sytter Kristensen<br />
Lasse Rydberg<br />
STOF TIL BLADET SENDES TIL:<br />
Kløverprisvej 10 B, 2650 Hvidovre<br />
Telefon: 3635 9696<br />
Telefax: 3635 9697<br />
E-mail: redaktion@lev.dk<br />
DEADLINES:<br />
LEV 1/05 udkommer ultimo februar<br />
deadline 28. januar 05<br />
LEV 2/05 udkommer ultimo marts<br />
deadline 28. februar 05<br />
ANNONCEEKSPEDITION:<br />
Damgårdsvej 46, Gram<br />
8660 Skanderborg<br />
Tel. 8793 3788<br />
Email: fl@flreklame.dk<br />
OPLAG:<br />
9.400 stk.<br />
TRYK:<br />
Glumsø Bogtrykkeri<br />
SATS & LAYOUT:<br />
GreyStones<br />
Telefon 4390 5556<br />
Email: info@greystones.dk<br />
LEVS RÅDGIVNINGSTJENESTE:<br />
Mandag til fredag: 11.00-13.00<br />
Ring 8038 0888<br />
(LEV betaler samtalen)<br />
Indhold<br />
Kort Nyt s. 04<br />
Leder s. 05<br />
En aktiv indsats kan gøre en kæmpe forskel<br />
Positive jobudsigter s. 06<br />
Minister-ja til personlig assistance<br />
Jean Claudes første jul s. 09<br />
En rigtig julehistorie<br />
Udviklingshæmmet, domfældt og misbruger s. 10<br />
Dem ingen ville hjælpe<br />
Bøvl i boligsager s. 17<br />
Diskutabel retssikkerhed<br />
Strukturreform s. 19<br />
Uhyggelig fremtid for specialskoleelever<br />
Brevkassen s. 21<br />
Har det indflydelse på min datters pension, at hun har formue?<br />
Debatten s. 25<br />
Om pædagogisk arbejde med epilepsi<br />
Hurra - Katja blev ti kilo lettere<br />
LEVs fritidshuse og ferielejre 2005 s. 31<br />
Familiekursus for enlige s. 37<br />
Grand Prix for handicapbands s. 39<br />
Ørehængere og smækkys<br />
Jean Claude Nielsen fortæller om sin første jul<br />
side 9<br />
Forside: Domfældte<br />
udviklingshæmmede<br />
med misbrugsproblemer<br />
pacificeres af<br />
medicin.<br />
Foto: Hans Juhl -<br />
modelfoto<br />
LEV8/2004 3
4<br />
Kort Nyt<br />
Handicapferie<br />
At være<br />
handicappetbehøver<br />
ikke<br />
betyde, at<br />
man skal<br />
gå glip af<br />
ferier og<br />
naturoplevelser<strong>her</strong>hjemme.<br />
Turistgruppen i Vestjylland har i samarbejde med De<br />
Samvirkende Invalideorganisationer (DSI) i Ribe og<br />
Ringkøbing amter, turisthvervet og de offentlige myndigheder<br />
lavet et katalog på 586 steder i Vestjylland, hvor man<br />
kan komme med for eksempel en kørestol, skriver Jyllands<br />
Posten. Kataloget ligger på alle turistbureauer i Danmark.<br />
Se mere på www.visithandicapguide.dk og www.visitvestjylland.com<br />
Dømt for sextvang<br />
En politimand fra Nuuk er ved Grønlands Landsret<br />
dømt til tre måneders anbringelse i anstalt for at have<br />
udnyttet en psykisk syg og udviklingshæmmet kvinde<br />
seksuelt i flere år, skriver Ekstra Bladet.<br />
Politimanden skal desuden betale 20.000 kroner i tort<br />
til kvinden i erstatning for at have forulempet hende.<br />
Folkehøjskole med<br />
tiltrækningskraft<br />
Djurslands Folkehøjskole, som også er for udviklingshæmmede,<br />
har netop sendt en ny folder for 2005/2006<br />
på gaden. Brochuren indeholder omtale af skolens lange<br />
kurser, ugekurser, samt indmeldingsblanket.<br />
Efterspørgslen på skolens kurser er så stor, at det vil<br />
være en god ide at melde sig snarest muligt.<br />
Hvis man ønsker brochuren tilsendt eller yderligere<br />
oplysninger om skolen så ring på tlf. 8752 9120 eller send<br />
en email til hc@djfh.dk<br />
LEV 8/2004<br />
ULF i Århus<br />
søger medlemmer<br />
ULF Århus har netop<br />
sendt en ny folder på<br />
gaden. Heri fortæller de,<br />
hvem de er, hvorfor ULF<br />
er en nødvendighed og<br />
om vigtigheden af politisk<br />
indflydelse.<br />
Interesserede i både folderen<br />
og indmeldelse i<br />
ULF Århus kan ringe til formand for kredsen<br />
Gerda Flindt på tlf. 8627 6410/2250 7140.<br />
Man bliver ikke fyret,<br />
hvis man er for langsom<br />
VASAC Center 4 har udgivet en bog med eksempler på nogle af de<br />
mange tilbud VASAC Center 4 tilbyder mennesker med nedsat<br />
arbejdsevne. Tilbuddene omfatter beskyttet beskæftigelse og aktivitetstilbud<br />
til udviklingshæmmede, socialpsykiatriske dagtilbud til sindslidende<br />
og kurser og arbejdsprøvning til mennesker under revalidering.<br />
Den støtte centret tilbyder, kan gives i VASACs egne værksteder og<br />
aktivitetstilbud eller på det almindelige<br />
arbejdsmarked. Uanset hvordan<br />
man er beskæftiget er en vigtig del<br />
af konceptet, at der bliver taget hensyn<br />
til de fysiske, psykiske eller<br />
sociale begrænsninger, den enkelte<br />
har. Man arbejder i det tempo, man<br />
har, og man bliver ikke fyret, hvis<br />
man er for langsom, som bogens<br />
titel også slår fast.<br />
I bogen peges der på, at inkludering<br />
er et af nøgleordene i arbejdet for<br />
mennesker med nedsat arbejdsevne.<br />
Ingen ønsker at være udstødt og<br />
isoleret fra samfundslivet. Derfor er<br />
det en vigtig opgave for det professionelle<br />
personale at støtte social integration.<br />
Bogen giver et indblik i hverdagslivet i VASAC Center 4, der er en af<br />
i alt fem arbejdsmarkedscentre i Vestsjællands Amt.<br />
Man bliver ikke fyret, hvis man er for langsom<br />
Af Hans Christian Hansen<br />
88 sider<br />
Bogen kan fås ved henvendelse til VASAC Center 4 - tlf. 5782 0899.
Formanden har ordet<br />
En aktiv indsats kan<br />
gøre en kæmpe forskel<br />
Det kan ikke skjules, at årets gennemgående tema for Landsforeningen som for så mange andre har<br />
været den kommende kommunalreform. Men der har naturligvis også været mange andre spændende<br />
emner samt forskellige problemstillinger, der har gjort ikke bare Landsforeningen, men også mange<br />
aktive pårørendes tilstedeværelse nødvendig.<br />
Jeg tænker blandt andet på sagen fra Næstved, hvor der helt uden hensyntagen til lovens forskrift om<br />
individuel vurdering sker nedskæringer på servicen for 11 udviklingshæmmede. Heldigvis havde disse<br />
unge mennesker nogle pårørende, som reagerede, og en ankesag blev vundet. Vi ser desværre en tendens<br />
i systemet, hvor der ikke tages hensyn til kravet om en individuel handleplan, men i stedet handles<br />
hen over hovedet på sagesløse mennesker. Det kan bekymre, at mennesker, som ikke har stærke<br />
pårørende, der kan agere som advokater for dem, i den grad er prisgivet retfærdig sagsbehandling. Vi<br />
lever i en tid, hvor hensynet til økonomi langt overgår hensynet til de samfundsgrupper, som ikke synligt<br />
kan bidrage til fællesskabet. En kedelig tendens i et samfund, der bliver mere og mere velhavende.<br />
Og i et samfund, som bliver mere råt, bliver forholdene for udviklingshæmmede også på flere områder<br />
mere barske. Det vidner for eksempel artiklerne inde i bladet vedrørende misbrug med al tydelighed om.<br />
Landsforeningen har selvfølgelig også sat fokus på de mange gode tiltag, som vitterlig gøres rundt om<br />
i landet. I årets løb har LEV bragt gode eksempler på dette. Blandt andet gennem de mange positive<br />
artikler om udviklingshæmmede, der har fået job på det ordinære arbejdsmarked. Den opmærksomhed,<br />
som aviser har haft på emnet, og den politiske indsats som LEV og ikke mindst DSI har gjort for at gøre<br />
politikerne klart, at der skal skabes mulighed for, at også mennesker med udviklingshæmning skal<br />
inkluderes på arbejdsmarkedet, er helt sikkert årsagen til, at beskæftigelsesminister Claus Hjort<br />
Frederiksen nu giver håndslag på, at forsøget med personlig assistance bliver permanent.<br />
Et andet vigtigt punkt på LEVs dagsorden i 2004 var repræsentantskabsmødet i Sønderborg i oktober.<br />
Jeg vil i øvrigt gerne benytte lejligheden til at takke prinsesse Alexandra, fordi hun ved sin tilstedeværelse<br />
ved repræsentantskabets åbning gjorde dagen ekstra festlig.<br />
Repræsentantskabet var vigtigt, fordi det som LEVs øverste organ gennem en spændende og livlig<br />
debat har gjort det muligt for hovedbestyrelsen at arbejde videre med de mange vigtige spørgsmål, som<br />
fremtiden byder på.<br />
Et andet spørgsmål, som blev rejst, og som vi i LEV ofte har på dagsordnen, var spørgsmålet om<br />
foreningens synlighed. En god måde, hvorpå LEV kan gøres synlig, kan du læse om i <strong>artiklen</strong> om<br />
Folkebørsen længere omme i bladet, hvor Investeringsforeningen Banco beskriver, hvordan man kan<br />
støtte LEV.<br />
I årets sidste leder må jeg nødvendigvis også nævne strukturreformen og samtidig fortælle lidt om, hvor<br />
vi er. Landsforeningen har nedsat et reformudvalg, som er ved at lægge sidste hånd på det udkast til<br />
høringssvar på de i alt 26 lovudkast, som vi finder vil have betydning for udviklingshæmmede. Udkastet<br />
til høringssvaret udsendes så til kredse og foreninger, som hen over julen får tid til at kommentere det.<br />
Når vi vender tilbage efter en velfortjent juleferie, kan vi afsende det endelige høringssvar og så vente<br />
på næste etape nemlig folketingsdebatten.<br />
Det store arbejde i forbindelse med reformen ville ikke kunne udføres uden hjælp fra vores mange tillidsfolk,<br />
som jeg derfor gerne vil sige tak for den store indsats, de yder.<br />
Med en stor tak til alle, der har støttet LEV i 2004,<br />
ønsker jeg alle læsere en glædelig jul og et rigtig godt nytår.<br />
LEV 8/2004 5
6<br />
Arbejdsmarked<br />
JOBformidlingen<br />
- et alternativ<br />
De nye jobcentre er ikke<br />
de eneste, der prøver at<br />
skaffe almindelige job på<br />
det ordinære arbejdsmarked<br />
til udviklingshæmmede.<br />
Det gør<br />
JOBformidlingen også.<br />
JOBformidlingen er et<br />
projekt, der er igangsat<br />
på initiativ af LEV og i<br />
samarbejde med<br />
Nordjyllands Amt og<br />
Frederiksberg Kommune<br />
via midler fra<br />
Arbejdsmarkedsstyrelse<br />
ns handicappulje.<br />
JOBformidlingens formål<br />
er at give mennesker<br />
med udviklingshæmning<br />
en reel mulighed for at få<br />
en solid tilknytning til<br />
arbejdsmarkedet, og<br />
dermed bygge bro til en<br />
værdig arbejdsidentitet.<br />
LEV 8/2004<br />
Regeringen vil hjælpe<br />
udviklingshæmmede i job<br />
Regeringen har iværksat en stor plan for at få flere handicappede i arbejde. For at<br />
flere mennesker med udviklingshæmning kan få et job, kan det få stor betydning, at<br />
den personlige assistance til denne gruppe bliver en integreret del af de nye arbejds-<br />
formidlinger, jobcentrenes, opgaver. Det lover beskæftigelsesministeren<br />
Af Arne Ditlevsen<br />
Den første januar 2007 kan følgende være virkeligheden<br />
for mennesker med udviklingshæmning, der<br />
ønsker at skifte det beskyttede værksted ud med et<br />
job på det "rigtige" arbejdsmarked:<br />
Ole, der har Downs syndrom, smutter forbi det nye<br />
jobcenter, afløseren for arbejdsformidlingen. Her får<br />
han, eventuelt i selskab med sin hjemmevejleder, en<br />
samtale med en konsulent, og de gennemgår i<br />
detaljer Oles situation. Forskellige jobmuligheder<br />
kommer på bordet, og Ole beslutter sig til, at han<br />
gerne vil arbejde i et gartneri. Oles kompetencer<br />
skal forbedres på nogle bestemte områder, så et<br />
uddannelsesforløb med praktik bliver aftalt.<br />
Jobcenteret opsøger nogle gartnerier, og før Ole får<br />
set sig om, har han et arbejde. Ole har en personlig<br />
hjælper tilknyttet, der skal hjælpe med at få Ole integreret<br />
i det nye job. Ole er ikke længere henvist til at<br />
tilbringe dagen på et beskyttet værksted. Med de<br />
evner og muligheder han har og kan udvikle, bliver<br />
han hjulpet ud på arbejdsmarkedet, ud hvor han<br />
med den fornødne støtte kan udvide sin horisont,<br />
tjene penge og få nogle nye sociale kontakter.<br />
Tilsagn fra ministeren<br />
Oles nye situation fra 2007 skyldes på den ene side<br />
indførelsen af såkaldte jobcentre som afløsning for<br />
de nuværende arbejdsformidlinger og en øget fokus<br />
på at få handicappede ud på arbejdsmarkedet.<br />
I forbindelse med præsentationen af regeringens<br />
lovforslag til en kommunal strukturreform sagde<br />
beskæftigelsesminister Claus Hjort Frederiksen (V):<br />
- De nye jobcentre bliver en stor gevinst for de svage<br />
grupper. Alle, der kommer på jobcentrene, bliver<br />
behandlet som arbejdskraft. Man bliver ikke pakket<br />
væk som sociale tabere.<br />
En lille uge senere sagde han under præsentationen<br />
af regeringens plan for at få flere handicappede<br />
ud på arbejdsmarkedet:<br />
- Vi er fuldt ud klar over, at der skal særlige tiltag til,<br />
for at hjælpe for eksempel udviklingshæmmede ud<br />
på arbejdsmarkedet. Der skal ske et stort opsøgen-<br />
de arbejde fra jobcentrene. Herfra skal man ud og<br />
have arbejdspladserne i tale.<br />
På spørgsmålet om regeringen har planer om at<br />
ændre, hvem der kan få personlig assistance på<br />
arbejdsmarkedet, en slags "intelligent førerstok",<br />
som arbejdsformidlingerne ikke tidligere har villet<br />
acceptere, sagde beskæftigelsesministeren:<br />
- Der kører i øjeblikket et forsøg i Århus Amt og<br />
Frederiksborg Amt omkring dette. Perspektivet er, at<br />
det skal rulles ud landsdækkende. Det vil jeg gerne<br />
give tilsagn om <strong>her</strong>.<br />
Personlig assistance en nødvendighed<br />
Landsforeningen LEV har i årevis kæmpet for personlig<br />
assistance til udviklingshæmmede, der gerne<br />
vil ud på arbejdsmarkedet. Alle erfaringer viser, at<br />
uden "den intelligente førerstok" er det et næsten<br />
umuligt projekt. LEVs landsformand Sytter<br />
Kristensen siger:<br />
- Alt for mange har oplevet et stort nederlag, når<br />
