Status rapport 2 - Randers Kommune
Status rapport 2 - Randers Kommune
Status rapport 2 - Randers Kommune
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
<strong>Status</strong><strong>rapport</strong> 2<br />
Studiemødregrupperne<br />
<strong>Randers</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Februar 2011- Februar 2012<br />
Projekt Studiemødregrupper har til formål<br />
gennem etablering af en række grupper for unge mødre<br />
fra ungdoms- og videregående uddannelser<br />
at støtte de unge mødre både socialt og studiemæssigt<br />
så de opnår bedre sammenhæng mellem studie- og familieliv<br />
og bliver i stand til at gennemføre den påbegyndte uddannelse.<br />
Projekt<strong>rapport</strong>ering udarbejdet af<br />
Liane Wagner og Jeanette Breus Møller<br />
1
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
Forord .................................................................................................................................................. 3<br />
Organisatorisk profil ................................................................................... 4<br />
Fakta om målgruppen ....................................................................................................................... 5<br />
Metode og socialfaglig tilgang ........................................................................................................ 5<br />
Gruppemetoden ........................................................................................ 5<br />
Den social og pædagogfaglige tilgang ........................................................................................... 6<br />
Mødet med mor ........................................................................................ 6<br />
Teoretiske overvejelser ................................................................................................................... 7<br />
Sproget som værktøj .................................................................................. 7<br />
Aktiviteter og Gruppetilbud ............................................................................................................ 8<br />
Studiemødregrupperne Studiemødregrupperne .................................................. 9<br />
Gruppen for uddannelsessøgende ................................................................... 9<br />
Aktivitetsgrupper og de frivillige .................................................................. 11<br />
Samarbejdspartnere ....................................................................................................................... 12<br />
Tilfredshed med Studiemødregrupperne blandt de unge mødre ........................................... 12<br />
Rekruttering af kunder ................................................................................................................... 16<br />
Mødre som ambassadører .............................................................................................................. 16<br />
Facebook som socialt medie. ........................................................................................................ 17<br />
Fravær og fremmøde ...................................................................................................................... 18<br />
Problemstillinger for flertallet af mødrene ............................................................................... 19<br />
Hvad kræver det af gruppelederne at arbejde med målgruppen .......................................... 22<br />
Nye tiltag 2012 ................................................................................................................................ 26<br />
2
Forord<br />
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
”80.000 unge, der hverken har været under uddannelse eller i arbejde i de seneste seks måneder,<br />
vækker ikke kun bekymring hos regeringen. Også arbejdsmarkedets parter mener, at der er tale om<br />
et sørgeligt spild, og det giver forhåbninger til de reformer af førtidspension og kontanthjælp, som<br />
regeringen har bebudet. Beskæftigelsesminister Mette Frederiksen (S) har allerede slået fast, at<br />
regeringen vil presse de stærke unge i uddannelse eller arbejde, og for de svage unge skal der<br />
skabes særlige og målrettede forløb”.(Kilde, Jp.dk den 08.01.2012)<br />
I Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong>, er et mål, netop at afdække indsatser, der motiverer unge (mødre)<br />
på deres vej i uddannelse til på sigt selvforsørgelse. Dette med stor succes.<br />
Nærværende <strong>rapport</strong> er tænkt som dokumentation af praksis og som formidling af resultater overfor<br />
blandt andre servicestyrelsen, men er også målrettet Børn og Skole-forvaltningen i <strong>Randers</strong> <strong>Kommune</strong><br />
med ønsket om fremtidig implementering. Rapporten er med selvfølgelighed tillige tiltænkt<br />
fagpersonel i <strong>Randers</strong> kommune, samt andre kommuner i Danmark, der beskæftiger sig med<br />
motivation af unge.<br />
Rapporten beskriver projekt Studiemødregrupperne erfaringer, hvilke udfordringer, der er i arbejdet<br />