problemerne på en arbejdsplads har hobet sig op,<br />
og det har været nødvendigt at vende tilbage til det<br />
beskyttede værksted, fordi der ikke ude på arbejdspladserne<br />
har været ressourcer til at yde den tilstrækkelige<br />
støtte.<br />
Business og social fornuft<br />
Det at have et arbejde er en fundamental ting i et<br />
samfund som det danske. Desværre har mange<br />
handicappede i årevis været henvist til førtidspension,<br />
og måske et arbejde på et beskyttet værksted.<br />
Det kan være en meget dårlig udnyttelse af de menneskelige<br />
ressourcer, socialt kritisabelt, og en<br />
bekostelig affære rent samfundsøkonomisk. Og det<br />
i en tid, hvor der bliver stadigt færre aktive på<br />
arbejdsmarkedet, og stadigt flere ældre uden for. Så<br />
når regeringen har fremlagt en række initiativer til at<br />
få flere handicappede ud på arbejdsmarkedet, kan<br />
der være mange gode grunde til, at det skal lykkes.<br />
I en avis, der udgives i forbindelse med regeringens<br />
Handicap & Job udspil, og på den nye hjemmeside
www.ijobnu.dk er der masser af konkrete eksempler<br />
på, hvordan det kan gøres. Eksemplets magt skal<br />
være med til at få øjnene op for, at handicappede<br />
også kan noget.<br />
- Der er mange beviser på, at det kan lade sig gøre.<br />
Heldigvis erkender flere og flere virksomheder<br />
også, at man skal gøre en indsats, siger Claus Hjort<br />
Frederiksen.<br />
Der er dog ingen planer om at bruge tvang over for<br />
virksomhederne. Det er ikke vejen frem, mener<br />
beskæftigelsesministeren.<br />
www.ijobnu.dk er i øvrigt tænkt som jobformidlingssted<br />
for handicappede.<br />
Ikke bedre end i 1962<br />
Hver femte dansker har faktisk en eller anden form<br />
for nedsat funktionsevne. Det lyder som mange,<br />
men heldigvis kan de fleste få hjælp til at overkomme<br />
funktionstabet. Det kan være i form af tekniske<br />
hjælpemidler, ændring af arbejdspladsens indretning<br />
eller personlig assistance. Det vigtigste er, at<br />
man er opmærksom på det og tager problemerne<br />
alvorligt.<br />
- Alle, der kan og vil arbejde, skal have muligheden<br />
- også selvom det er på særlige vilkår eller kun<br />
nogle få timer om dagen, mener Claus Hjort<br />
Frederiksen.<br />
I øjeblikket er 58 procent af alle handicappede i en<br />
eller anden form for job. I Sverige er det tilsvarende<br />
tal 65 procent.<br />
Ifølge formanden for De Samvirkende<br />
Invalideorganisationer, Stig Langvad, er antallet af<br />
handicappede på arbejdsmarkedet det samme som<br />
i 1962. Det viser en undersøgelse. Og det er i sig<br />
selv grund til at gøre noget nu.<br />
Morten Denert - et eksempel på en person<br />
med udviklingshæmning, der klarer sig på<br />
arbejdsmarkedet.<br />
Kort om regeringens beskæftigelsesstrategi for handicappede<br />
Under titlen Handicap & Job sætter regeringen gang i 12 konkrete initiativer for at åbne dørene til<br />
arbejdspladserne for personer med handicap. Initiativerne er en del af regeringens nye beskæftigelsesstrategi,<br />
der skal hjælpe flere personer med handicap i job.<br />
Strategien har tre mål:<br />
- Antallet af beskæftigede personer med en nedsat funktionsevne skal stige med 2.000 personer per<br />
år.<br />
- Andelen af virksomheder, der har medarbejdere med handicap ansat, skal stige med 1 procentpoint<br />
per år.<br />
- Virksomheder og personer med nedsat funktionsevne skal have bedre kendskab til beskæftigelsesmuligheder<br />
og muligheder for at få støtte eller hjælpemidler, der kan kompensere for handicappet.<br />
Regeringen følger første gang op på målsætningerne om to år.<br />
Der er stadig væsentlige barrierer, når det kommer til handicap og job, nemlig når det gælder viden<br />
om, holdningen til og mulighederne for at kombinere handicap og job.<br />
Regeringen ønsker at nedbryde barriererne.<br />
Strategien har tre indsatsområder:<br />
- Vi skal vide mere om handicap og job.<br />
- Vi skal ændre holdning til handicap og job.<br />
- Vi skal gøre det nemmere at kombinere handicap og job.<br />
Med de12 nye, konkrete initiativer vil regeringen sætte ind på alle tre indsatsområder. Det drejer sig<br />
blandt andet om en ny pjece, hjemmesiden www.ijobnu.dk og en undersøgelse af virksomhederne<br />
interesse for at ansætte handicappede. Alle initiativer sættes i gang med det samme. Viden og erfaring<br />
fra initiativerne vil i den videre proces blive brugt til at forbedre beskæftigelsesindsatsen for personer<br />
med handicap.<br />
Jobportalen www.ijobnu.dk er udarbejdet i samarbejde med De Samvirkende Invalideorganisationer.<br />
Arkivfoto<br />
Arbejdsmarked<br />
LEV 8/2004 7
8<br />
LEV 8/2004<br />
Lokalannoncer
Jean Claudes<br />
første jul<br />
Dette er fortællingen om første gang Jean Claude holder julefest<br />
for familien. En beretning om glæde, nerver og normalisering…<br />
Af Jean Claude Nielsen (med lidt hjælp fra mor, Jeanne D. Nielsen)<br />
Jeg er gået hen og blevet en ældre<br />
mand på 33 år. For seks år siden flyttede<br />
jeg hjemmefra, da jeg fik mulighed<br />
for egen lejlighed på Hørhus, et<br />
byggeri hvor LEV var med i byggefasen.<br />
Hørhus ligger dejligt og kun ti<br />
minutters gang fra mor, derfor besøger<br />
vi hinanden ret tit. Nok om det for<br />
det var ikke det, jeg skulle fortælle<br />
om.<br />
Nogle måneder før jul sidste år<br />
spurgte mor mig, om det ikke snart<br />
var min tur til at holde jul. Jeg har<br />
rigelig plads til fire (dvs. onkel<br />
Claude, mor, Henning og jeg selv +<br />
et styk juletræ…). Mor var glad, da<br />
jeg sagde ja til at holde jul, for som<br />
hun siger: "Du er snart for tung og<br />
stiv at få op i sengen."<br />
Julen hos mor kan jeg ikke overgå<br />
hverken med julepynt og julehygge,<br />
men ok, jeg gjorde mit bedste med<br />
stor hjælp fra mine julegæster og<br />
"mit" personale, og man skal jo også<br />
forny sig. Men hvis jeg skal være lidt<br />
ærlig, var jeg tre uger inden juleaften<br />
lidt mut og hang med skuffen. Måske<br />
var jeg nervøs over at skulle holde<br />
min første jul.<br />
Men som vi nærmede os julen steg<br />
humøret. Måske lidt hjulpet af ganske<br />
få panodiler! Og da onkel først<br />
kom med juletræet og mor bagefter<br />
gik i gang med at pynte op, blev jeg<br />
helt rask. Og nul flere panodiler.<br />
Min rigtige julegavejul startede den<br />
23. december med at jeg sov længe.<br />
Da jeg slog øjnene op, var den første<br />
julegave ankommet, en dejlig blå<br />
skjorte. Det var julegaven fra<br />
Hørhus. Min kontaktperson Janni<br />
havde fundet ud af. at jeg skulle ha'<br />
en skjorte. Sådan en har jeg ikke<br />
haft i mange år, da det er meget<br />
svært at give mig den på. For få år<br />
siden gled den hurtigt op over ørerne<br />
på mig, men på mine gamle dage<br />
er jeg blevet mere stille og rolig, så<br />
skjorten sad smadder flot, og jeg var<br />
stolt - ikke mindst da jeg fik mine nye<br />
nålestribede bukser og et rigtigt slips<br />
med nissemønster på. Nu var jeg en<br />
flot fyr.<br />
Vi var kun to fastboende ud af 12,<br />
der skulle holde jul, og Mikkel havde<br />
tabt lodtrækningen blandt personalet<br />
om julevagten, men det havde han<br />
nu ikke tabt humøret af, for det var<br />
fint fint…<br />
Da mor og Henning kom juleaften, lå<br />
Mikkel og jeg og så fjernsyn. Men da<br />
vi også hyggehvilede os, kunne mor<br />
og Henning bare gå ned i "min" ende<br />
af huset, hvor der er et dejligt fælleskøkken.<br />
Der er også et fælleskøkken<br />
i den modsatte ende, plus at vi 12<br />
beboere har et te-køkken, en eller to<br />
stuer og et stort badeværelse hver.<br />
Mor og Henning gik i gang med kartoflerne,<br />
men vi havde snydt lidt, for<br />
juleanden, rødkålen, sovsen og ris á<br />
la mande med dejlig kirsebærsauce<br />
til havde vi fået vores slagter til at<br />
lave.<br />
Tiden var lige ved at løbe fra mig og<br />
Mikkel, så op fra sofaen og rette mit<br />
nye tøj. Mor og Henning gjorde store<br />
øjne, da jeg ankom til min lejlighed i<br />
mit flotte dress. Jeg var stolt som en<br />
pave.<br />
Klokken 18.00 ankom onkel, han er<br />
altid god til at smyge sige uden om<br />
det grove vedrørende maden.<br />
Klokken 18.30 kom julemaden på<br />
bordet, og da var vi alle sultne, ikke<br />
mindst mig. Og hvor smagte det<br />
godt. Det eneste minus ved det hele<br />
var, at onkel snuppede mandelgaven,<br />
men ok, for gaven var et englespil<br />
- lige noget for onkel!<br />
Så var det tiden, vi skulle rundt om<br />
det flotte juletræ, den sidste julesang<br />
er altid Højt fra træets grønne top, og<br />
så er det julegavetid: Du milde kineser,<br />
hvor jeg fik mange flotte gaver,<br />
blandt andet sengetøj med Ferrarier<br />
på. Hvor gik tiden hurtigt, lige pludselig<br />
stod Mikkel der og var klar til at<br />
smide mig i seng. Da viste klokken<br />
22.45, og så var en knaldgod juleaften<br />
forbi. Nu er jeg helt sikker på, at<br />
det ikke er sidste gang, jeg holder<br />
juleaften for min lille familie.<br />
Jeg vil slutte med en opfordring til<br />
ligesindede: Hvis I har jeres egen lejlighed,<br />
så kan det sagtens lade sig<br />
gøre at holde jul eller andre højtider<br />
og fester. Vi kan jo altid få lidt hjælp,<br />
og vi har jo folk til det "grove".<br />
Slutter <strong>her</strong> og ønsker alle en god jul<br />
i 2004!<br />
En julehistorie<br />
LEV 8/2004 9
Misbrug<br />
Jonna Andersen<br />
har på UFCH<br />
lavet et stort<br />
arbejde for at<br />
sætte udviklingshæmmede<br />
med<br />
misbrug på<br />
dagsordenen<br />
10 LEV 8/2004<br />
Misbrugerne<br />
ingen ville hjælpe<br />
Hvis man er udviklingshæmmet, domfældt og med et misbrugsproblem,<br />
kan man næppe blive mere marginaliseret i det danske samfund. Men for-<br />
ståelsen for og hjælpen til denne gruppe har været meget lille.<br />
Paradoksalt vil et intensivt behandlingsforløb ellers kunne være en god<br />
forretning for statskassen<br />
Kriminelle udviklingshæmmede med et misbrugsproblem<br />
har i årevis været overladt til sig selv.<br />
Behandlingen for deres misbrug har været nærmest<br />
ikke-eksisterende. Og det selv om behandlingen for<br />
misbruget er en forudsætning for at gøre noget ved<br />
kriminaliteten, som de domfældte udviklingshæmmede<br />
ofte har fået en behandlingsdom for.<br />
- Holdningen blandt mange psykiatere har været, at<br />
problemerne skyldtes udviklingshæmningen. Man<br />
har ikke villet anerkende, at udviklingshæmmede<br />
kunne have et misbrugsproblem. At misbrugerne så<br />
løb rundt med en sølvske i baglommen og alle<br />
symptomer på at være afhængig, har man ikke ladet<br />
sig påvirke af, siger Lene Højer, der kender problemerne<br />
indefra som udviklingskonsulent på<br />
Sødisbakke i Mariager - et bosted med en særlig<br />
afdeling for domfældte udviklingshæmmede.<br />
Behandlingen af misbrugerne har derfor væsentligst<br />
været overladt til pædagogerne, der slet ikke er<br />
uddannet til det. De har på forskellig vis forsøgt at<br />
hjælpe misbrugerne, men som oftest er misbrugerne<br />
så alligevel endt hos psykiaterne, der slutteligt<br />
har "klaret situationen" ved at udskrive beroligende<br />
medicin, som mange så også er blevet afhængige<br />
af!<br />
På trods af påstandene om, at udviklingshæmmede<br />
ikke kan være misbrugere, så viser en rapport fra<br />
Amtsrådsforeningen, at der fra 1998-2001 var en<br />
stigning i antallet af domfældte udviklingshæmmede<br />
med misbrugsproblemer på 20 procent. Jonna<br />
Andersen fra Udviklings- og Formidlingscentret på<br />
Handicapområdet, UFC Handicap, der i snart tre år<br />
har stået i spidsen for projektet<br />
Udviklingshæmmede og misbrug, bekræfter tendensen.<br />
- Alle i miljøet ved, at problemet med de domfældte<br />
udviklingshæmmede misbrugere er stigende, men<br />
der er ingen, der gør noget ved det.<br />
Modstand og atter modstand<br />
Ifølge Jonna Andersen har Lene Højer sammen<br />
med sin kollega Birgitte van der Burg lavet et epokegørende<br />
arbejde på Sødisbakke for at klarlægge<br />
misbrugsproblemerne og få stablet nogle gennemtænkte<br />
behandlingsmæssige metoder på benene<br />
(se artikel på side 12). Men det har været en tur op<br />
ad bakke: Psykiaterne har ikke villet kendes ved<br />
problemerne; alkoholambulatorierne har heller ikke<br />
været i stand til at hjælpe misbrugere med udviklingshæmning,<br />
og pædagogerne er mange steder<br />
kommet på en uriaspost som faktuelle behandlere.<br />
Dertil kommer at den økonomiske støtte fra de bevilgende<br />
myndigheder til at hjælpe Sødisbakke med<br />
det unikke projekt, som Lene Højer og Birgitte van<br />
der Burg har iværksat, har været ikke eksisterende.<br />
- Vi har fået afslag på støtte fra Socialministeriet,<br />
som i stedet sendte os videre til<br />
Sundhedsministeriet. Her fik vi også afslag, men<br />
med en bemærkning om, at vores projekt var rigtig<br />
godt. Senest har vi fået afslag på støtte fra<br />
Helsefonden, siger Lene Højer.<br />
Uden økonomisk støtte falder deres projekt mere<br />
eller mindre til jorden - også selv om det formentlig<br />
ville kunne tjene sig hjem og give penge i statskassen.<br />
Ifølge Lene Højer så koster en domfældt misbruger<br />
cirka en million kroner om året på<br />
Sødisbakke på grund af den store personalemæssige<br />
normering. Hvis der er tale om såkaldte enkeltmandsprojekter<br />
bliver omkostningen cirka 2,5 millioner<br />
kroner. Disse beløb skal ses i forhold til, at Lene<br />
Højer og Birgitte van der Burg har behov for mellem<br />
800.000-900.000 kroner årligt for, at deres behandlingsprojekt<br />
kan løbe rundt. Det er vel at mærke for<br />
behandling af mellem 8-12 misbrugere. Det vil der-
for på et mere overordnet plan få store positive økonomiske<br />
konsekvenser, når en misbruger kan forlade<br />
det omkostningskrævende ophold på<br />
Sødisbakke afgiftet.<br />
Heldigvis er der nu lys forude. Folketinget har nemlig<br />
besluttet, at alle misbrugere har ret til at komme<br />
i behandling. Til det formål kan man søge penge i<br />
satspuljen, der blandt andet har til formål at støtte<br />
forebyggende foranstaltninger over for svage grupper.<br />
Så Lene Højer håber og tror, at de ad den vej<br />
vil få en vis økonomisk støtte.<br />
Misbrugsbillede under forandring<br />
Domfældte udviklingshæmmede var tidligere let til<br />
middelsvært udviklingshæmmede, men det har<br />
ændret sig. Langt størstedelen af de dømte udviklingshæmmede<br />
har nu en lettere udviklingshæmning,<br />
men dertil store sociale, seksuelle eller misbrugsmæssige<br />
problemer. Der er tale om en gruppe,<br />
som ikke anser sig for udviklingshæmmede,<br />
men som adfærdsmæssigt er det, og som derfor<br />
dømmes til behandling i en institution for udviklingshæmmede.<br />
Her aner man ikke, hvad man skal gøre<br />
ved dem, for personalet er jo typisk ikke misbrugsbehandlere.<br />
- Man kan kalde dem funktionelt udviklingshæmmede<br />
eller sent udviklede. De er ofte socialt belastede,<br />
har gået i folkeskole, men klaret sig meget dårligt.<br />
Derefter skal de ud på et arbejdsmarked, men<br />
mangler totalt kompetencerne for det. De er sårbare,<br />
og havner typisk i misbrugs- og kriminelle miljøer.<br />
Da de er funktionelt udviklingshæmmede,<br />
idømmes de typisk en tidsbestemt straf som indebærer<br />
anbringelse i et botilbud for udviklingshæmmede.<br />
De kan ikke profitere af et fængselsophold og<br />
bliver udnyttet af de andre medfanger, siger Jonna<br />
Andersen.<br />
En del bliver dog sendt i fængsel til at starte med, og<br />
<strong>her</strong> får de hurtigt en masse dårlige vaner. Det kan<br />
for eksempel være narkomisbrug. Der er flere<br />
eksempler på unge domfældte udviklingshæmmede,<br />
der bliver sendt direkte fra fængslet og over i et<br />
botilbud med et <strong>her</strong>oinmisbrug. Det kan botilbuddet<br />
ofte ikke håndtere. Her bor der normale udviklingshæmmede,<br />
ofte i den tunge ende, så når der bliver<br />
anbragt en person, der slet ikke ser sig selv som<br />
udviklingshæmmet, så har man på forhånd skaffet<br />
sig yderligere problemer.<br />
- Den udviklingshæmmede med et misbrug er ikke<br />
motiveret for pædagogisk snak, og det hjælper i<br />
øvrigt heller ikke over for en misbruger, siger konsulent<br />
i UFC Handicap, Jonna Andersen.<br />
Misbrug fører til kriminalitet<br />
Siden december 2002 har UFC Handicap stået i<br />
spidsen for et landsdækkende projekt om udvikling<br />
af forebyggelses- og behandlingsmetoder i forhold<br />
til udviklingshæmmede med misbrug. Projektet forventes<br />
afsluttet medio 2005.<br />
- Misbrugsproblemer vurderes at være en medvirkende<br />
årsag til kriminaliteten blandt målgruppen.<br />
Ligesom misbruget vurderes at have en afgørende<br />
betydning for tilbagefald til kriminalitet for denne<br />
gruppe. I den nuværende praksis tilbydes der ingen<br />
målrettet behandling for misbrug til domfældte<br />
udviklingshæmmede. Behandlingsindsatsen, som<br />
typisk består af antabus, beroligende medicin, socialpædagogisk<br />
tilbud og samtaler med psykolog eller<br />
psykiater, har enten en kortsigtet eller en direkte<br />
negativ virkning, der forværrer problematikken,<br />
siger Jonna Andersen.<br />
Stort alkoholproblem<br />
Omfanget af alkoholmisbrug blandt udviklingshæmmede<br />
er mindst lige så stort som i den samlede<br />
danske befolkning - og formentlig en del større. En<br />
undersøgelse fra UFC Handicap (2001), viste, at<br />
knap seks procent af de 3.400 udviklingshæmmede,<br />
der indgik i undersøgelsen, karakteriseres som<br />
misbrugere, hvilket er en del over de to procent,<br />
som er skønnet for den samlede befolkning. Det<br />
konstaterede misbrug er af en betydelig varighed.<br />
Over 80 procent angives at have en varighed på<br />
mere end 12 måneder. Udviklingshæmmede misbrugere<br />
modtager yderst sjældent behandling<br />
indenfor rammerne af det misbrugsfaglige system.<br />
Kun tre procent har modtaget behandling på ambulatorier,<br />
hvorimod cirka halvdelen af misbrugerne<br />
modtager antabus ordineret af egen læge.<br />
Misbrug<br />
Tekst: Arne Ditlevsen<br />
Vignetfoto: Hans Juhl<br />
En ny type domfældteudviklingshæmmede<br />
med<br />
misbrug idømmes<br />
i stigende grad en<br />
behandlingsdom -<br />
typisk i et bosted<br />
for dårligt fungerendeudviklingshæmmede,<br />
hvor<br />
de ikke føler, de<br />
har hjemme<br />
LEV 8/2004 11
12<br />
Misbrug<br />
LEV 8/2004<br />
Pædagoger<br />
fungerer som<br />
medafhængige<br />
Vejen ud af et alkoholmisbrug ender ofte i et medicinmisbrug for mange<br />
udviklingshæmmede, fordi det pædagogiske personale ikke har mulighed<br />
for, at give en kvalificeret hjælp til den afhængige og derfor ofte må ty til<br />
en medicinsk løsning. Denne problematik har to konsulenter gjort op<br />
med på bostedet Sødisbakke<br />
Det amtslige bosted Sødisbakke ved Mariager er et<br />
af de meget få steder i Danmark, hvor der er udviklet<br />
en mulig behandlingsmodel for udviklingshæmmede<br />
med en dom og et misbrug. Det skyldes ikke<br />
mindst den indsats, sundhedskonsulent Birgitte van<br />
der Burg og udviklingskonsulent Lene Højer har<br />
stået i spidsen for.<br />
Deres opgave var i første omgang at vende en ond<br />
cirkel med personaleflugt og et meget dårligt<br />
arbejds- og levemiljø, hvor ethvert pædagogisk initiativ<br />
syntes at falde til jorden. Men de fandt langsomt<br />
ud af, at det dårlige arbejdsmiljø hang sammen med<br />
den tilgang, man havde til beboerne med misbrug<br />
og kriminelle problemer.<br />
- Da vi startede <strong>her</strong> i 1999 oplevede vi, at beboernes<br />
trang til alkohol og stoffer lettest blev dulmet<br />
med medicin. Men når medicinen tager overhånden,<br />
øges afhængigheden i samme takt, som den<br />
afhængiges indlæringsevner mindskes, fortæller<br />
Birgitte van der Burg og Lene Højer.<br />
Problematisk tilstand<br />
Sødisbakke er et såkaldt § 92 botilbud under<br />
driftsområdet for voksne handicappede i Århus Amt<br />
med 11 boafdelinger, dagcenter og en række serviceafdelinger.<br />
Med § 92 henvises der til "boformer,<br />
der er egnet til længerevarende ophold til personer,<br />
som på grund af betydelig og varigt nedsat fysisk<br />
eller psykisk funktionsevne har behov for omfattende<br />
hjælp."<br />
Birgitte van der Burg og Lene Højer koncentrerede<br />
deres indsats omkring Bakkebo, der er en afdeling<br />
på Sødisbakke, med otte domsanbragte, dømt for<br />
blandt andet røveri, ildspåsættelse og tyveri.<br />
Ligeledes var fokus på to enkeltmandsprojekter, og<br />
domfældte i udslusning og i bofællesskab. Disse<br />
beboere er intellektuelt væsentligt bedre fungerende<br />
end Sødisbakkes øvrige beboere men fungerer<br />
funktionelt dårligere på grund af en udbredt psykisk<br />
og social belastning. Nogle af dem har gået i folkeskole,<br />
men alle har i et eller andet omfang modtaget<br />
støtte i hele deres liv, og de har også alle et misbrugsproblem.<br />
- Dengang vi blev ansat på Sødisbakke, var tilstanden<br />
meget vanskelig. Situationen mindede meget<br />
om en psykiatrisk afdeling, hvor der forekommer<br />
patienter med dobbeltdiagnoser, som består i psykiatriske<br />
problemer og et omfattende misbrug ved<br />
siden af, der bliver dulmet af medicin for at imødekomme<br />
beboeren eller personalets krav om at få<br />
noget ro, siger Birgitte van der Burg.<br />
Fokus på medicineringen<br />
De to konsulenter begyndte langsomt at fokusere<br />
på, om det var muligt, at den omfattende medicinering<br />
i sig selv kunne forårsage nogle af disse psykiske<br />
symptomer hos de domfældte og i øvrigt også<br />
være medvirkende til nogle af det pædagogiske personales<br />
problemer.<br />
- Personalet arbejdede med beboerens adfærd,<br />
men fik ikke set på selve misbruget. Vi fortalte dem,<br />
at så længe et misbrug ikke bliver behandlet særskilt,<br />
er der ikke ret meget i adfærden, som man vil<br />
kunne ændre på. Men det var de ikke vant til. De var<br />
meget syltet ind i beboernes misbrug og lignede for<br />
os at se medafhængige, siger Lene Højer.<br />
- Hvis man skal få en person til at holde op med at<br />
drikke, kan man som personale, somme tider i magtesløshed,<br />
forfalde til at indgå en aftale, som går ud<br />
på at erstatte alkoholen med medicin. I stedet for at<br />
Hans drikker ti øl, ville det vel være bedre, at han<br />
kun drak tre, suppleret med tre stesolider om dagen,
æsonnerer man. Udadtil ser det så ud til, at Hans<br />
ikke drikker ret meget, men han bliver fastholdt i<br />
afhængighed, og samtidig bliver der skabt en<br />
krydsafhængighed. Benzodiazepiner (sove- og<br />
angstdæmpende medicin, red.) har næsten samme<br />
kemiske opbygning som alkohol, og krydsafhængighedens<br />
bivirkninger er mere problematiske at<br />
komme ud af, forklarer Birgitte van der Burg.<br />
Uden for pædagogisk rækkevidde<br />
I det øjeblik en beboer er afhængig, så er der ingen<br />
muligheder for indlæring. Trangen fylder alt. Sagt på<br />
en anden måde: beboeren er udenfor pædagogisk<br />
rækkevidde. Pædagogen bliver udelukkende brugt<br />
som redskab til at skaffe det stof (for eksempel mad,<br />
medicin), vedkommende har brug for, og på en eller<br />
anden måde lykkes det - enten før eller siden.<br />
- Den afhængige skaber bevidst en kaotisk situation<br />
for at få en beroligende sprøjte. Eller bliver så vanskelig,<br />
at han skal på psykiatrisk afdeling, og så får<br />
han sin medicin der. Der er mange muligheder for at<br />
få sit stof, siger Lene Højer.<br />
På spørgsmålet om personalet dermed i deres medafhængighed<br />
er med til at vedligeholde beboerne i<br />
deres misbrug, siger hun:<br />
- Det er de selvfølgelig ikke bevidst, men i praksis<br />
har det fungeret sådan.<br />
De farlige tætte relationer<br />
Ifølge Birgitte van der Burg og Lene Højer er det<br />
meget vigtigt, at pædagogerne ikke skal tage sig af<br />
behandlingen af misbruget, det skal helt andre mennesker<br />
uden for bostedet.<br />
- Relationen til beboerne er meget tætte, da pædagogens<br />
arbejdsområde er beboernes hjem. Derfor<br />
er det vigtigt hele tiden at have sin faglige rolle for<br />
øje og vide, hvornår man gør hvad. Ellers risikerer<br />
man at havne i medafhængighed. Hvis vi sammenligner<br />
med "den normale verden", så er det en selvfølge,<br />
at det for eksempel ikke er misbrugerens<br />
kone, der skal lave misbrugsbehandling - det har<br />
hun forsøgt i mange år uden at det lykkes.<br />
Tværtimod så har hun vedligeholdt den uheldige<br />
adfærd hos den afhængige, hvilket har givet masser<br />
af plads til, at misbruget har kunnet finde sted i rigtig<br />
lang tid. Samme mekanismer er på spil i beboerpædagog<br />
relationen, siger Birgitte van der Burg.<br />
Årsag og symptom<br />
For at undgå at skabe afhængighed er det vigtigt at<br />
forholde sig til, hvad det er for nogle medikamenter,<br />
man har med at gøre. Symptomer som at beboerne<br />
har dårlig korttidshukommelse, er voldsomme og<br />
svære at komme i kontakt med har ikke nødvendigvis<br />
noget med deres udviklingshæmning at gøre.<br />
Det kan faktisk godt handle om, at det er bivirkningerne<br />
af en langvarig benzodiazepinbehandling, der<br />
begynder at vise sig.<br />
- Der er helt sikkert nogen, der reelt har en psykiatrisk<br />
overbygning. Men vi vover at påstå, at vi som<br />
personale nogle gange er med til at skubbe beboerne<br />
ud i en psykose. Disse mennesker har jo også<br />
meget skrøbelige forsvarsmekanismer.<br />
Benzodiazepiner overskygger en masse ting, og<br />
derfor skal det være en del af pædagogernes opgave<br />
at skelne mellem, hvad der er hvad. I stedet for<br />
bare at iagttage, hvad Hans gør og give medicin for<br />
det, burde vi spørge os selv - hvorfor kan Hans ikke<br />
sove om natten? Det kan være fysisk, måske har<br />
han blærebetændelse, men det kan også være psykisk,<br />
at han ikke tør sove alene. Sovemedicin kan<br />
måske hjælpe i starten, men snart bliver Hans søvnløs<br />
igen, selvom han får dobbelt så meget medicin,<br />
siger Birgitte van der Burg.<br />
På Sødisbakke er målet nu i samarbejde med en<br />
psykiater at udtrappe beboerne af benzodiazepiner.<br />
- I forhold til den gruppe af udviklingshæmmede, der<br />
er dårligt fungerende, ligger der et stort arbejde forude,<br />
og det kan godt være, vi når at blive gråhårede<br />
i mellemtiden. Men målet er, at de alle skal hjælpes<br />
ud af misbruget, siger Lene Højer og Birgitte van der<br />
Burg.<br />
Misbrug<br />
LEV 8/2004 13
14<br />
Misbrug<br />
Birgitte van<br />
der Burg<br />
Lene Højer<br />
LEV 8/2004<br />
Udtrapning med øreakupunktur<br />
En udtrapning af benzodiazepiner vil i en periode<br />