med målgruppen, samt hvilke kompetencer det kræver af medarbejderne at få skabt en succes.<br />
Samtidigt belyses de problemstillinger helt unge kvinder erfarer i forbindelse med rollen som mor,<br />
samt der gives bud på, hvilke behov kvinderne har for støtte til at komme videre. Rapporten beskriver<br />
forskellige tematikker, der er relevante at forholde sig til i arbejdet med målgruppen. Projektet har<br />
anvendt divergerende medier, også sociale medier som facebook, i rekrutteringen af mødre. Det har<br />
affødt flere interne diskussioner og derfor er en forholdsvis stor del af <strong>rapport</strong>en helliget refleksion<br />
over sociale mediers betydning i arbejdet med målgruppen.<br />
Beskrivelser af gruppetilbud, teoretisk tilgang mv. er en gentagelse fra forrige års status<strong>rapport</strong>, men<br />
en nødvendig forudsætning for særskilt at kunne tilbyde nye læsere mulighed for at forstå baggrunden<br />
for tilbuddet samt den organisatoriske forankring, den teoretiske baggrund samt den socialfaglige<br />
tilgang til mødrene.<br />
God læselyst!<br />
Projektleder Berit Svane<br />
Projektkoordinator Liane Wagner<br />
Gruppeleder Jeanette Breus Møller<br />
3
Baggrund<br />
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
I <strong>Randers</strong> <strong>Kommune</strong> oplever man en stigende<br />
gruppe af unge mødre, der falder fra<br />
ungdomsuddannelserne, fordi de ikke har de<br />
nødvendige sociale og faglige ressourcer.<br />
Mødrene magter ikke både at håndtere de mange<br />
udfordringer, de møder som forælder og som<br />
studerende. De har ofte et begrænset netværk<br />
samt manglende forældreopbakning, hvorfor<br />
mange føler sig ensomme og marginaliserede.<br />
Studiemødregrupperne forsøger at dæmme op<br />
for denne udvikling og støtter mødrene i at blive<br />
mere sikre i forældrerollen, få et stærkere<br />
netværk og større stabilitet i deres liv samtidig<br />
med at det uddannelsesmæssige perspektiv<br />
fastholdes, så de gennemfører deres uddannelse<br />
eller motiveres til at begynde en uddannelse.<br />
I <strong>Randers</strong> <strong>Kommune</strong> var der sommeren 2009 ca.<br />
25 kvinder under 25 år, som havde en børnesag,<br />
hvoraf ca. halvdelen er, eller kommer under<br />
uddannelse i projektperioden. Ved en<br />
målgruppeafdækning foretaget i marts 2009<br />
vurderede uddannelsesinstitutionerne i <strong>Randers</strong><br />
desuden, at de hvert år har 30-50 unge mødre,<br />
som er frafaldstruede og har et stort behov for<br />
støtte til at gennemføre uddannelsen.<br />
Formål med Studiemødregrupperne i<br />
<strong>Randers</strong><br />
Projektet "Studiemødregrupper" har til formål,<br />
gennem etablering af en række mødregrupper<br />
for unge mødre fra ungdoms- og videregående<br />
uddannelser, at støtte de unge mødre både<br />
socialt og studiemæssigt, så de opnår bedre<br />
sammenhæng mellem studie -og familieliv og<br />
bliver i stand til at gennemføre den påbegyndte<br />
uddannelse.<br />
Studiemødregrupperne startede med forløb til<br />
enlige studieaktive kvinder i september 2010.<br />
I 2011 er projektet udvidet til også at etablere<br />
grupper med uddannelsessøgende enlige mødre.<br />
Et krav er dog, at det af samarbejdspartnere,<br />
som af mor, vurderes realistisk og relevant, at<br />
moren kan påbegynde og gennemføre en<br />
uddannelse. I sommer 2011 startede<br />
Studiemødregrupperne gruppeforløb for<br />
barslende mødre, ligesom der er afholdt et<br />
efterværnsforløb for studieaktive mødre. I<br />
foråret 2012 påbegyndes et forløb for gravide og<br />
barslende mødre.<br />
Kriterier for optagelse<br />
Der er intern visitation – mødrene kan kontakte<br />
projekt Studiemødregrupper og aftale et møde<br />
med henblik på indskrivning i projektet, ligesom<br />
jobkonsulent, familierådgiver, vejleder eller<br />
anden person i morens netværk er velkommen til<br />
at deltage i en forsamtale.<br />
Inklusionskriterier: ca. 18 - 25årige enlige<br />
mødre. Studieaktive, uddannelsessøgende,<br />
barslende og gravide.<br />
Eksklusionskriterier: Mødre over 26 år, eller<br />
behandlingskrævende mødre, der ikke skønnes at<br />
kunne bidrage til eller benefitere af et<br />
gruppeforløb.<br />
Organisatorisk profil<br />
Projektet organisatorisk forankret ved<br />
Familiehuset <strong>Randers</strong> ved leder Berit Svane.<br />
Projektet har modtaget midler fra<br />
Socialministeriets satspulje ”Lige muligheder”<br />
Den daglige funktion varetages af:<br />
Projektkoordinator – og<br />
gruppeleder:<br />
Liane Wagner<br />
Telefon: 30 501 005<br />
liane.wagner@randers.dk<br />
Liane Wagner er uddannet<br />
pædagog, familiebehandler,<br />
supervisor samt gruppeleder<br />
efter gruppemetoden ved<br />
Ken Heap.<br />
Gruppeleder:<br />
Jeanette Breus Møller<br />
Telefon: 30 583 496<br />
jeanette.breus.moeller<br />
@randers.dk<br />
Jeanette Breus Møller er<br />
uddannet<br />
cand.pæd.pæd.psyk,<br />
pædagog samt gruppeleder<br />
efter Ken Heaps<br />
gruppemetode.<br />
4
Fakta om målgruppen<br />
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