medføre endnu mere kaos. Når der samtidig er tale<br />
om mennesker med udviklingshæmning, er man<br />
nødt til at finde ud af, hvilke metoder og hvilken<br />
behandling, der virker. Der skal mange samtaler og<br />
meget støtte til at få vedkommende over på den<br />
anden side. Personalet får også brug for viden om,<br />
hvad man kan sætte i stedet for de stoffer, der fremkalder<br />
afhængighed.<br />
På Sødisbakke har personalet været på kursus i<br />
NADA (National Acupuncture Detoxification<br />
Association), som er behandling med øreakupunktur<br />
mod afhængighed og misbrug.<br />
Øreakupunktur er en metode, som er udviklet og<br />
brugt i Østen i mange tusind år i behandlingen af<br />
opiumnarkomani. Via stimulering af bestemte punkter<br />
kan man dæmpe den trang og de abstinenssymptomer,<br />
der er en del af udtrapningsfasen.<br />
Nålenes angstdæmpende effekt gør det muligt for<br />
brugeren at slappe af uden medicin. Befriet fra<br />
medicinens sløvende bivirkninger begynder personen<br />
at kunne huske bedre og blive bedre til at lytte.<br />
Den dør, der før var lukket, kan åbnes op mod<br />
omverdenen. Når isoleringen er brudt, er det muligt<br />
at opbygge de nødvendige relationer, som al pædagogisk<br />
udvikling bygger på.<br />
Man kan bruge NADA, så ofte man vil. Der kan hverken<br />
overdoseres eller skabes fysisk afhængighed. I<br />
USA er NADA en almindelig metode indenfor misbrugssystemet.<br />
I Sverige anbefaler Sundhedsstyrelsen<br />
NADA i forhold til afvænning. Jo større<br />
afhængighed - des bedre effekt.<br />
På et år er det lykkedes at få en beboer udtrappet af<br />
sine benzodiazepiner ved hjælp af NADA, og nummer<br />
to er næsten færdig.<br />
Minnesota og Tjele<br />
På Sødisbakke har man valgt at bruge en tilpasset<br />
Minnesota-model til afvænning af misbrugerne. Det<br />
er en model, som harmonerer med stedets vægt på<br />
såkaldt relationspædagogik. Birgitte van der Burg<br />
og Lene Højer kontaktede Tjele behandlingscenter,<br />
hvor man arbejder med Minnesota.<br />
Centerpsykologen Erik Nygaard har arbejdet med<br />
målgruppen i mange år og ville gerne indlede et<br />
samarbejde med Sødisbakke.<br />
Selve behandlingsmodellen på Sødisbakke er en tilpasset<br />
udgave af Minnesotas 12-trinsmodel.<br />
Behandlingens fire hjørnestene består af:<br />
● Behandlingsgruppen: Selvhjælpsgruppemøder 2-<br />
3 gange ugentligt<br />
● Medarbejdernes kontinuerlige læreproces (supervision)<br />
1 x mdl./ hver 2. måned<br />
● Samarbejde mellem behandlere og medarbejdere<br />
●Koordinering mellem ressourcepersoner<br />
Sødisbakke/behandlingscenter Tjele<br />
En behandler/terapeut, ligeledes fra Tjele, vil jævn-<br />
ligt forestå supervision af personalet.<br />
- Da der er forskellige risikofaktorer der knytter sig til<br />
medafhængighed, og fordi den udviklingshæmmede<br />
har en behandlingsdom, holder vi hårdt på, at<br />
behandlingen skal forestås af professionelle misbrugsbehandlere,<br />
siger Birgitte van der Burg og<br />
Lene Højer.<br />
Men inden man kan komme i gang med den egentlige<br />
behandling, så skal der altså nogle penge i kassen<br />
(se artikel på side 10)!<br />
Behandlingen starter<br />
Bare det at få beboerne interesseret i behandling<br />
kan være en proces i sig selv.<br />
- I den indledende fase kalder vi det ikke behandling,<br />
men gruppearbejde. Der er en skjult hensigt, ja.<br />
Men vi er jo også forpligtiget til at give behandling<br />
ifølge dommen.<br />
I selve behandlingsforløbet, bliver der ikke lagt skjul<br />
på, at det er behandling, der er tale om. Psykologen<br />
har talt med dem alle sammen, og det viser sig heldigvis,<br />
at de glæder sig meget til at komme i gang.<br />
Hvis vi som personale havde sagt til beboeren "du<br />
har et problem", så havde vi fået meget modstand.<br />
Derfor, mener vi, at det er så vigtigt, at det er nogle<br />
andre, der tager disse samtaler med dem, siger<br />
Lene Højer.<br />
De vise sten?<br />
- Vi vil ikke påstå, at vi har fundet løsningen på alle<br />
de vanskelige situationer, man som personale kan<br />
komme ud for i sin daglige praksis, når det omhandler<br />
udviklingshæmning og misbrug. Vi tror for øvrigt<br />
heller ikke på, at der findes én løsning. Men vi tror,<br />
at man ved at gribe problemet an på en anden måde<br />
kan øge mulighederne for en ændring. For det, vi<br />
har gjort indtil videre, er bare ikke ok, siger Birgitte<br />
van der Burg og Lene Højer.<br />
I projektrapporten "Når afhængigheden tager over i<br />
det pædagogiske arbejde: Misbrug/afhængighed<br />
hos voksne udviklingshæmmede" har Birgitte van<br />
der Burg og Lene Højer beskrevet de iagttagelser og<br />
erfaringer, de har gjort sig gennem deres udviklingsarbejde<br />
på Sødisbakke i årene 1999-2003.<br />
Få mere at vide<br />
På UFC Handicaps hjemmeside<br />
www.ucfh.dk/misbrug kan man læse meget<br />
mere om udviklingshæmmede og misbrug.<br />
Også rapporten fra Sødisbakke kan man finde<br />
<strong>her</strong>.
Lokalannoncer<br />
LEV 8/2004 15
16<br />
LEV 8/2004<br />
Annoncer
Bøvl i boligsager<br />
Tvister i forbindelse med boligen kan have store implikationer for den enkelte. Alligevel<br />
afgøres boligsager ofte på baggrund af individuelle skøn af sagsbehandleren.<br />
Retssikkerheden kan være svær at få øje på<br />
Af Karen Fog, Dorte Kjærsgård og Morten Leth Jacobsen, DUKH<br />
(Den uvildige konsulentordning på handicapområdet)<br />
Boligsager er noget, der kalder på følelserne. Det<br />
handler om noget så intimt som ens egen bolig, der<br />
måske skal laves om. Boligsager medfører store<br />
ændringer i ens hverdag, og også rent økonomisk er<br />
det ofte store beløb, der er i spil - både for borgeren<br />
og for kommunen.<br />
Samtidigt bliver boligsager mange gange afgjort på<br />
baggrund af sagsbehandlerens faglige skøn.<br />
Boligsager er ofte meget forskellige, og de kan ikke<br />
sættes på formel. Derfor mangler der tit generelle<br />
retningslinier, sagsbehandleren kan bruge.<br />
Men som borger har man ret til at kunne forholde sig<br />
kritisk til den afgørelse, man får - også selvom den<br />
er baseret på et skøn. Man har ret til at få oplyst,<br />
hvordan sagsbehandleren er nået frem til sin afgørelse,<br />
og man har ret til at få beskrevet, hvordan<br />
man kan klage. Man har med andre ord krav på retssikkerhed.<br />
Hvad betyder retssikkerhed?<br />
Retssikkerhed er et vigtigt begreb i forholdet mellem<br />
borgere og myndigheder. Men definitionen kan godt<br />
være svær at få has på. Ifølge Juridisk Grundbog er<br />
retssikkerhed et "udtryk for samfundsforholdenes<br />
regulering ved klare og gennemskuelige retsregler".<br />
Tidligere ombudsmand Lars Nordskov Nielsen har<br />
givet en anden og måske mere klar definition:<br />
"Retssikkerhed er det forhold, at borgene får de<br />
ydelser, de har krav på efter lovgivningen, mens<br />
borgerne ikke pålægges andre pligter end dem, der<br />
efter lovgivningen er hjemmel til at pålægge dem."<br />
Retssikkerhed vil med andre ord sige, at borgerne<br />
skal have de ydelser, de har ret til, samtidig med at<br />
der er nogle formelle ting, der skal overholdes.<br />
Retssikkerheden i boligsager<br />
DUKH har haft en lang række sager, hvor vi er blevet<br />
bedt om at se på sagsbehandlingen i en boligsag.<br />
Disse sager har givet os et godt billede af de<br />
ting, der typisk kan gå galt, og hvad man som borger<br />
skal være opmærksom på.<br />
Nu kunne man få det indtryk, at behandlingen af<br />
boligsager halter rundt omkring i landet, men vores<br />
eksempler siger ikke noget generelt om den måde,<br />
myndighederne kører boligsager på. Vi kan kun sige<br />
noget om, hvor det gik galt, i den del af sagerne vi<br />
fik henvendelse om. Vi vil gerne understrege, at de<br />
fleste sager gennemføres godt og omhyggeligt i<br />
kommunerne og amterne.<br />
Alle historierne er autentiske, men anonymiserede.<br />
Første historie - uformel sagsbehandling<br />
Den første sag handler om en familie med børn. Det<br />
ene barn har et handicap og kan ikke gå. Familien<br />
bor i en etagebolig uden elevator, og badeværelset<br />
er for lille til barnet. For et par år siden gik familien til<br />
kommunen for at få hjælp til at søge om en bedre<br />
egnet bolig. Kommunen henviste familien til at kigge<br />
i boligannoncer. Det gjorde de så - uden held.<br />
Efterhånden tilspidsede situationen sig: Både far og<br />
mor havde båret meget på barnet og fået alvorlige<br />
gener af dette. Moren havde endda fået så store<br />
gener, at hun havde fået besked på ikke at løfte<br />
mere på barnet.<br />
Familien henvendte sig til DUKH og spurgte om<br />
deres rettigheder for så vidt angår økonomisk hjælp<br />
til en anden bolig.<br />
DUKH's vurdering: Kommunen har hverken ydet<br />
rådgivning eller bistand. Der er sket en uformel<br />
sagsbehandling, fordi kommunen ved at bede familien<br />
selv finde en bolig reelt har givet afslag på at<br />
hjælpe familien med det. Dette afslag har familien<br />
ikke fået formelt. Det skal ske på skrift (hvis man<br />
beder om det), det skal begrundes, og familien skal<br />
have at vide, hvordan de kan klage.<br />
Sagen afgjort uden beføjelser<br />
Et andet eksempel handler om en familie med et<br />
barn, der har et handicap. Familien har brug for at få<br />
bygget til. Kommunen finder en arkitekt, der laver<br />
skitser til en udbygning. Familien synes, arkitektens<br />
forslag ikke er gode nok. Barnets værelse bliver for<br />
smalt til kørestol, lift m.v. Familien synes også,<br />
badeværelset bliver for lille. Arkitekten siger, at så<br />
må familien jo bare betale merprisen selv.<br />
DUKHs vurdering: Her oplever familien, at sagen er<br />
“<br />
Retssikkerhed<br />
Man har ret til<br />
at få oplyst, hvordan<br />
sagsbehandleren er<br />
nået frem til sin afgø-<br />
relse, og man har ret<br />
til at få beskrevet,<br />
hvordan man kan<br />
klage. Man har med<br />
andre ord krav på<br />
retssikkerhed<br />
LEV 8/2004 17
18<br />
Retssikkerhed<br />
Bøvl i boligsager........<br />
“<br />
Familien er<br />
havnet i et ingen-<br />
mandsland, hvor alle<br />
venter på alle, men<br />
intet sker<br />
LEV 8/2004<br />
afgjort af arkitektens udmelding. Men i virkeligheden<br />
har han ikke beføjelse til at afgøre sagen, og formalia<br />
er heller ikke overholdt: Der er intet på skrift,<br />
familien får ikke oplyst noget om klagemuligheder<br />
eller om begrundelserne for afgørelsen.<br />
Borgeren i ingenmandsland<br />
I et tredje eksempel er familien nødt til at flytte på<br />
grund af sønnens handicap. Både kommunen og<br />
amtet har sagt god for familiens ønske om at flytte.<br />
Amtet giver familien nogle rammer: Pris, størrelse,<br />
beliggenhed og så videre. Familien leder efter boliger<br />
og kommer med emner, men amtet synes, boligerne<br />
er for dyre. Samtidigt mener familien ikke, at<br />
de kan finde et hus, der lever op til amtets krav,<br />
medmindre de vælger et for dyrt hus. Sagen begynder<br />
at trække i langdrag, for kommunen venter på<br />
amtet, som venter på at familien finder et egnet hus,<br />
hvilket familien ikke synes de kan med de økonomiske<br />
rammer, de har.<br />
DUKHs vurdering: Familien er havnet i et ingenmandsland,<br />
hvor alle venter på alle, men intet sker.<br />
DUKH blev spurgt og gav det råd, at kommunen<br />
skulle lave en realistisk beskrivelse af den nye bolig.<br />
Når familien så har fundet et hus, som kommunen<br />
også synes er i orden, opstiller kommunen et budget<br />
for de ombygninger, der skal laves. Det skal<br />
amtet så acceptere, og hvis de ikke vil det, skal<br />
amtet give en begrundelse og samtidigt komme<br />
med alternativer.<br />
Hvad kan du gøre i boligsager?<br />
DUKHs rolle i sagerne<br />
Alle disse sager er kommet til vores kendskab, fordi<br />
nogen - typisk borgeren eller en pårørende - har<br />
henvendt sig til os og bedt om vores hjælp, når<br />
sagen er gået i stå.<br />
DUKH går ikke ind og tager side i en sag. Som<br />
oftest er det en borger eller pårørende, der kontakter<br />
os. Men det kan lige så vel være kommunen eller<br />
amtet, der kommer til os for at få gode råd. Vores<br />
opgave er så at forsøge at løse op for sagen eller at<br />
rådgive om de muligheder, begge parter har.<br />
Kort fortalt rådgiver DUKH i sager, hvor der indgår<br />
en myndighed og en borger med et handicap. Vi er<br />
sat i verden for at styrke retssikkerheden for borgere<br />
med handicap, og det gør vi gennem rådgivning,<br />
oplysning og indsamling af viden på området.<br />
Enhver kan kontakte os gratis med spørgsmål om<br />
sager, der involverer borgere med handicap - uanset<br />
om man selv er den borger, om man er pårørende<br />
eller sagsbehandler.<br />
● Stil spørgsmål:<br />
● Hvad er sagsbehandlerens kompetence - har han/hun kompetence til at arbejde med boligsager?<br />
● Hvad er dine forpligtelser i sagen?<br />
● Har amtet og kommunen lavet samarbejdsaftaler?<br />
● Hvad er kommunens sagsbehandlingstid?<br />
● Hvis sagen trækker ud, så bed kommunen træffe en afgørelse<br />
● Vær opmærksom på "uformel sagsbehandling" - altså, hvor der reelt træffes afgørelse, men<br />
hvor du ingen klagevejledning eller skriftlig begrundelse får<br />
● Spørg gerne DUKH, hvis du er i tvivl (bare du også holder dialogen kørende med myndighederne)<br />
<strong>Læs</strong> mere om DUKH på www.dukh.dk
Uhyggelig fremtid<br />
for specialskolelever<br />
Mange af de amtslige specialskoler vil blive lukket og erstattet med dårlige til-<br />
bud som følge af strukturreformen, frygter professor i specialundervisning. Det<br />
kommer til at gå ud over de svageste børn. Formanden for kommunernes<br />
børne- og kulturchefer er ikke enig<br />
Af Kim Andreasen, freelance journalist<br />
De svageste børn bliver tabere, når<br />
ansvaret for den vidtgående specialundervisning<br />
i forbindelse med<br />
strukturreformen bliver lagt hos kommunerne.<br />
Det frygter professor Niels<br />
Egelund fra Danmarks Pædagogiske<br />
Universitet.<br />
- Jeg er bange for, at mere end halvdelen<br />
af de amtskommunale specialskoler<br />
vil blive nedlagt. Kommunerne<br />
vil finde ud af, at det koster mange<br />
penge at have børn gående på specialskoler<br />
drevet af regionen eller en<br />
nabokommune. Derfor vil de blive<br />
fristet til at oprette egne tilbud, hvor<br />
fire til seks børn med vidt forskellige<br />
handicap kommer til at gå sammen i<br />
én klasse. Og klassen vil være uden<br />
en lærer, som er specialiseret til<br />
netop at tage sige af den enkeltes<br />
specielle behov, siger Niels Egelund.<br />
Uhyggelige konsekvenser<br />
Strukturreformen kan, ifølge Niels<br />
Egelund, dermed få nogle uhyggelige<br />
konsekvenser for de allersvageste<br />
handicappede børn.<br />
- Det bliver umuligt at lave en pædagogisk<br />
indsats i en klasse, hvor der<br />
f.eks. sidder et barn med taleproblemer,<br />
et andet med DAMP og et tredje,<br />
som er autist. De har hver for sig<br />
så individuelle behov, at det vil virke<br />
gensidigt forstyrrende for undervisningen<br />
at have dem sammen.<br />
En anden konsekvens af den nye<br />
kommunale struktur bliver, ifølge<br />
Niels Egelund, at de lærere og den<br />
viden, som i dag er samlet på de<br />
amtslige specialskoler, vil blive<br />
spredt for alle vinde.<br />
Kommunerne vil samarbejde<br />
Men ifølge formanden for kommunernes<br />
børne- og kulturchefer, Per<br />
B. Christensen, er der ingen grund til<br />
at frygte for specialundervisningens<br />
fremtid.<br />
- Selvfølgelig er vi i kommunerne<br />
meget opmærksom på, hvordan det<br />
<strong>her</strong> i starten kommer til at gå med<br />
den nye opgave. Samtidig er jeg dog<br />
overbevist om, at opgaven sagtens<br />
kan løftes. Kommuner vil - som det<br />
også sker i dag - samarbejde på<br />
tværs af kommunegrænserne, så<br />
også elever med de mest specielle<br />
behov vil få en god undervisning.<br />
Per B Christensen bruger sin egen<br />
kommune, Næstved, som eksempel:<br />
- Vi er <strong>her</strong> i Næstved gode til at tage<br />
os af autister. Hvorimod Ringsted<br />
har specialiseret sig i børn med<br />
tale/høreproblemer. De to kommuner<br />
samarbejder så ved at tage sig af<br />
hinandens elever, så de kan få det<br />
bedste tilbud med den bedste undervisning.<br />
Individualisering af behov<br />
Ifølge Per B. Christensen vil der<br />
også ske en langt større individualisering,<br />
når kommunerne overtager<br />
ansvaret for specialundervisningen.<br />
Især i forhold til integrationen af børnene<br />
i den almindelige folkeskole.<br />
- Det er sundt for både de handicappede<br />
og de normale elever, at sko -<br />
len gøres mere rummelig. Derfor vil<br />
kommunerne så vidt muligt finde ud<br />
af, om og hvordan det enkelte barn<br />
kan få gavn af, at få et tilbud i tilknytning<br />
til en normal folkeskole.<br />
LEV er også bekymret<br />
Formanden for LEV, Sytter<br />
Kristensen, deler dog delvist Niels<br />
Egelunds bekymring, når det gælder<br />
fremtiden for specialundervisningen.<br />
- Vi kan også frygte at ansvaret overføres<br />
til kommunerne. Det er dog<br />
endnu ikke muligt at se rækkevidden<br />
af den overførelse. Ligesom det heller<br />
ikke er muligt at se konturerne af<br />
den praktiske gennemførelse.<br />
Dermed pustes til frygten i os alle,<br />
siger hun.<br />
Men hun understreger dog, at LEV<br />
vil også stå til rådighed med viden<br />
og erfaring, så kommunerne gennem<br />
et konstruktivt og forpligtende<br />
samarbejde med landsforeningen<br />
kan klædes på til at løfte opgaverne.<br />
Alle lovforslagene, som skal danne<br />
grundlag for den fremtidige opgave -<br />
fordeling mellem kommuner, regioner<br />
og stat, er netop nu i høring hos<br />
de berørte myndigheder og organisationer.<br />
Den nye struktur skal være<br />
endelig på plads den 1. januar 2007.<br />
Strukturreform<br />
LEV 8/2004 19
20<br />
LEV 8/2004<br />
Annoncer
Formuegrænser<br />
og pension<br />
Kære brevkasse,<br />
Har det indflydelse på min datters<br />
pension, at hun har formue. Nogen<br />
har gjort mig opmærksom på, at<br />
der er formuegrænser.<br />
Jeg kan oplyse, at min datter har<br />
en ratepension på pt. 5.500 kr., og<br />
at der sættes 500 kr. ind månedligt.<br />
Ratepensionen er først til rådighed<br />
ved min datters folkepensionsalder.<br />
Derudover har hun en boligopsparing<br />
på pt. 22.000 kr., og der sættes<br />
2.000 kr. ind månedligt.<br />
Og så har hun en almindelig<br />
opsparing på cirka 10.000 kr., hvor<br />
der også sættes 2.000 kr. ind om<br />
måneden.<br />
Det er muligt at spare alt dette op,<br />
fordi min datter bor hjemme og<br />
modtager pension. Hun har ingen<br />
væsentlige udgifter, så længe hun<br />
bor hjemme. Opsparingen er for at<br />
sikre hende økonomisk, når hun<br />
flytter hjemmefra.<br />
Venlig hilsen<br />
Pia<br />
Kære Pia<br />
Jeg vil svare på dine spørgsmål og<br />
samtidig forsøge at vise, hvordan<br />
man på internettet selv kan finde<br />
frem til svar.<br />
Der er netop åbnet en ny hjemmeside,<br />
Den sociale Portal, der gerne<br />
skulle indeholde alt vedrørende det<br />
sociale system - også handicap.<br />
Hjemmesiden hedder<br />
www.social.dk og afløser blandt<br />
andet Socialministeriets hjemmeside.<br />
Den sociale Portal er helt ny og har<br />
desværre nogle begyndervanskeligheder.<br />
Hvis du ikke kan komme ind<br />
på siden, eller du ikke kan benytte<br />
søgefunktionen, så prøv lidt senere.<br />
Der er formentlig tale om fejl på<br />
hjemmesidens server.<br />
Trin for trin<br />
Gå ind på www.social.dk<br />
Øverste lyseblå bjælke: klik på lovgivning<br />
Venstre brune: klik på Alle gældende<br />
Klik på Folke- og førtidspension<br />
Så vil loven, bekendtgørelser, vejledninger,<br />
afgørelser m.v. komme<br />
frem.<br />
Find "Vejledning nr. 105 af<br />
23.10.2002 om førtidspension fra<br />
1.1.2003".<br />
Eller gå ind under "Kontante<br />
ydelser" i den røde bjælke foroven<br />
Klik i venstre side på "nedsat<br />
arbejdsevne"<br />
Klik på Førtidspension<br />
Klik på Ny ordning<br />
Her vil du finde reglerne om den<br />
nye førtidspension.<br />
Hvis du ønsker en kortere gennemgang<br />
af den nye førtidspensionsreform,<br />
kan du finde den ved at klikke<br />
i øverste lyseblå bjælke<br />
"Udgivelser"<br />
Klik i venstre side "Kontante<br />
ydelser"<br />
Rul nedad og klik på<br />
"Førtidspensionsreformen".<br />
Det fremgår, at din datter må have<br />
indtægter udover pensionen på<br />
55.100 kr., før det får betydning for<br />
pensionsudbetalingen. (Dette er<br />
2003-tal, så det er nok lidt højere<br />
nu.)<br />
Du må få banken til at beregne,<br />
hvor stor hendes renteindtægt vil<br />
blive, men den vil jo ikke overstige<br />
55.100 kr., og når hun ikke har<br />
andre indtægter, skulle der ikke<br />
være problemer.<br />
Mit gæt er, at den, der har rådgivet<br />
dig, blander det sammen med den<br />
gamle pensionslov, hvor man måtte<br />
have en formue på optil cirka<br />
53.000 kr. Hvis den oversteg, blev<br />
man afskåret fra visse helbredsmæssige<br />
tillæg.<br />
På samme hjemmeside kan du<br />
læse om merudgifter til voksne i<br />
henhold til Servicelovens § 84 ved<br />
at klikke på Kontante ydelser, klik<br />
handicap, klik merudgifter til voksne.<br />
Du kan også gå ind på www.funktionsevne.dk<br />
og se de forskellige<br />
skemaer, der udfyldes i forbindelse<br />
med vurdering af handicapkompenserende<br />
ydelser.<br />
Måske skal I tale med sagsbehandleren<br />
om at få dækket de udgifter,<br />
hjælperen for eksempel har til<br />
svømning og transport, hvis I ikke<br />
allerede får dem dækket.<br />
Med venlig hilsen<br />
Inge Louv<br />
socialrådgiver<br />
Landsforeningen LEV<br />
Kløverprisvej 10 B<br />
2650 Hvidovre<br />
“BREVKASSEN”<br />
Brevkassen<br />
Brevkassen<br />
Brevkassen<br />
LEV 8/2004 21
22<br />
LEV 8/2004<br />
Annonce
Indkaldelse af ansøgninger til<br />
Helles Rejselegat 2005<br />
Legatportioner fra Helles rejselegat kan nu søges.<br />
For at komme i betragtning ved legatbehandlingen skal man indsende skemaet på bagsiden senest mandag den 4. april 2005 til:<br />
Landsforeningen LEV<br />
Kløverprisvej 10B<br />
2650 Hvidovre<br />
Att.: Vibeke Morton<br />
Skemaet kan ligeledes findes på LEVs hjemmeside www.lev.dk.<br />
Følgende kriterier skal være opfyldt for, at ansøgningen kan behandles af legatbestyrelsen:<br />
● Ansøger skal være udviklingshæmmet<br />
● Der skal i forbindelse med rejsen være en dokumenteret merudgift til rejseledsager<br />
●Ansøger må ikke have formue og indtægt af betydning (ansøgere med formue over 20.000 kroner vil ikke komme i betragtning)<br />
● Der skal søges individuelt (skoler, bofællesskaber, osv. kan ikke samlet indsende ansøgninger)<br />
● Som hovedregel uddeles der ikke portioner til børn, med mindre der er tale om særlige økonomiske forhold<br />
● Der kan ikke uddeles rejselegater til samme person to på hinanden følgende år<br />
Rettidigt modtagne ansøgere behandles på et legatmøde sidst i april måned, således at ansøgere, hvis ansøgning er<br />
imødekommet, kan forvente at modtage besked <strong>her</strong>om medio maj 2005.<br />
Ansøgere, der ikke har modtaget besked senest 1. juni 2005, er desværre ikke kommet i betragtning ved udlodningen.<br />
Karen Ryborg og Poul Schousen var i år på en seks dage lang tur<br />
til Bornholm. Turen kom i stand blandt andet fordi, Karen og Poul<br />
fik tilskud til den fra Helles Rejselegat.<br />
Karen og Poul har sendt en flot takkeskrivelse til LEV, hvor de fortæller<br />
om turen, der var arrangeret af 65-ferie. De boede på Hotel<br />
Gudhjem, hvilket var noget af en succes. Karen var faktisk så glad<br />
for det, at hun godt kunne tænke sig at bo der fast.<br />
"Vi fik dejlig mad i rigelige mængder. Det var godt at smage noget<br />
forskelligt," som de skriver.<br />
Karen og Poul var på alle de ture, som 65-rejser havde arrangeret.<br />
Rent vejrmæssigt blev det en alsidig tur. Første dag var der<br />
skybrud, så æblerne trillede ned af de stejle gader. Og turen nordpå<br />
var en våd omgang.<br />
"Vi så kun Hammershus fra bussen," skriver de. Det både blæste<br />
og regnede.<br />
Så blev vejret godt, og de fik en dejlig tur til Christiansø. Også Oluf<br />
Høst museet og det lokale pandekagehus blev rundet.<br />
De to rejsende nåede også til øens sydlige del med besøg på<br />
Snogebæk Kro, Dueodde, Svanneke, Ekkodalen og et silderøgeri.<br />
Karen og Poul er stadig meget optaget af rejsen til Bornholm.<br />
Karen vil gerne derover igen, mens Poul ofte kigger på billeder<br />
derfra. Med på turen var i øvrigt Mona-Lisa og Lis som hjælpere.<br />
Er du udviklingshæmmet, og kunne du godt tænke dig at komme<br />
ud at rejse, så var det måske en ide at undersøge, om du kan<br />
komme i betragtning til økonomisk støtte fra Helles Rejselegat.<br />
<strong>Læs</strong> mere på denne og næste side.<br />
Med venlig hilsen<br />
Legatbestyrelsen<br />
Skøn tur til Bornholm<br />
Bagerst fra venstre ses Mona Lisa, Lis og Michael.<br />
Siddende ses Karen og Poul.<br />
LEV 8/2004 23
24<br />
HELLES REJSELEGAT 2005<br />
1. Ansøgers navn og adresse og evt. medlemsnummer i LEV:<br />
(Skemaet bedes udfyldt på maskine eller med Blokbogstaver) Evt. medemsnr.:<br />
LEV 8/2004<br />
tlf. nr.<br />
2. Ansøgers alder: 3. Tidligere modtaget støtte fra »Helle« - hvilket år:<br />
ja: nej:<br />
4. Støttes rejsen andre steder fra: ja: nej:<br />
Hvis ja, hvor meget er indtil nu ydet til formålet<br />
5. Ansøgers indtægts- og formueforhold: Folkepension Mellemste førtidspension Højeste førtidpension<br />
Månedlig indtægt i alt brutto kr.: Formue i alt kr.:<br />
6. Hvilke meromkostninger som følge af handicap medfører rejsen?<br />
(for eksempel ledsager, medhjælper, specielle hjælpemilder etc.)<br />
Merudgiften udgør kr.: (eventuel dokumentation vedlægges)<br />
7. ØVRIGE OPLYSNINGER<br />
Kort begrundelsefor hvorfor legatet søges, tidsrum for rejsen, eventuelle andre deltagere, eventuelt medlemsskab af LEV<br />
samt øvrige bemærkninger til støtte for ansøgningen samt oplysninger om handicap<br />
kan evt. vedlægges dette ansøgningsskema.<br />
8. Totalbeløb der ansøges om, kr.:<br />
9. Bankoplysninger (til brug ved udbetaling) bank reg. nr.: Kontonr.:<br />
10. Eventuelt kontaktperson, adresse og telefonnr.:<br />
Dato: Underskrift:<br />
tlf. nr.:<br />
Ansøgningen indsendes senest mandag den 4. april 2005 til:<br />
Landsforeningen LEV, Kløverprisvej 10 B, 2650 Hvidovre - Mrk:. Helles Rejselegat<br />
Administreret af:<br />
Landsforeningen LEV<br />
Kløverprisvej 10 B<br />
2650 Hvidovre<br />
Hvis du ikke har modtaget skriftligt tilsagn om støtte senest den 1. juni 2005, er ansøgningen ikke imødekommet.