Projekt ”Studiemødregruppe” henvender sig til<br />
studieaktive, uddannelsessøgende,<br />
højgravide/barslende unge enlige mødre.<br />
Målgruppen kan kendetegnes ved at:<br />
- De er under 26 år<br />
- De er enlige forsørgere<br />
- De har et begrænset netværk<br />
- De står meget alene om opgaverne som<br />
mor (og som studerende)<br />
- De kan have et højt fravær fra studiet<br />
eller er droppet ud af flere uddannelser<br />
- Har dårlige skoleerfaringer<br />
- De ønsker opbakning og støtte til at<br />
gennemføre eller påbegynde deres<br />
uddannelse<br />
”Det er afslappende og dejligt at<br />
kunne mødes i en mødregruppe et<br />
neutralt sted, og især at der bliver<br />
diskuteret vigtige emner med<br />
andre i samme situation”. Mor,<br />
20 år.<br />
Projekt ”Studiemødregrupper” vil gennem<br />
etablering af en række mødregrupper støtte<br />
mødrene både socialt og studiemæssigt, så de<br />
oplever en bedre sammenhæng mellem studie -<br />
og familieliv og således også motiveres til at<br />
påbegynde og/eller gennemføre en uddannelse.<br />
Projektet tager udgangspunkt i et<br />
helhedsorienteret familieperspektiv og fokuserer<br />
overordnet på følgende indsatsområder:<br />
• Forældrekompetencer<br />
• Uddannelse<br />
• Netværksskabende aktiviteter<br />
• Individuel støtte<br />
Metode og socialfaglig tilgang<br />
Gruppemetoden<br />
I Projekt Studiemødregrupper er vi inspireret af<br />
Ken Heaps ”Gruppemetode”. Ken Heap er<br />
førende forsker indenfor socialt gruppearbejde,<br />
og tidl. Afdelingsleder ved Det norske<br />
Diakonhjem på Socialskolen i Oslo. Han har<br />
desuden undervist socialrådgivere/studerende i<br />
hele Skandinavien.<br />
Heap bygger sine erfaringer på arbejdet med<br />
grupper fra Skandinavien. Hans metode tager<br />
derfor højde for og er tilpasset den skandinaviske<br />
kultur og normer.<br />
Et grundlæggende princip og omdrejningspunkt i<br />
”Gruppemetoden” er mobiliseringen af<br />
gruppemedlemmernes egne ressourcer. Fokus er<br />
på gruppens ressourcer, potentialer og<br />
interaktion, modsat den mere traditionelle<br />
individorienterede terapeutiske tilgang.<br />
Tanken er, at netop de kollektive ressourcer øger<br />
den enkeltes mestring af sin egen livssituation.<br />
”Gruppemetode” bygger på en fremadrettet<br />
ressourceorienteret forståelse, som netop<br />
anerkender det enkelte gruppemedlems egne<br />
ressourcer og dermed potentielle<br />
problemløsningsevne. ”Gruppemetode” er, med<br />
Heaps ord, udtryk for en erkendelse af, at<br />
almindelige menneskers ressourcer, deres evne<br />
til at finde egne problemløsninger og til at<br />
hjælpe hinanden undervejs, medvirker til en<br />
frigørelse af den enkelte fra den professionelle<br />
”ekspertise”.<br />
Erfaringsdeling er et andet væsentligt<br />
omdrejningspunkt i gruppemetoden. Det enkelte<br />
gruppemedlem bidrager med (og understøttes i<br />
at dele) erfaringer med gruppen og den enkeltes<br />
oplevelse af at ”få igen”, at blive lyttet til, er i<br />
sig selv styrkende og kan samtidig tilbyde<br />
problemløsninger. Selvværdet styrkes i mødet<br />
med andre (ligesindede), i det den enkeltes<br />
5
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
(gode som dårlige) erfaringer kan bruges til<br />
noget. Mødet med ligesindede kan desuden være<br />
en ”trøst i sig selv”, give oplevelsen af at være<br />
flere i samme båd og give en fællesskabsfølelse,<br />
der gør, at den enkelte ikke føler sig alene, og<br />
blot derfor står stærkere (”Lån af jeg-styrke”).<br />
Tesen er, at Gruppemedlemmerne kan hjælpe<br />
sig selv og hinanden ved at sammenligne<br />
holdninger og erfaringer, ved at udveksle ideer<br />
og løsninger og ved at udvikle og udvide sit<br />
netværk. Med andre ord bliver Gruppemetoden<br />
idealistisk set værktøjet til at mobilisere den<br />
enkeltes evne til at hjælpe sig selv (samtidig<br />
med, at de hjælper andre), ligesom metoden har<br />
et forebyggende sigte, støtter gruppemedlemmet<br />
med hjælp til selvhjælp, samt øger den enkeltes<br />
selvværd.<br />
De emner, vi arbejder med i gruppen, er<br />
mødrene selv med til at definere. Emnerne vil<br />
altid være relevante i forhold til det at være mor<br />
og studerende. Det kan være:<br />
- Hvordan planlægger jeg, så jeg får tid til både<br />
børn, studie og fritid? - Min rolle som mor! -<br />
Hvordan gør andre i min situation? - Hvordan får<br />
jeg pengene til at slå til? - Børns udvikling? -<br />
Samvær? - Hvor finder jeg tiden til mine lektier?<br />
Den social og pædagogfaglige<br />
tilgang<br />
I det sociale og pædagogiske arbejde med<br />
målgruppen har vi fokus på den enkelte mors<br />
specifikke udfordringer. Nogle af vores<br />
omdrejningspunkter er:<br />
udvikling af selvværd og identitet<br />
at bygge videre på brugbare erfaringer<br />
og styrke de individuelle ressourcer<br />
At skabe struktur i hverdagen og få<br />
indarbejdet en rytme i.f.t. uddannelse<br />
at tilegne sig viden og færdigheder i<br />
relation til måder at begå sig på i<br />
forskellige sociale sammenhænge og<br />
udvikle sociale kompetencer samt få<br />
indsigt i, hvordan man virker på andre<br />
Den konkrete støtte tilrettelægges i samarbejde<br />
med mor og evt. andre personer i mors netværk.<br />
Støtten kan eksempelvis være hjælp til at<br />
strukturere sin hverdag<br />
få styr på sin økonomiske<br />
situation<br />
reflektere sin rolle som mor<br />
Mødet med mor<br />
diskussioner af hvad et lille barn<br />
har behov for i sin sunde<br />
udvikling<br />
sætte mål og tydeliggøre<br />
handlingsmuligheder sammen<br />
med mor<br />
anskueliggøre sammenhænge,<br />
som mor kan have vanskeligt ved<br />
at se<br />
deltage i eksterne møder med<br />
mor (for eksempel på studie eller<br />
i daginstitution)<br />
Vi søger aktivt, i mødet med mor, at lytte til<br />
hendes måder at forstå sig selv og verden på.<br />
Dette for bedre at kunne få øje på, hvad hun<br />
tillægger betydning.<br />
For at mødet med mor bliver mest muligt<br />
respektfuldt og anerkendende, mener vi, det er<br />
en forudsætning at erkende, at det er i den<br />
enkelte mors møde med og oplevelse af verden,<br />
der er udviklet en forståelse af hende selv og<br />
omverden. Vi tror grundlæggende, at alle mødre<br />
ønsker det bedste for deres børn, og at de<br />
forsøger alt, hvad de kan, ud fra de redskaber,<br />
kompetencer og ressourcer, de har tillært sig.<br />
Som professionelle er det klart, vi møder den<br />
enkelte mor og hendes barn med en god portion<br />
faglig viden, og at vi i mødet med en mor, på<br />
baggrund heraf, skaber hypoteser om, hvad der<br />
er vigtigt at arbejde med, samt har øje for<br />
ressourcer og kompetencer, der kan sættes<br />
endnu mere i spil.<br />
Tilgangen til mor er ikke kun fagligt baseret, vi<br />
bruger også os selv som personer. Vi er af den<br />
overbevisning at uanset, hvor meget vi vil søge<br />
6
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
at sætte os selv (som personer) i parentes. Så er<br />
dette ikke muligt.<br />
Vi er selv mennesker med bestemte måder at<br />
forstå og møde verden på. I vores arbejde er vi<br />
bevidste om, at netop vores særegne måder at<br />
forstå mødre og deres børn på ikke kun<br />
udspringer af vores faglige personligheder, men i<br />
ligeså høj grad afspejler vores egen måde at<br />
være mødre på, samt erfaringer med vores egen<br />
mor og tillige fællesskaber med andre mødre. Vi<br />
ønsker, at vores arbejde med mødrene i<br />
projektet afspejler dette.<br />
Vi ønsker åbent og indlevende at forholde os til<br />
den enkelte mor, ud fra en forståelse af, at hun<br />
er noget unikt, at hendes måder at agere på som<br />
mor, som kvinde, som veninde, som datter etc.<br />
udspringer af netop hendes erfaringsdannelse,<br />
som er gjort i samspil med andre og qua de<br />
livsvilkår hun har og har haft.<br />
Vi ønsker med vores faglighed og personlighed at<br />
understøtte mødrene i mødet med andre.<br />
Vi ønsker at støtte mor i troen på, at hun selv er<br />
medskaber af mulighederne for at ændre<br />
og/eller udvikle sin livssituation.<br />
Teoretiske overvejelser<br />
Projekt Studiemødregrupper er ikke kun<br />
inspireret af en, men flere retninger indenfor<br />
psykologien, dog overvejende indenfor den<br />
samfundsvidenskabelige videnskabsteori.<br />
Forståelsen er, at essentialistiske begreber som<br />
personlighed, er noget processuelt, noget der er<br />
flydende, konstituerbart og samtidig socialt<br />
konstitueret. Tanken er, at vi mennesker bliver<br />
til i en sproglig (talehandling) konstruktion i<br />
mellem mennesker i en samtidig bestemt<br />
kontekst, historie og kultur.<br />
Vi arbejder ikke stringent, men integrativt. Med<br />
andre ord anvender vi de teoretiske briller, der<br />
passer bedst til omdrejningspunktet. Som<br />
eksempel er det klart, vi i arbejdet med mødre<br />
og deres børn har fokus på teorier om<br />
tilknytning.<br />
Særligt den tidlige psykoanalytisk inspirerede<br />
optik har haft afsmittende effekt på, hvordan<br />
der tænkes i at være en god mor. Forskning af<br />
relationer mellem forældre og børn har gennem<br />
tiderne afspejlet det symbiotiske forhold mellem<br />
mor og barn. En tidlig etablering af et tæt bånd<br />
mellem mødre og spædbørn regnes som en<br />
forudsætning for barnets positive udvikling<br />
senere i livet. Hovedbudskabet er, at børns<br />
personlighed dannes i de allerførste år, hvilket<br />
lægger et stort ansvar på især mødrene for at<br />
give børn den rette kærlighed og omsorg, der gør<br />
dem til velfungerende mennesker.<br />
Vi er af den overbevisning, at de første<br />
omsorgspersoner i et menneskes liv og måder at<br />
være sammen på, har stor betydning. -Samtidig<br />
er vi sikre på, at senere relationer og erfaringer<br />
også influerer den enkeltes forståelse af sig selv<br />
og dennes møde med sin omverden.<br />
Barnets tidlige år og erfaringer med nære<br />
relationer er (i vores forståelse) ikke<br />
determinerende for barnets/den unges<br />
fremtidige måder at indgå i relationer med andre<br />
på. Nyere psykologisk forskning sætter da også<br />
spørgsmålstegn ved opvækstens enestående og<br />
altafgørende betydning for børns senere<br />
muligheder.<br />