Epilepsi er også en<br />
del af det sjove liv<br />
- om pædagogisk arbejde med epilepsi<br />
Af Søren Dam Nielsen, cand. mag., informationsmedarbejder i Videnscenter om Epilepsi<br />
"Epilepsi skal ikke fylde for meget."<br />
Giv mig fem minutter til at tale med<br />
en pædagog, der arbejder iblandt<br />
mennesker, der har epilepsi, og hun<br />
har sagt det mindst én gang. Jeg<br />
tror, det er rigtigt, hvad hun og<br />
mange kolleger siger. Epilepsi skal<br />
ikke fylde for meget. Men hvad<br />
mener hun og de andre pædagoger<br />
med det?<br />
Jeg tror, at de mener, at livet og<br />
hverdagen er vigtigere end epilepsi.<br />
Herregud, siger de. Nogle har hjerteproblemer,<br />
og andre har epilepsi.<br />
Men de kan alle lide at komme med<br />
på Sølund-festival, og det er jo det,<br />
der tæller. Der er ikke nogen, der<br />
skal forskelsbehandles, fordi de har<br />
en sygdom. Alle skal have chancen<br />
for at være med, hvor det er sjovt.<br />
Tyske betragtninger over epilepsi på botilbud*<br />
"Vi tænker ikke på epilepsi hele tiden. Kun når der er anfald."<br />
Knobloch<br />
"Epilepsi ligger og lurer som en skjult og uforudsigelig fjende - man ved<br />
aldrig, hvornår han slår til. Det er angstprovokerende. Det sætter præg<br />
på relationen mellem pædagoger og personerne med anfald."<br />
Endermann<br />
"Arbejdsmiljøet kan stivne og krakelere af for megen pligt til opsyn, af<br />
følelsen af ikke at kunne gøre noget under anfald, af at pleje skader og<br />
af usikkerhed i planlægningen."<br />
Pfäfflin<br />
"Der er forskel på omsorgen og støtten. De mennesker, der fungerer<br />
godt (også dem der ikke har epilepsi), skal vide noget om epilepsi for at<br />
forebygge angst og diskriminering. De mennesker, der for eksempel er<br />
uden sprog, skal først og fremmest have en rolig og forudsigelig hverdag,<br />
så man kan undgå hektik og panik."<br />
Pannen og Schulz<br />
"De senere års øgede fokus på livskvalitet fremfor risikominimering har<br />
ført et mere bevidst opgør med epilepsi som tabu med sig. Mange epilepsiramte<br />
er mere frigjorte, også iblandt mennesker med andre nedsatte<br />
funktioner end epilepsi - de tager ansvar for deres epilepsi, de viser<br />
sig offentligt, tager selv medicin, noterer anfald mm."<br />
Seidel<br />
*Kilde: Pfäfflin M. Behinderte Menschen mit Epilepsie in Heimen und betreuten<br />
Wohngruppen: Überlegungen und Empfehlungen zur Versorgung. Bielefeld: Bethel-Verlag,<br />
1995<br />
Om nogle pædagoger i denne tankeproces<br />
kan have en tendens til at<br />
glemme epilepsi lidt for meget, ved<br />
jeg ikke. Men mere end én gang<br />
har jeg dog hørt pædagoger, pædagogstuderende<br />
eller forældre beklage<br />
sig over, at der på ét eller andet<br />
bosted gik lidt for meget panik i for-<br />
samlingen - både medarbejdere og<br />
beboere - på grund af et epileptisk<br />
anfald.<br />
Under alle omstændigheder kan vi<br />
godt bruge præcise beskrivelser af,<br />
hvad det vil sige, at epilepsi fylder<br />
for meget. Mit bud er, at epilepsi fylder<br />
for meget:<br />
- når det giver anledning til unødige<br />
bekymringer hos enten personale<br />
eller personen, der lægger krop til<br />
anfaldene<br />
- hvis anfaldene eller medicinen bliver<br />
kilde til mobning, social isolation<br />
eller lignende<br />
- hvis hovedpersonen får pålagt<br />
unødvendige restriktioner<br />
- hvis pædagogerne synes, deres<br />
arbejdsmiljø lider skade af tilstedeværelsen<br />
af epilepsi<br />
- når episoder med anfald forårsager<br />
panik iblandt medarbejdere<br />
og/eller beboere<br />
- hvis hovedpersonen identificerer<br />
sig med sin sygdom<br />
Debatten<br />
Debat<br />
Debat<br />
LEV 8/2004 25
26<br />
LEV 8/2004<br />
Annoncer
Epilepsi er også en del af det sjove liv............<br />
Men epilepsi kan også fylde for<br />
lidt. Man kan tage for let på det.<br />
Teenagere der drikker mange øl,<br />
sover for lidt og undlader at tage<br />
medicin for ikke at skille sig ud<br />
er det klassiske eksempel.<br />
Pædagoger der ved for lidt om epilepsi<br />
til at kunne handle korrekt, når<br />
der er brug for det, kan være et<br />
andet eksempel. På sin vis kommer<br />
epilepsi ad denne vej igen til at<br />
fylde for meget, fordi de pågældende<br />
personer enten kunstigt vil feje<br />
epilepsi ind under gulvtæppet eller<br />
måske aldrig har gjort sig klart, at<br />
de burde vide mere.<br />
Hvis pædagoger med ret skal<br />
kunne sige, at epilepsi ikke skal<br />
fylde for meget, så er de nødt til<br />
først at gøre sig bevidst, hvad det vil<br />
sige, at epilepsi fylder. Når det er<br />
gjort, må de finde egnede strategier,<br />
der kan skabe den ligevægt, de<br />
ønsker, mellem for meget og for lidt.<br />
En tilpas mængde viden om epilepsi<br />
er nok det løsen, der med størst<br />
sikkerhed giver adgang til en hverdag<br />
i ligevægt mellem for lidt og for<br />
meget. Men også organisation,<br />
struktur og dialog er vigtige elementer.<br />
Det er mit indtryk, at mange botilbud<br />
og lignende i Danmark har en<br />
fin ligevægt. Men der findes nok<br />
også stadig lommer, hvor man har<br />
glemt epilepsi en lille smule.<br />
Der er ikke systematisk indsamlet<br />
viden om dette, og derfor ved<br />
Videnscenter om Epilepsi heller<br />
ikke ret meget om det, så vi med<br />
sikkerhed kan sige, at det er sådan,<br />
det er. For at kunne udvikle de<br />
pædagogiske tilbud, så de slår til,<br />
har vi brug for den viden. Derfor vil<br />
vi meget gerne høre fra familier, der<br />
har erfaringer med pædagogers<br />
arbejde med epilepsi - gode som<br />
dårlige.<br />
Debat<br />
Hurra - Katja blev ti<br />
kilo lettere<br />
Af Bente Dahl Pedersen, Rønnevej 121, 3700 Rønne<br />
Katja er en pige på snart 17 år med Downs syndrom,<br />
som i januar 2004 målte 140 centimeter i højden og<br />
vejede 63,2 kilo. Katja har altid spist godt og aldrig<br />
været vild med grøntsager. Derfor var det ikke så mærkeligt,<br />
at hun tog på i vægt. Da hun også havde et<br />
svagt syn, havde hun svært ved at færdes ude i det fri.<br />
Og det gjorde det ikke nemmere, når hun havde for<br />
meget at slæbe rundt på. Derfor kunne vi godt som forældre<br />
se, at der skulle ændres på hendes kostvaner.<br />
En dag da Katja var hos lægen på grund af bylder og<br />
skulle have antibiotika og forskellige salver, mente jeg,<br />
det var nu, vi måtte gøre noget. Jeg fik lægen til at fortælle<br />
hende, at hun var nødt til at gå på kur, hvis bylderne<br />
skulle forsvinde.<br />
Katja kom glædestrålende hjem til sin far og råbte -<br />
"JUBI, lægen siger jeg skal på kur."<br />
Katja syntes åbenbart, det var alle tiders, især at det<br />
var lægen, der sagde det og ikke far og mor.<br />
Debatten<br />
Debat<br />
Da jeg havde hørt så meget godt om Weightwatc<strong>her</strong>s<br />
pointkur, mente jeg, at det var den bedste kur for Katja.<br />
Katja startede på kuren den 15. januar i Nexø. Hun var<br />
allerede fra starten meget motiveret, da hun fik forklaret,<br />
hvad hun skulle spise for at følge kuren. Efter den<br />
første uge på denne kur havde hun tabt 1,7 kilo, så det<br />
var jo imponerende.<br />
Katja kunne nu se formålet med at spise masser af<br />
grøntsager og frugt, for mange af disse produkter<br />
gav 0 point i Weightwatc<strong>her</strong>s pointsystem.<br />
Og vand har Katja aldrig drukket før, men nu kunne<br />
hun drikke1-2 liter om dagen. Hun fik udleveret en<br />
pointbog, hvor vi kunne se, hvad de forskellige fødevarer<br />
kostede i point.<br />
LEV 8/2004 27
28<br />
LEV 8/2004<br />
Annoncer
Hurra - Katja blev ti kilo lettere............<br />
I starten blev Katja vejet en gang<br />
om ugen, da det var vigtigt for<br />
hende at være sammen med<br />
andre, der var i samme båd. Hun<br />
blev helt fra starten flot modtaget,<br />
og derfor følte hun sig godt tilpas i<br />
deres selskab. Jeg havde da også<br />
gjort opmærksom på, at det var<br />
Katja, der var på kur og ikke hendes<br />
mor! Det endte da med, at<br />
Katja var godt med i debatten efter<br />
vejningen. Hun kunne svare på<br />
mange spørgsmål, som hun ikke<br />
tidligere havde interesse i.<br />
Vores mål var at hun skulle tabe ti<br />
kilo, selvom hun i realiteten skulle<br />
tabe sig mere efter Weightwatc<strong>her</strong>s<br />
mål. Men vi mente at de ti kilo ville<br />
være mere overskueligt, for at Katja<br />
ikke skulle miste modet.<br />
Det gode ved denne kur er, at hun<br />
kunne samle point sammen, så hun<br />
i weekenden kunne spise noget slik<br />
eller andet lækkert, uden hun<br />
behøvede at tage på. Katja fik det<br />
efterhånden meget nemmere fysisk<br />
og kunne bevæge sig let og ubesværet.<br />
Derfor fik hun også meget<br />
mere tro på sig selv og glæde ved<br />
at ses sig selv blive mindre og flottere.<br />
For at Katja virkelig skulle ha'<br />
noget at se frem til, lovede vi<br />
hende en fest, når hun havde<br />
tabt ti kilo.<br />
Det viste sig at være nemmere, når<br />
hun havde denne gulerod foran sig,<br />
for hun ville jo gerne holde fest<br />
inden jul.<br />
Midt i september nåede Katja så<br />
sin målvægt på ti kilo. Hun var<br />
jublende glad, da hun blev kaldt op<br />
og fik udleveret sin nøgle til nøgleringen.<br />
Nøgleringen havde hun fået,<br />
da hun havde tabt ti procent af sin<br />
vægt. Nu skal hun bare holde vægten,<br />
derfor er der et ligevægtsprogram,<br />
som varer i seks uger.<br />
Katjas kilofest blev holdt i<br />
Katja - før<br />
Borgerhuset i Lobbæk, hvor hun<br />
havde inviteret 25 gæster. Vi var<br />
enige om, at vi skulle servere fedtfattig<br />
mad.<br />
Det blev en <strong>her</strong>lig fest, hvor gæsterne<br />
fik indblik i, hvordan Katjas kost<br />
var blevet anderledes, men bestemt<br />
ikke mindre spændende.<br />
Katja - efter<br />
Jeg mener, at det vi nogle gange<br />
glemmer, hvor vigtigt det er for<br />
vores udviklingshæmmede, at de<br />
også taber sig og får et bedre og<br />
lettere liv. Det kan vi med glæde<br />
fortælle, at Katja har fået. Hun var<br />
en solstråle uden lige, da hun<br />
kunne krybe ned i et par satinbukser<br />
med lynlås. Og hun er nu helt<br />
vild efter at prøve tøj, hvad hun<br />
aldrig før har været begejstret for.<br />
Så der er ingen tvivl om, at vi har<br />
fået en helt ny pige med et helt nyt<br />
syn på livet. Nu går hun ikke længere,<br />
men løber.<br />
Debatten<br />
Debat<br />
Debat<br />
LEV 8/2004 29
30<br />
LEV 8/2004<br />
Annoncer
LEVs LEV’s Fritidshuse Fritidshuse<br />
og ferielejre 2005<br />
og ferielejre 2005<br />
LEV 8/2004 31
Marielyst,<br />
Sydfalster<br />
32<br />
LEV8/2004<br />
Bornholm<br />
Sommerhuset indeholder en stor opholdsstue med<br />
åbent køkken i forbindelse <strong>her</strong>med. I køkkenet er der<br />
komfur, opvaskemaskine, køleskab, mikroovn og så<br />
videre. I stuen er der en stor brændeovn og fjernsyn med<br />
Fritidshuset er på 124 m² på en 1310<br />
m² stor naturgrund i et attraktivt sommerhusområde<br />
tæt på Sommerland<br />
Falster, 500 meter til købmand og<br />
restaurant, 700 meter til strand med<br />
handicaprampe i nærheden.<br />
Huset er helt indrettet til kørestole og<br />
indeholder en stor stue, fire værelser<br />
med otte senge, <strong>her</strong>af fire plejesenge<br />
og sengeheste til to andre senge, personlift,<br />
fuldt moderne køkken, specialindrettet<br />
badeværelse, toilet,<br />
vaskemaskine, tørretumbler, tv, video,<br />
radio og cd-afspiller.<br />
Mange udflugtsmuligheder.<br />
Henvendelse til Kirsten Danelby på tlf.<br />
5485 4401.<br />
parabol. Der er tre værelser med hver to sengepladser.<br />
Der er et dejligt nyt, stort badeværelse bygget til handicappede.<br />
I en separat bygning er der et fyrrum, hvori der også er<br />
en ekstra dusch samt vaskemaskine. I bygningen er der<br />
endvidere sauna. Hele huset er på 107 km2, beliggende<br />
på en cirka 3.000 km2 stor naturgrund, der er indrettet,<br />
så kørestolsbrugere kan komme rundt. Der er kun 600<br />
meter ned til en af Bornholms bedste sandstrande med<br />
direkte adgang gennem et smukt skovområde.<br />
Henvendelse om leje til "Sol og Strand" på<br />
www.sologstrand.dk med henvisning til hus nr. 95-0524.<br />
Du kan læse mere om huset på www.bornholm.lev.dk.<br />
Strandhuset,<br />
Vig Lyng<br />
Cirka en times kørsel fra København på<br />
Vig Lyng i det skønne Ods<strong>her</strong>red ligger<br />
Strandhuset blot få hundrede meter fra<br />
vandet. Huset er på 146 m2 og indeholder<br />
stue, åbent køkken, tre badeværelser,<br />
syv værelser, alkove samt<br />
garderobeniche – der er i alt 12 sovepladser<br />
i huset. Badeværelserne er<br />
specielt indrettede for handicappede og<br />
dørene i huset er ekstra brede.<br />