Sproget som værktøj<br />
Mennesket bliver til det, det fortæller om sig<br />
selv, hører om sig selv, og forstår om sig selv.<br />
Derfor er det også gennem sproget, det gøres<br />
muligt at konstruere sin personlige livshistorie.<br />
Udfordringen, i mødet med mennesker i<br />
udfordrede livssituationer, bliver da at deltage i<br />
det processuelle qua konstruktionen af nye<br />
forståelser af dennes virkelighed/er gennem<br />
aktiv dialog. Menneskets identitet kan i vores<br />
optik forstås som en fleksibel størrelse, der kan<br />
udvikles og ændres, men altid afhængigt af<br />
sociale kontekster, relationer og sprog.<br />
Vi oplever verden forskelligt, og vi skaber verden<br />
gennem vores måder at tale om den og hinanden<br />
på. Mulighederne og potentialet for forandring<br />
ligger da også implicit i fælles meningsskabende<br />
7
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
sproglige processer. Perspektivet er, at det er<br />
muligt at ændre forståelsen af det enkelte<br />
menneskes psykologiske grundlag, ligesom det er<br />
muligt at ændre (ikke fjerne) givne<br />
problemstillinger gennem sproget.<br />
Det anses altså som muligt sprogligt at ændre<br />
psykologiske omstændigheder.<br />
Vi kan med andre ord ikke fjerne en mors dårlige<br />
minder om sin barndom, men vi kan gennem<br />
(samtale) ændre hendes måder at forstå<br />
betydningerne og konsekvenserne af sin<br />
barndom. En dårlig barndom behøver ikke være<br />
lig med et elendigt voksenliv.<br />
Vi er af den overbevisning, at måden hvorpå, vi<br />
bruger vores sprog (italesættelsen) ikke kun<br />
påvirker os selv, og andre, men også bestemte<br />
kontekster, samspil og dermed mødet med<br />
verden. Alt til sammen influerer da forståelsen<br />
af os selv og vores virkelighed. Sproget kan i<br />
praksispædagogisk og psykologisk forstand<br />
anvendes som en form for distancering og<br />
beskyttelse, men kan dermed også være en<br />
barriere for at skabe nærvær og udvikling.<br />
I Projekt Studiemødregrupper er vi meget<br />
opmærksomme på, hvordan vi, mødre og andre<br />
samarbejdspartnere omtaler os selv, mødre og<br />
andre, vi indgår i relationer med. Vi er især<br />
opmærksomme på at introducere alternativer til<br />
det stigmatiserende sprogbrug, der ofte fylder i<br />
arbejdet med vores målgruppe (”sårbare unge<br />
mødre”). Vi tror nemlig på, at et positivt<br />
sprogbrug i høj grad understøtter og medvirker<br />
til at udvikle og ændre udfordrende forhold i en<br />
positiv retning.<br />
Det vi arbejder ud fra er et mål om sammen at<br />
skabe en positiv fremtid for mor og barn. Vi<br />
ønsker at understøtte mødrene i at lære<br />
hinanden og af hinanden, og vi ønsker gradvist at<br />
skabe positive forandringer. – med sproget som<br />
værktøj.<br />
Aktiviteter og Gruppetilbud<br />
Studiemødregrupperne I <strong>Randers</strong> har afprøvet<br />
forskellige tilbud og har siden forår 2011 haft<br />
følgende tilbud (start okt. 2010 med<br />
udelukkende studieaktiv gruppe) Projektet<br />
fokuserer primært på gruppebaserede aktiviteter<br />
(temadage og kreative arrangementer) og<br />
gruppemøder(behandling), men der tilbydes også<br />
individuelle samtaler, samt besøg i hjemmet i<br />
relation til specifikke udfordringer. Der afholdes<br />
udflugter og weekendture for at styrke de sociale<br />
relationer.<br />
Temaer for både gruppemøder og aktiviteter er<br />
mødrene selv med til at vælge. Der indhentes<br />
fagpersoner udefra til temadage og forskellige<br />
workshops (eks. Økonomisk Workshop - Oplæg<br />
ved seksualvejleder vedr. prævention, besøg af<br />
familierådgiver, adressekontrol og andre<br />
kommunale ansigter)<br />
Gruppetilbuddene tilbydes efter behov og<br />
afhængig af visiterede, der er fortløbende<br />
studieaktive grupper. Der har i efteråret 2011<br />
været særdeles travlt, da der sideløbende har<br />
været afholdt fire grupper, det har medvirket til<br />
en nedprioritering i relation til afholdelse af<br />
først og fremmest netværksskabende aktiviteter,<br />
bisidderfunktion og besøg i<br />
hjemmet(konsulentfunktionen)og i mindre grad<br />
de individuelle samtaler. Fra forår 2011 –<br />
skrivende stund ser tilbuddene således ud:<br />
1. Daggruppe en hverdag om ugen fra<br />
9.00-13.00 for uddannelsessøgende (fra<br />
efterår 2011 pause)<br />
2. Intensiv studieaktiv gruppe en<br />
eftermiddag om ugen fra 15.30- 19.30.<br />
3. Aktivitetsgruppe med forskellige<br />
temaer (madlavning og lign) to aftner<br />
om måneden (fra 2012 står frivillige for<br />
gruppen)<br />
4. En motionsgruppe, der mødes en gang<br />
ugentlig om formiddagen og træner<br />
sammen (fra okt. 2011 står en frivillig<br />
for gruppen)<br />
5. En efterværnsgruppe der mødes en fast<br />
hverdagseftermiddag/aften hver anden<br />
uge fra 15.30-19.30 (evalueres 2012)<br />
6. En barselsgruppe, der mødes fast hver<br />
anden tirsdag fra 9.00-11.30 (fra 2012<br />
en kombineret<br />
graviditets/barselsgruppe en gang<br />
ugentligt fra 9-11.30)<br />
7. Individuelle samtaler (efter behov)<br />
8. Brunch hver den første søndag i md.<br />
(arrangement med en frivillig og en<br />
gruppeleder)<br />
9. jule-påske-fastelavnsarrangementer<br />
10. sommertur til Jesperhus Blomsterpark<br />
for udvalgte mødre og deres børn<br />
11. opstarts-ryste-sammen weekendture til<br />
Gjern Søhøjland med nye studieaktive<br />
grupper<br />
12. visitations -og afslutningssamtaler med<br />
hver enkelt mor<br />
8
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
Studiemødregruppernes tilbud 2010 & 2011<br />
Visitation<br />
Individuelle<br />
samtaler<br />
Ture til<br />
Gjern/Jesperhus<br />
Motion<br />
Studiemødregrupperne<br />
Studiemødregrupperne er faste grupper med ca.<br />
6-8 mødre, der mødes 1-2 gange ugentlig i 16<br />
uger under ledelse af 2 gruppeledere.<br />
Gruppelederne planlægger mødregruppernes<br />
forløb således, at der indgår aktiviteter og<br />
temaer, der omhandler emner, som mødrene<br />
finder relevante i relation til både det at være<br />
mor og studerende. De tematikker, der<br />
diskuteres og erfaringsudveksles på<br />
gruppemøderne, har som mål at skabe større<br />
sammenhæng mellem studie -og familieliv.<br />
Projektet har desuden ambitioner om at skabe<br />
netværk omkring og mellem mødrene, og derfor<br />
er fællesarrangementer og fællesspisning en<br />
vigtig del. Idet projektet sætter ind på flere<br />
områder (med rådgivning, erfaringsudvekslinger<br />
samt støtte til etablering af netværk) er ønsket,<br />
at tilbuddet kan medvirke til at sikre, at flere fra<br />
målgruppen gennemfører en uddannelse. Det er<br />
samtidig vigtigt, at mødrene oplever, at de selv<br />
er med til at gøre en forskel for sig selv og<br />
andre.<br />
Studie<br />
Mødre<br />
Grp. Uddannelses<br />
søgende<br />
grp.<br />
Barsels/gravidit<br />
etsgrp<br />
Brunch og<br />
traditioner<br />
Gruppen for uddannelsessøgende<br />
Gruppen for uddannelsessøgende enlige mødre<br />
under 26 år er ”åben” og optager løbende<br />
deltagere (dog max 10).<br />
Aktivitetgrp.<br />
Efterværnsgrp.<br />
Et af målene med tilbud om en gruppe for<br />
uddannelsessøgende enlige mødre er at<br />
understøtte mor både før og under uddannelse.<br />
Perspektivet er, at det er væsentligt at styrke og<br />
understøtte særligt mødrenes selvopfattelse og<br />
deres tro på, at det overhovedet er muligt at<br />
studere og samtidig være alenemor.<br />
Målgruppen vil være kendetegnet ved, at der er<br />
tydelige socioøkonomiske problematikker, der<br />
gør det til en stor udfordring at få skabt<br />
strukturerede rammer om deres liv. Rammer og<br />
struktur som, i et vist omfang, er nødvendigt som<br />
studerende alenemor.<br />
9
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
Mødrene kan have svært ved at få overblik over<br />
praktiske gøremål, de kan være usikre i rollen<br />
som mor, og de mangler ofte overblik over<br />
økonomien. Det er vores erfaring, at netop<br />
strukturelle udfordringer og socioøkonomiske<br />
problematikker gør det uoverskueligt samtidigt<br />
at tage ansvar for studie og kan medvirke til at<br />
der mangler energi til at få læst lektier mv.<br />
Arbejdet i og med grupperne rummer<br />
diskussioner af;<br />
livet som (studerende) alenemor<br />
struktur i hverdagen<br />
økonomi<br />
målet med uddannelse<br />
rollen som mor<br />
Og meget andet.<br />
Når en uddannelsessøgende mor påbegynder sit<br />
studie, vil hun få tilbudt optagelse i en<br />
Studiemødregruppe.<br />
Den uddannelsessøgende gruppe har været<br />
meget udfordret af fravær, måske på baggrund<br />
af den åbne-svingdørs model.<br />
Vores indtryk er at modellen ikke fungerer<br />
optimalt, og vi arbejder fremadrettet<br />
udelukkende med lukkede grupper.<br />
Graviditets og barselsgruppe<br />
I en gruppe med gravide/barslende kvinder er<br />
der plads til op til 8 deltagere. Gruppemøderne<br />
afholdes en hverdag hver anden uge (fra 2012<br />
hver uge) i tidsrummet 9.00-11.30. Der er udover<br />
gruppeledere ansat en familiestøtte til at hjælpe<br />
til med børnene. Gennem forskellige<br />
gruppeaktiviteter og divergerende emner støttes<br />
mødrene i at indgå i sociale relationer og at få<br />
etableret et socialt netværk. Der indhentes<br />
oplægsholdere udefra<br />
Perspektivet er også her, at understøtte<br />
mødrenes tro på, at det er muligt at studere og<br />
samtidig være alenemor, samt at tilbyde dem<br />
refleksioner over valg af uddannelse.<br />
Efterværnsgruppe<br />
I efterværnsgruppen er der op til 8 mødre, som<br />
alle har det til fælles, at de gennem længere tid<br />
har været tilknyttet projektet, enten som<br />
studieaktivt gruppemedlem eller som bruger af<br />
de øvrige tilbud, såsom rådgivning,<br />
motionsgruppe, aktivitet eller lignende. Mødrene<br />
er kendetegnet ved overvejende at være godt på<br />
vej i deres uddannelsesforløb, men havende<br />
behov for at dele med andre, hvordan deres<br />
hverdag hænger sammen.<br />
I skrivende stund er efterværnsgruppen et tilbud,<br />
der skal evalueres. Fremmøde har været noget<br />
ustabilt, og der kan let gå op til 1½ md, hvor<br />
enkelte deltagere ikke møder frem (pga.<br />
mødetid hver anden uge). Det påvirker gruppens<br />