Henvendelse om leje til Dansommer på<br />
www.dansommer.dk eller tlf.: 8617 6122.<br />
Oplys katalognummer/husnummer:<br />
F3115
To feriehuse på Skagen<br />
Strand Feriecenter, Nordjylland<br />
Feriehusene i Hulsig ved Skagen er på 72m² og er til 6 personer.<br />
Feriehusene er tilknyttet Skagen Strand Hotel og<br />
Feriecenter, som har alle tænkelige faciliteter og åbent hele<br />
året. Der er fri afgang til alle feriecentrets aktiviteter - svømmehal<br />
- vandrutsjebane - badmintonbaner - tennisbaner - idrætshal<br />
- sauna og meget mere. Husene, der er helt nye, er rigt udstyret<br />
med køleskab, komfur, opvaskemaskine, vaskemaskine og<br />
gode komfortable møbler og senge. Husene er handicapeg-<br />
Hals,<br />
Nordjylland<br />
Huset, der er beliggende på en 14.000 m2 grund ved både<br />
skov og strand, er på ca. 250 m², har 17 sovepladser, fordelt<br />
på 6 værelser (2, 3 og 4 sengs), der er madrasser, men dyner,<br />
hovedpuder og sengelinned skal medbringes. Tre af værelserne<br />
har én el-plejeseng. Huset, der er helt igennem handicapvenligt<br />
(mobil lift, baderum/toiletter med el-plejebriks,<br />
handicaptoilet, badestol), er rigt udstyret med bl.a. tlf., TV/<br />
video, radio/båndoptager/CD, vaskemaskine, tørretumbler,<br />
opvaskemaskine, køleskab, fryser, mikroovn, kaffemaskine,<br />
blender mv. På arealet udenfor huset, er der store terrasser<br />
med borde, bænke og havegrill. Huset er opvarmet ved el og<br />
brændeovn. Huset fremstår som nyrenoveret.<br />
Prisen for en uge i år 2005 er:<br />
Højsæson uge 24 til 33 4.700,- kr.<br />
Mellemsæson uge 20 til 23 og 34 til 37 3.900,- kr.<br />
Lavsæsonuge 13 til 19 og 38 til 44 3.100,- kr.<br />
Jerup, Nordjylland<br />
Sammenslutningen af forældre til handicappede børns<br />
sommerhus i Jerup.<br />
Sammenslutningen blev stiftet i 1970 af en kreds af forældre<br />
i Frederikshavn. I 1978 indviede Sammenslutningen –<br />
som et af sine initiativer – et fritidscenter for sine medlemmer<br />
og ligestillede i resten af landet.<br />
Huset, der er på 154 kvm., ligger på en 8500 kvm. stor<br />
grund og indeholder stor stue med brændeovn, køkken og<br />
to soveafdelinger, hver med to<br />
værelser. Der er i alt 12 sovepladser<br />
inklusiv fire hospitalssenge.<br />
Huset er indrettet handicapvenligt<br />
med brede døre og<br />
specialindrettet køkken og badeværelse.<br />
Beliggenheden er i<br />
landzone, omgivet af marker,<br />
nede, idet der i stueetagen er et soveværelse til to personer og<br />
der er handicaptoilet. Husene har let adgang fra terræn og terrasse.<br />
Det er også muligt for bofællesskaber at leje to huse<br />
samtidigt.<br />
Prisen for en uge i år 2005 pr. hus er:<br />
Højsæson uge 24 til 33 3.100,- kr.<br />
Mellemsæson 1 uge 20 til 23 og 34 til 37 2.100,- kr.<br />
Mellemsæson 2 uge 7 til 19 og 38 til 43 1.600,- kr.<br />
Lavsæson uge 2 til 6 og 44 til 51 1.000,- kr.<br />
Lav sæson weekend fredag til mandag 900,- kr.<br />
+ forbrug Strøm 1,90 kr./kWh og rengøring 275,- kr. (Linned kan<br />
lejes for kr. 75,-/pers.)<br />
Udlejningen er normalt fra lørdag kl. 15.00 til efterfølgende lørdag<br />
kl. 11.00, undtaget i lavsæsonen, hvor vi som noget nyt forsøger os<br />
med weekend udlejning. Er du interesseret, kan du reservere en<br />
uge eller hvis du ønsker nærmere oplysninger, kan det gøres på<br />
Fax 9897 1081, Tlf. 9897 1088 og 2071 1464 efter kl. 18.00 (indtal<br />
evt. besked på telefonsvarer, så ringer vi tilbage), e-mail<br />
palle.poulsen@kreds.lev.dk Du kan også se, hvordan husene er<br />
indrettet eller se ledige uger, ved at klikke dig ind på www.nordjylland.lev.dk.<br />
incl. slutrengøring, men + forbrug (strøm 1,90 kr./kWh, og telefon<br />
1,75 kr./tælletrin).<br />
Udlejningen er fra lørdag kl. 14.00 til efterfølgende lørdag kl.<br />
10.00.<br />
Er du interesseret, kan du indgive ønske om en bestemt uge,<br />
evt. alternative uger, samt få nærmere oplysninger på fax<br />
9897 1081, tlf. 9897 1088 og 2071 1464 efter kl. 18.00, (indtal<br />
evt. på telefonsvarer, så ringer vi tilbage); e-mail<br />
palle.poulsen@kreds.lev.dk Du kan også se, hvordan husene<br />
er indrettet eller se ledige uger, ved at klikke dig ind på<br />
www.nordjylland.lev.dk.<br />
skov og hede, cirka 11 kilometer nord for Frederikshavn.<br />
Til nærmeste strand er der tre kilometer. Stranden er rigtig<br />
børnevenlig, uden strøm og huller. Nærmeste indkøbsmulighed<br />
er Nielstrup og Jerup cirka tre kilometer fra huset.<br />
Der er telefon i huset. Opvarmning er el. Der er bestik og<br />
sengetøj, men sengelinned, håndklæder og viskestykker<br />
skal medbringes.<br />
Henvendelse til Kirsten Pedersen, Kastanievej 20, 9900<br />
Frederikshavn, tlf. 9842 7011. <strong>Læs</strong> i øvrigt mere på<br />
hjemmesiden www.tols-have.dk<br />
LEV 8/2004 33
34<br />
LEV 8/2004<br />
Ajstruplund<br />
nær Malling, Århus<br />
Århus Amtskreds’ ferielejr Ajstuplund består af en 4længet<br />
bebyggelse med nyrenoveret, flisebelagt gårdsplads.<br />
Den ligger tæt på et cirka to tønder land stort skovog<br />
græsbevokset areal, lige ned til egen sandstrand med<br />
gode bademuligheder.<br />
Der er sovepladser til maks. 30 personer, fordelt på ni<br />
soverum i sammenhængende bygninger. I alt 450 kvm.<br />
PostScript billede<br />
(Forgl\276mmigej-CMYK)<br />
Feriehuset på<br />
Baagø<br />
Feriehuset på Bågø indeholder i stuehuset<br />
opholdsstue, spisestue, moderne<br />
køkken, to værelser, bad og toilet. I<br />
værelsesfløjen er der indrettet fire dejlige<br />
værelser med egen indgang, bad og toilet,<br />
hver beregnet til tre personer. I<br />
“annekset” er der et stort soverum til fem<br />
personer samt et vagtværelse til en person.<br />
Der er tillige et handicapegnet<br />
baderum med toilet. Annekset er ligesom<br />
stuehuset velegnet til kørestole, idet der<br />
er brede døre og kørerampe. Huset udlejes<br />
med 20 sengepladser med dyner og<br />
hovedpuder - sengelinned skal altid medbringes.<br />
I feriehuset forefindes både<br />
Der er en lille skov med små stier, som er kørestolsvenlige,<br />
bålplads, lille legeplads, boldbane – samt masser af<br />
frisk luft.<br />
Der er to baderum med toilet, kørestolstoilet samt separate<br />
toiletter. I baderummene er der vaskebrikse. Desuden<br />
er der vaskerum, grovkøkken og køkken med elkomfur,<br />
fryser, køleskab, opvaskemaskine og kaffemaskine.<br />
Der er pejsestue, veranda, fjernsynstue og et stort<br />
spiserum. Bygningerne har centralvarme og kan derfor<br />
benyttes hele året. Man kan også holde private fester på<br />
stedet.<br />
Henvendelse til Bitten Schou, Marielunds Allé 10, st. tv.,<br />
8200 Århus N, tlf. 8610 4477<br />
Lejrens adresse er: Ajstruplund, Drosselvænget 15,<br />
Ajstrup, 8340 Malling, tlf. 8693 1491.<br />
vaskemaskine og tørretumbler. Til<br />
udendørs aktiviteter kan fremhæves<br />
boldbane, bålplads, grill og en dejlig<br />
overdækket terrasse.<br />
Bågø er en lille ø med kun cirka 40 indbyggere.<br />
Den har en utrolig skøn natur og<br />
gode bademuligheder.<br />
OBS!<br />
Udlejes kun fra 23. marts til 29. oktober i<br />
2005.<br />
Henvendelse om leje til Dansommer på<br />
www.dansommer.dk eller tlf.: 8617 6122.<br />
Oplys katalognummer/husnummer:<br />
D2095.
Folkebørsen åbner<br />
den 3. januar 2005<br />
Har du hørt om ATP's Folkebørs? Nu kan du selv bestemme, hvordan du vil investere dine penge fra Den<br />
Særlige Pensionsopsparing, som er en mindre del af din samlede ATP formue. Folkebørsen starter den 3.<br />
januar 2005, hvor alle kan vælge, i hvilke fonde deres penge skal anbringes. Nu kan danskerne lære at<br />
investere og interessere sig for deres penge. I Banco kan du gøre begge dele, OG bidrage til en bedre verden.<br />
Gennemsnitligt har du ca. 10 - 15.000 kr. at gøre godt med. Ikke nok til at din pensionisttilværelse på nogen<br />
måde sættes over styr, men nok til at gøre en forskel for Landsforeningen LEV, som du i 2 af Bancos 3 afdelinger<br />
kan støtte med op til 2 % af din investering. Banco investerer kun i virksomheder, som vi er sikre på<br />
overholder FNs konventioner om menneskerettigheder og miljø uanset hvor i verden, de befinder sig.<br />
Du har fire valgmuligheder:<br />
Selv Valg - "Jeg vil kontrollere min investering selv" Her kan du vælge Banco.<br />
Med Valg - "Jeg vil selv styre, men ønsker kvalificeret hjælp" Her kan du også vælge Banco.<br />
ATP Valg - "Det overlader jeg til ATP"<br />
Flytning af formuen til dit pengeinstitut. Her kan du ligeledes vælge Banco.<br />
Har du placeret kr. 10.000 i Banco Human Nordiske Aktier, vil du over 10 år modtage kr. 16.840,*- og LEV vil<br />
tilsvarende modtage kr. 2.749.* Ikke nogen <strong>her</strong>regård, men dog et beløb der sammen med de andre investorers<br />
bidrag kan være med til at bidrage til en mere human verden.<br />
Få mere at vide på www.banco.dk eller www.atp.dk. Du kan også ringe til os på 33961554.<br />
* med et forventet afkast på 7,5% fratrukket et bidrag til en organisation<br />
Ja, tak ! Send mig materiale om Banco og hvordan jeg investerer mine penge på Folkebørsen<br />
Navn<br />
Adresse<br />
Telefon<br />
Email<br />
Investeringsforeningen Banco<br />
Amaliegade 35<br />
1017 København K<br />
Telefax: 33 96 16 00<br />
LEV 8/2004 35
36<br />
LEV 8/2004<br />
Annoncer
Familiekursus for enlige<br />
forsørgere<br />
Af Michael Darkó / Vibeke Morton Foto Grethe Anthonsen<br />
Landsforeningen LEV afviklede en uge midt i november et stærkt<br />
efterlyst kursus for enlige forsørgere med udviklingshæmmede<br />
børn.<br />
Det var et rigtigt familiekursus, hvor mødre, fædre, børn og børnepassere<br />
fik mulighed for socialt samvær og værktøjer til at håndtere<br />
hverdagen.<br />
Kurset blev afviklet under de bedst tænkelige rammer på<br />
Smålandshavet i Karrebæksminde. Det er et godt kursussted med<br />
en fantastisk beliggenhed ud til smålandshavet, der viste sine sider<br />
i stormvejr og solskin.<br />
Flere af LEVs konsulenter kom med oplæg i løbet af ugen blandt<br />
andet omkring LEVs bisidderordning, søskendenetværksdannelse<br />
og servicelovens paragraffer.<br />
Der blev desuden orienteret om LEVs børneterapeutordning, hændelsesforsikring,<br />
skole og skolevalg samt forældreopdragelse og<br />
handleplaner.<br />
Der var også tid til afslapning med børnene, da der var fastlagt en<br />
dag midt på ugen som blev døbt "fri leg". Familierne selv disponnere<br />
over denne dag. De fleste valgte at tage ind til Næstved centrum<br />
og shoppe lidt i forretningerne eller kigge på de seværdigheder<br />
Næstved og omegn havde at byde på. Også Næstved Storcenter<br />
var et besøg værd.<br />
Så alt i alt må man sige, at familierne både fik en masse faglig input<br />
samt mange dejlige oplevelser med deres handicappede børn og<br />
søskende - ikke mindst det at komme væk fra den daglige, stressede<br />
hverdag og blive opvartet, som flere af familierne også gav<br />
udtryk for.<br />
Kurset blev gennemført med støtte fra Alfred Christensen & Hustrus<br />
Fond.<br />
Stefani med sin mor, Bettina<br />
Christoffer med sin mor, Katrine,<br />
og hjælperen<br />
Mathiuas med sin mor, Laila,<br />
og hjælperen<br />
Man finder tit nye venner på kursus,<br />
<strong>her</strong> LEVs Michael Darkó og Stefani<br />
Marianne med sin lille pige, Kirstine og<br />
hendes morfar<br />
Familiekursus<br />
LEV 8/2004 37
38<br />
LEV8/2004<br />
Annoncer
Ørehængere og<br />
smækkys<br />
Rohdes Rødder fra Hjørring vandt årets Grand Prix for handicapbands. Et bre-<br />
dere arrangørfelt sikrer, at det populære Grand Prix også afvikles i de kommen-<br />
de år<br />
Af Henning Jahn<br />
De kom - de spillede - og de fik alle en placering og var alle rigtigt godt tilfredse.<br />
Rohdes Rødder vandt 1. pladsen, VASAC Band fik en flot andenplads, og Trepas<br />
Band tog trediepladsen - og så var der alle de andre, der fik sig en fjerdeplads.<br />
Hobrohallen var den festlige ramme om årets Grand Prix for brugerbands. Ti orkestre<br />
var nået gennem nåleøjet og fik lov til at stille op. Efter den indledende runde<br />
var der tre orkestre tilbage, og så blev der ellers rigtigt gået til den.<br />
Det blev Rohdes Rødder og sangen "Skal vi lege ta' fat", der gik af med sejren - en<br />
ægte danskpop-basker med den store finale, hvor sanger og sangerinde fik sig et<br />
smækkys.<br />
VASAC Band spillede "Can I help you today", hvor tekst og musik er lavet af bandmedlemmerne<br />
selv. Nummeret var lidt anderledes end de øvrige deltageres, der<br />
var mere i dansktop genren. VASAC Band er nemlig mere til rock og rul.<br />
Trepas Band sang en rigtig ørehænger, hvor omkvædet "Kærlighed til dig" hurtigt<br />
blev lært af alle tilskuerne, der lystigt sang med.<br />
Rohdes Rødder . vinderne af årets Grand<br />