proces og fortrolighed i negativ retning.<br />
Medlemmerne oplever en svingdørsgruppe, og<br />
derfor overvejes tilbuddets strukturelle<br />
opbygning primo 2012.<br />
Motionsgruppe<br />
Forsommer 2011 startede projektet<br />
motionsgruppe op for i alt 10 mødre og en<br />
gruppeleder. I samarbejde med et fitness center<br />
i <strong>Randers</strong> blev der tilbudt mulighed for at<br />
mødrene kunne få lagt individuelle trænings<br />
programmer. Flere af mødrene har det skidt med<br />
deres krop, vil gerne tabe sig, eller strammes op,<br />
så de føler de rent udseendemæssigt svarer til<br />
den alder de har. Mange klager over de fysiske<br />
tegn graviditet og amning har medført, og de<br />
oplever at deres jævnaldrende ”ser bedre ud”.<br />
Tristhed og depressive symptomer er noget flere<br />
af mødrene kæmper med, og flere<br />
videnskabelige undersøgelser, påpeger netop, at<br />
10
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
motion har en klar reducerende effekt på<br />
depressionssymptomer. Samtidig har medicin<br />
mod netop depression og angst tit en negativ<br />
sideeffekt, nemlig vægtøgning. Derfor giver en<br />
motionsgruppe mening på flere områder.<br />
Til start var der fastlagt en bestemt dag om<br />
ugen, hvor mødrene mødtes og trænede<br />
sammen. Da der var ustabilt fremmøde<br />
besluttede vi forsøgsvis at indføre en<br />
egenbetaling på ca. halvdelen af udgiften for<br />
motivation. Det havde da også en vis effekt.<br />
Efter sommer stoppede gruppelederen som<br />
tovholder for motionsgruppen, da projektet<br />
oplevede en stor stigning i antallet af nye<br />
medlemmer, og derfor måtte prioritere sin tid<br />
anderledes. En frivillig blev sat ind i stedet, men<br />
fungerer fortrinsvis som aflaster for de mødre,<br />
der har små babyer med. Der er pt intet fast<br />
tidspunkt for træningen for de øvrige mødre.<br />
Dette har (måske) medvirket til et skred i<br />
tilmeldte mødre. Motionsgruppen er fortsat i<br />
gang, men nu kun med få aktive medlemmer.<br />
Aktivitetsgrupper og de frivillige<br />
Projektet har fortsat tilknyttet frivillige<br />
reservebedstemødre og mentorer.<br />
Reservebedstemødrene og mentorerne deltager i<br />
fælles arrangementer som brunch, motion og<br />
madlavning. Der er fortsat lagt op til, at de<br />
frivillige selv bestemmer, hvor meget tid de vil<br />
anvende, samt hvordan og hvornår, de vil bruge<br />
den. Dog er der ved de kvartalsvise<br />
fyraftensmøder med de frivillige i højere grad<br />
lagt vægt på at de tildeles/tager bestemte<br />
arbejdsopgaver på sig. De frivillige bedstemødre<br />
deltager efter interesse og tid, og er<br />
medplanlægger af selve aktiviteten. Eksempelvis<br />
er det nu en bedstemor, der står for<br />
motionsgruppen, samt tre andre, der skiftes til<br />
at stå for weekendarrangementer med en<br />
gruppeleder. Madlavningsarrangementer på<br />
hverdage er ligeledes en opgave for de frivillige.<br />
Aktivitetsgrupperne planlægges en formiddag i<br />
weekender eller en hverdagseftermiddag -og<br />
aften. Her er det muligt for alle indskrevne<br />
mødre og deres børn at deltage i forskellige<br />
former for arrangementer. Aktivitetsgrupperne<br />
tager på udflugter eller laver kreative ting i<br />
Familiehuset, ligesom der en gang om måneden<br />
er brunch eller madlavning.<br />
Visitation<br />
Visitation er en personlig samtale af en times<br />
varighed. Vi fortæller introducerende om<br />
gruppetilbuddene, så moren har et ordentligt<br />
grundlag at træffe sin beslutning ud fra. Samtidig<br />
spørger vi ind til morens problemstillinger,<br />
familieforhold, skoleerfaringer m.v. Alt sammen<br />
for at afklare, hvorvidt vores tilbud passer med<br />
mors behov og hvorvidt moren vil benefitere af<br />
et gruppetilbud, men i ligeså høj grad hvorvidt<br />
en gruppe vil benefitere af den specifikke mor<br />
som gruppemedlem.<br />
Når en mor starter i studiemødregruppe<br />
tilknyttes hun fra start en gruppeleder, som er<br />
ansvarlig for visitationssamtaler samt har<br />
desuden en opsøgende funktion. En af grundene<br />
til dette er oplevelsen af, at knap 50 % af<br />
mødrene i divergerende omfang har brug for en<br />
stabil og vedholdende kontakt til en voksen.<br />
Samtidig tager det tid at opbygge en tillidsfuld<br />
relation (og kræver tålmodighed). Den tid vælger<br />
vi helt bevidst at bruge i Studiemødreprojektet,<br />
også fordi vi ved, det er vigtigt at have afstemt<br />
forventninger inden opstart.<br />
”I mødregruppen har man<br />
nogle udefra stående man<br />
kan dele sine problemer<br />
med og få godt råd og<br />
støtte fra” mor, 25 år<br />
Ved visitationssamtalerne får vi et<br />
førstehåndsindtryk af mødrene, men vi har ikke<br />
deres ”sagspapirer”, diagnostiske beskrivelser<br />
eller lignende ved hånden. Det er en fordel for<br />
vores arbejde, da vi får større chance for selv at<br />
danne os et indtryk af den specifikke mor og<br />
dermed mindskes også risikoen for en<br />
stigmatisering af moren og barnet.<br />
Når vi har mange på venteliste laver vi en intern<br />