Prix for hancikapbands<br />
Fantastisk show<br />
Forud for Grandprixet havde 30 brugerbands indsendt deres musik på cd og en gruppe af brugere og personale<br />
havde udtaget ti, der fik lov til at stille op til Grand Prixet.<br />
Selve arrangementet var et imponerende show, hvor alt fungerede perfekt. Cirka 50 hjælpere sørgede for, at der kom<br />
mad på bordet efter afslutningen af Grand Prixet.<br />
Inden Grand Prixet i Hobro var der usikkerhed om arrangementets fremtid, idet nogle af de tidligere arrangører<br />
havde meldt fra. Arbejdsgruppen, der laver Grand Prixet, er nu blevet styrket med VASAC Center 3 fra Slagelse, og<br />
en gruppe sønderjyder overvejer at stille sig til rådighed som medlemmer af arrangementsgruppen. Samlet betyder<br />
det, at Grand Prixet lever videre og er sikret år ud i fremtiden.<br />
I samarbejde med foreningen KNUS arbejdes der på, at vinderen af Grand Prixet kan repræsentere Danmark ved<br />
"European Song Festival", der foregår hvert andet og år og i 2005 finder sted i Østrig.<br />
Vi ses i Slagelse<br />
Ved Grand Prixet i Hobro blev det aftalt, at VASAC Center 3 fra Vestsjællands Amt i 2005 skal stå for arrangementet.<br />
Den landsdækkende begivenhed for udviklingshæmmede skal foregå i Slagelse den 29. oktober 2005.<br />
Oplysninger om Grand Prix 2005 kan fås hos Morten Hertz - tlf. 5856 8100.<br />
Brian på bas Daniel på keyboard Helmuth fra Hollywood The Drummer<br />
Grand Prix<br />
LEV 8/2004 39
40<br />
LEV 8/2004<br />
Lokalannoncer
Stempel: Hjerneskade<br />
Vi mødre med den stille ensomhed<br />
som vi ikke selv har valgt.<br />
Kærligheden, omsorgen, pligten<br />
til vores udfordrende afkom<br />
trækker os smertende gennem livet,<br />
fordyber og stækker det på samme tid.<br />
Samfundet forstår det næppe,<br />
slår på os, der ligger ned.<br />
Ved ikke, hvor kort det reb er,<br />
der strammer om anklen.<br />
Respekterer ikke individet,<br />
som elsker ærligt og sårbart,<br />
som har sin egen målestok,<br />
som kommunikerer uden ord.<br />
Min søn er kun udgifter,<br />
numre og tal.<br />
For mig er han en dyrebar gren<br />
på mit træ.<br />
Den hårde hud på albuerne<br />
i evig strid<br />
for retfærdighed,<br />
for at løse opgaven,<br />
for at holde fodfæstet,<br />
truer med at revne.<br />
Tårerne vælder ud,<br />
det er nok.<br />
Vi tumler rundt som hjælpeløse skibe<br />
i livets malstrøm.<br />
Indsendt af Ulla Fougt, Ejbyvej 60A 4623 Ll. Skensved<br />
(4816)<br />
Kommunikation uden et<br />
ekspressivt verbalt sprog<br />
…stiller særlige krav. Socialt Udviklingscenter SUS har derfor<br />
oprettet en hjemmeside, hvis målsætning er at samle og<br />
videreformidle viden om kommunikation og kommunikationsmetoder<br />
til voksne mennesker uden et ekspressivt verbalt<br />
sprog. Hjemmesiden er et led i et projekt for Socialministeriet,<br />
der har til formål at udvikle kommunikationsmetoder i relation til<br />
mennesker uden et ekspressivt verbalt sprog.<br />
Se: www.kommunikationsudvikling.dk<br />
Pris til But<br />
Oligosprisen på 25.000 kroner<br />
går til sexologen Jørgen<br />
Buttenschøn også kaldet But<br />
for sit arbejde med mennesker<br />
med handicap og deres<br />
seksualliv. Oligosprisen går<br />
til en person, der har ydet en<br />
indsats for at forbedre udviklingshæmmedes<br />
livskvalitet.<br />
Det har Jørgen Buttenschøn<br />
gjort med sit arbejde som<br />
specialist i handicapsexologi.<br />
.<br />
Kort Nyt<br />
LEV 8/2004 41
42<br />
LEV 8/2004<br />
Annoncer
Amts-/kommunekredsenes generalforsamlinger år 2005<br />
AMTS-/KOMMUNEKREDSE : DATO OG TIDSPUNKT: STED:<br />
Bornholms Amtskreds Mandag den 7. marts 2005 -<br />
kl. 18.00<br />
Rø Selskabslokaler<br />
Frederiksberg Kommunekreds Tirsdag den 15. marts 2005 Medborgerhuset & biblioteket på<br />
Danasvej 30B, Frederiksberg C<br />
Frederiksborg Amtskreds Onsdag den 16. marts 2005 -<br />
kl. 19.00<br />
Fyns Amtskreds onsdag den 16 marts 2005 -<br />
kl. 19.00<br />
Københavns Amtskreds Tirsdag den 22. marts 2005 -<br />
kl. 19.00<br />
København Kommunekreds Mandag den 11. april 2005 -<br />
kl. 19.30<br />
Nordjyllands Amtskreds Tirsdag den 5. april 2005 -<br />
kl. 19.30<br />
Ribe Amtskreds Onsdag den 30. marts 2005<br />
kl. 19.00<br />
Ringkøbing Amtskreds Lørdag den 12. marts 2005 -<br />
kl. 11.00<br />
Egedammen, Skovledet 14,<br />
Hillerød<br />
Camillagården, Peder Skramsvej<br />
19, Odense SØ<br />
Kløverprisvej 10B, Hvidovre<br />
Musvågevej 24, st.<br />
København NV<br />
Tylstrup Kro<br />
Café Lysthuset, Finsensgade 11,<br />
Esbjerg<br />
Lindegårdsskolen, Lindegårdsvej 8,<br />
Herning<br />
Roskilde Amtskreds Lørdag den 12. marts 2005 DOM Apoteket, Roskilde<br />
Storstrøms Amtskreds Mandag den 7. marts 2005 -<br />
kl. 19.30<br />
Sønderjyllands Amtskreds Tirsdag den 8. marts 2005 -<br />
kl. 19.30<br />
Vejle Amtskreds Onsdag den 9. marts 2005 -<br />
kl. 19.00<br />
Vestsjællands Amtskreds Onsdag den 2. marts 2005 -<br />
kl. 19.00<br />
Viborg Amtskreds Onsdag den 9. marts 2005 -<br />
kl. 19.00<br />
Århus Amtskreds Onsdag den 18. april 2005 -<br />
kl. 19.00<br />
Sven Heilild Center,<br />
Præstegårdsvej 18, Vordingborg<br />
Folkehjem, Haderslevvej 7,<br />
Aabenraa<br />
ASV, Solsikkevej 6, Vejle<br />
Værkstedscenter Solgården,<br />
Mellemvang 7-9, Holbæk<br />
Estvadlejren, Flyndersøvej,<br />
Rønbjerg<br />
NB: Dagsorden ifølge vedtægterne. Forslag, som ønskes behandlet i henhold til dagsordenens<br />
punkt 4 - Behandling af indkomne forslag - skal være kredsformanden i hænde senest 4 uger før generalforsamlingen.<br />
LEV 8/2004 43
44<br />
LEV 8/2004<br />
Lokalannoncer
Lokalannoncer<br />
LEV 8/2004 45
Landsforeningen<br />
PostScript billede<br />
(LEV-cmyk)<br />
Amtskredsformænd:<br />
Nordjyllands Amtskreds:<br />
Lis Hammild<br />
Torvegade 5, 9670 Løgstør<br />
Tlf. 9867 3855, Fax 9867 4155<br />
e-mail: lis.hammild@kreds.lev.dk<br />
Henv. til næstformand:<br />
Annette Andreasen<br />
Aresvej 12, 9210 Aalborg SØ<br />
Tlf. 9814 4714<br />
e-mail:<br />
a.andreasen@home3.gvdnet.dk<br />
web: www.nordjylland.lev.dk<br />
Viborg Amtskreds:<br />
Leif Andersen<br />
Brombærvej 18, 8800 Viborg<br />
Tlf. 8662 7512<br />
e-mail: leif-andersen@post.tele.dk<br />
Landsformand<br />
Sytter Kristensen<br />
Rolighedsvej 1<br />
4450 Jyderup<br />
Tlf. 5927 7323, fax 5920 9652<br />
e-mail: s.k@kreds.lev.dk<br />
PostScript Tlf. 7472 4094, Fax 7472 4095 billede<br />
Tlf. 5470 4423<br />
Århus Amtskreds:<br />
e-mail: jens.ellekjaer@kreds.lev.dk e-mail: hardy.hoej@kreds.lev.dk<br />
Jytte B Sørensen<br />
Bystævnet 23, 8520 Lystrup Fyns Amtskreds:<br />
(Forgl\276mmigej-farve Tlf. 8622 4631<br />
Ulla Stick<br />
Frederiksborg Amtskreds: 10%)<br />
e-mail: jytte.soerensen@kreds.lev.dk Jordløsevej 30<br />
Fungerende formand<br />
Ringkøbing Amtskreds:<br />
Egon Lønne<br />
Brinkevej 5, 6933 Kibæk<br />
Tlf. 9719 2870, Fax 9719 2970<br />
e-mail: egon.loenne@kreds.lev.dk<br />
web: www.ringkoebing.lev.dk<br />
Formænd for landsdækkende foreninger tilsluttet LEV:<br />
Angelmanforeningen i Danmark<br />
Kristian Nicolaisen<br />
Østerskovvej 18<br />
4682 Tureby<br />
Tlf. 5628 5168<br />
e-mail: angelman@angelman.dk<br />
web: www.angelman.dk<br />
Cri du Chat Foreningen<br />
Birthe Villani<br />
Bernstorffsvej 16<br />
8260 Viby J<br />
Tlf. 8611 8887<br />
e-mail: villani@mail1.stofanet.dk<br />
www.criduchat.dk<br />
Danske Døvblindfødtes Forening<br />
Vibeke Faurholt<br />
Græsvangen 4<br />
9330 Dronninglund<br />
Tlf. 9885 4332<br />
e-mail: faurholt@mail.tele.dk<br />
web: www.danskdbf.dk<br />
Dansk Forening for<br />
Tuberøs Sclerose<br />
Liselotte W. Andersen<br />
Hortensiavej 21<br />
8270 Højbjerg<br />
Tlf. 8627 7714<br />
e-mail: jsab-lwa@post1.tele.dk<br />
www.tuberoessclerose.dk<br />
Landsforeningen for Kunstskoler<br />
for Udviklingshæmmede<br />
Dorthe Eiersbo<br />
Koglevej21, Uggelhuse<br />
8900 Randers<br />
Tlf. 8640 3323<br />
e-mail: de.lku@get2net.dk<br />
web: www.artaparte.dk<br />
Vejle Amtskreds:<br />
Birgit Børsting-Andersen<br />
Bystedvænget 13, Gårslev,<br />
7080 Børkop<br />
Tlf. 7586 6391, Fax 7564 7597<br />
e-mail:<br />
birgit.boersting-andersen@kreds.lev.dk<br />
Ribe Amtskreds:<br />
Ellen Højberg<br />
Gødsvangsvej 32, Gødsvang<br />
6870 Ølgod<br />
Tlf. 7524 1260, Fax 7532 2086<br />
e-mail: faellesbo@get2net.dk<br />
Sønderjyllands Amtskreds:<br />
Jens Ellekjær<br />
Hjejlen 70, 6270 Tønder<br />
5672 Broby<br />
Tlf. 6268 1987<br />
e-mail: ulla.stick@get2net.dk<br />
Den danske CDG-forening<br />
Louise Skov Rimmen<br />
Augustvej 113<br />
2730 Herlev<br />
Tlf. 4485 0745<br />
e-mail: louise.rimmen@yahoo.dk<br />
www.cdg.dk<br />
Foreningen Handicappede Børn<br />
Uden Diagnose<br />
Anja M. Grevninge<br />
Magleparken 60, 1.th.<br />
2750 Ballerup<br />
Tlf. 4465 8384<br />
email: magaard@larsen.mail.dk<br />
Lena Lynggaard<br />
Lærkevej 15<br />
4000 Roskilde<br />
Tlf. 4632 1238<br />
email: lly@post12.tele.dk<br />
www.hbud.dk<br />
Landsforeningen for<br />
Rubinstein-Taybi Syndrom<br />
Henrik Nygaard<br />
Abelonelundvej 4C, H.<br />
Strib<br />
5500 Middelfart<br />
Tlf. 6323 4167<br />
e-mail: h.t.nygaard@sprotoften.dk<br />
web: www.rubinstein-taybi.dk<br />
UniqueDanmark<br />
Jette Ziegler<br />
Lille Værløsevej 90<br />
3500 Værløse<br />
Tlf. 4448 5812<br />
e-mail: formand@uniquedanmark.dk<br />
www.uniquedanmark.dk<br />
Vestsjællands Amtskreds:<br />
Søren Hansen<br />
Kærbyvej 3, Kærby<br />
4400 Kalundborg<br />
Tlf. 5950 7416<br />
e-mail: sdh@bjergsted.mail.telia.com<br />
Roskilde Amtskreds:<br />
Sten Holst<br />
Lerås 37, 2670 Greve Strand<br />
Tlf. 4390 3306, Fax 4390 3906<br />
Mobil 2621 3306<br />
e-mail: sten.holst@get2net.dk<br />
Storstrøms Amtskreds:<br />
Hardy Høj<br />
Vestervang 17<br />
4990 Sakskøbing<br />
Astrid Schøbel<br />
Valmuevej 7<br />
3600 Frederikssund<br />
Tlf. 4738 7015<br />
e-mail: astrid.schoebel@kreds.lev.dk<br />
Kristelig Handicapforening<br />
Johs. Jul Jacobsen<br />
Aabakkevej 31, Aabakken<br />
5464 Brenderup<br />
Tlf. 6444 1585<br />
e-mail: borte@post1.dknet.dk<br />
www.k-h.dk<br />
Landsforeningen Downs Syndrom<br />
Kitt Boel<br />
Koltvej 35, 8361 Hasselager<br />
Tlf. 8628 0925<br />
e-mail: downs@downssyndrom.dk<br />
web: www.downssyndrom.dk<br />
Landsforeningen for<br />
Fragilt X syndrom<br />
Helle Hjalgrim<br />
Hejrebakken 17<br />
3500 Værløse<br />
Tlf 4326 0100<br />
e-mail: helle.hjalgrim@dadlnet.dk<br />
www.fragiltx.dk<br />
Dansk Forening for<br />
Williams Syndrom<br />
Rolf Andersen<br />
Emmerich Allé 43<br />
2791 Dragør<br />
Tlf. 3253 7492<br />
e-mail: rolfa@stofanet.dk<br />
www.williams-syndrom.dk<br />
LUMA – Landsforeningen der<br />
arbejder for Udviklingshæmmede<br />
Med Autisme<br />
Henrik Sloth<br />
Køllegårdsvej 9<br />
2730 Herlev<br />
Tlf. 4453 0693<br />
e-mail: luma@lumaweb.dk<br />
web: www.lumaweb.dk<br />
Næstformand<br />
Tonny Mortensen<br />
Padborgvej 24, Bov<br />
6330 Padborg<br />
Tlf. 7467 3163<br />
e-mail: hilde-morten@post.tele.dk<br />
Københavns Amtskreds:<br />
Lone Espersen Johansen<br />
Flintemarken 61, st.th.<br />
2950 Vedbæk<br />
Tlf. 4566 4636<br />
e-mail: lev-ka@pc.dk<br />
web: ww.koebenhavnsamt.lev.dk<br />
Københavns Kommunekreds:<br />
Steen Stavngaard<br />
Monrads Allé 46<br />
2500 Valby<br />
Tlf. 3646 3783<br />
e-mail: ss@sankt-annae.dk<br />
Frederiksberg Kommunekreds:<br />
Ejvind Wilms<br />
Grundtvigsvej 18, st. tv.<br />
1864 Frederiksberg C<br />
Tlf. 3321 7002<br />
e-mail: ejvind.wilms@kreds.lev.dk<br />
Bornholms Amtskreds:<br />
Laila Pihl<br />
Nørremøllevej 6<br />
3730 Bornholm<br />
Tlf.5649 3694<br />
e-mail:laila.pihl@kreds.lev.dk<br />
Landsforeningen for Prader-Willi<br />
Syndrom<br />
Børge Troelsen<br />
Agervej 23<br />
8320 Mårslet<br />
Tlf. 8629 2141, Fax 8629 2191<br />
e-mail: b.troelsen@email.dk<br />
web: www.prader-willi.dk<br />
Landsforeningen for<br />
Sotos Syndrom<br />
Mette Exsteen<br />
Nøglens Kvarter 11<br />
5220 Odense SØ<br />
Tlf. 6615 4549<br />
e-mail: sotos@mail.dk<br />
www.sotos.dk<br />
Landsforeningen<br />
Rett Syndrom<br />
Winnie Pedersen<br />
Hededammen 21<br />
2730 Herlev<br />
Tlf. 7020 2053<br />
e-mail: post@rett.dk<br />
web: www.rett.dk<br />
ULF – Udviklingshæmmedes<br />
Landsforbund<br />
Lisbeth Jensen<br />
Havnegade 3<br />
7100 Vejle<br />
Tlf. 7572 4688, Fax 7572 4633<br />
e-mail: ulf@ulf-web.dk<br />
web: www.ulf-web.dk<br />
KNUS<br />
Lene Bang Larsen<br />
Dryadevej 25<br />
2650 Hvidovre<br />
Tlf. 3649 0899<br />
e-mail: lene@knus.nu<br />
www.knus.nu<br />
Copyright:<br />
LEV må gerne kopieres og på anden måde anvendes, hvis kilden tydeligt angives.<br />
Et eksemplar af den pågældende publikation bedes tilsendt LEVs redaktion. ISSN 0902-6088<br />
46<br />
LEV 8/2004
Annoncer<br />
LEV 8/2004 47