vurdering af behovet og sammensætningen af<br />
grupperne prioriteres udfra skønsmæssig<br />
vurdering af, hvem der vil passe sammen i<br />
grupperne, hvem der har ”mest ” behov og<br />
hvem, der er mest motiverede for gruppeforløb.<br />
11
Studiemødregrupperne 2010 - 2011<br />
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
Man<br />
Visitation<br />
Tirs<br />
Barselsgr<br />
uppe hver<br />
Ons<br />
Samtaler<br />
Tors<br />
Uddan<br />
nel-<br />
Fr<br />
e<br />
Ad<br />
m<br />
anden<br />
sessøg<br />
tirsdag<br />
ende<br />
9.00-<br />
11.30<br />
gruppe<br />
for<br />
mødre<br />
9.00-<br />
13.00<br />
(venteli<br />
ste)<br />
Studiemødregr<br />
uppe<br />
Motionsgruppe<br />
kl.<br />
13.30-<br />
Studiemø<br />
dregruppe<br />
Aktivite<br />
tsgruppe<br />
Ad<br />
m<br />
15.30-<br />
19.00<br />
15.30<br />
Besøgs-<br />
15.30-<br />
19.00.<br />
(hver tid på<br />
anden<br />
uge)<br />
SOSU/<br />
VUC en<br />
gang om<br />
md.<br />
Samarbejdspartnere<br />
Wee<br />
Brun<br />
ch<br />
eller<br />
udflu<br />
gt/<br />
aktivi<br />
tet<br />
Gennem projektperioden er det planlagt, at der<br />
skal være en tæt kontakt med relevante<br />
samarbejdspartnere. Fra start har<br />
uddannelsesinstitutioner været tænkt som den<br />
primære samarbejdspartner, idet Projektets<br />
kriterier for visitation indebar en ”studieaktiv”<br />
del, det var da også uddannelsesinstitutionerne,<br />
der italesatte udfordringen.<br />
Der sidder repræsentanter fra SOSU-<strong>Randers</strong>,<br />
VUC-<strong>Randers</strong> og UU-vejledningen-<strong>Randers</strong><br />
Sundhedsplejen-<strong>Randers</strong> i Projektets<br />
følgegruppe.<br />
Primære samarbejdspartnere:<br />
VUC<br />
SOSU<br />
UU-vejledningen<br />
Sundhedsplejerskerne<br />
Mødrehjælpen<br />
Familieafdelingen<br />
Jobcenter<br />
Daghøjskolen<br />
Tilfredshed med<br />
Studiemødregrupperne blandt de unge<br />
mødre<br />
Vores indtryk er, at der gennemgående er<br />
tilfredshed med vores tilbud blandt de unge<br />
mødre. Det afspejler sig dels i svar på<br />
udsagnsspørgeskemaerne og qua de personlige<br />
samtaler, der har været afviklet gennem<br />
perioden. De mødre der var med fra starten i<br />
september og oktober 2010 er da også stadig<br />
med i projektet og deltager i aktiviteter og<br />
enkelte benytter sig fortsat af tilbuddet om<br />
individuelle samtaler. Kun få mødre (under 5) er<br />
helt stoppet i projektet.<br />
I skrivende stund (februar 2012) har Projektet<br />
tilknyttet 45 mødre og 54 børn. –med fortsat<br />
tilgang.<br />
At måle på forandringer<br />
For internt at kunne evaluere hvorvidt projektet<br />
har en effekt i positiv forstand tages<br />
udgangspunkt i erfaringer med<br />
effektmålingsskemaer. Målet er helt specifikt at<br />
evaluere på, hvorvidt der sker en forandring eller<br />
bedring for den enkelte og gruppen som sådan.<br />
Nærmere bestemt anvendes ”udsagnsspørgsmål”<br />
før og efter gruppeforløb (Jerlang og Thomassen,<br />
2008: 84), dette for at udlede, hvor der er<br />
særligt brug for en indsats, hvor der sker en<br />
forbedring eller måske intet sker. Metoden bliver<br />
dermed overvejende et værktøj, som<br />
gruppelederne vil anvende med henblik på<br />
udvikling og intern evaluering, idet metoden ikke<br />
lever op til reliabilitetsprincipper eller er<br />
videnskabeligt valide.<br />
For at udarbejde udsagnsspørgsmålene og<br />
formulere dem specifikt har det været<br />
nødvendigt at indkredse forskellige parametre.<br />
Parametre vi, på baggrund af blandt andet<br />
forsamtaler med visiterede mødre, reflekterer<br />
som relevante. De kvantitative data er dermed<br />
indirekte tilblevet qua ustrukturerede kvalitative<br />
”interviews”.<br />
I øvrigt påpeges at Studiemødregrupperne ikke<br />
udelukkende baserer sine evalueringer af data på<br />
de kvantitativt fremkomne statistikker, da vi i<br />
vores overvejelser altid inddrager oplysninger og<br />
personlig viden om den enkelte mor.<br />
Eksempel:<br />
At en specifik mor på stort set alle punkter<br />
scorer lavere (eller højere) ved afslutning af<br />
gruppeforløb, kan ikke ”blot” henføres til<br />
gruppeforløb eller deltagelse i netværksaktivitet,<br />
da mors strukturelle verden og personlige<br />
relationer i høj grad influerer ”statistikken”.<br />
12
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
Vi har gjort udsagnsspørgeskemaer anonyme og<br />
drager derfor ”samlede konklusioner” på data. Vi<br />
har tilvalgt anonymiseringen, da vi ikke vil<br />
forpligte mødrene til at svare udfra, hvad de<br />
tror, vi ønsker og forventer, de skal svare. Primo<br />
2013 foreligger resultater heraf.<br />
Vi har desuden valgt at lave en<br />
tilfredshedsundersøgelse, som er knap så<br />
omfattende tidsmæssigt set, denne undersøgelse<br />
kan vi læne os opad indtil da.<br />
For at afdække tilfredsundersøgelsen har vi valgt løbende at sende<br />
nedenstående spørgeskema ud til mødre, der har deltaget i et<br />
gruppeforløb eller fast aktivitet i Studiemødregruppe-regi 2010-<br />
2011-2012 og 2013 med foreløbig følgende resultater.<br />
Januar 2012<br />
Hvor tilfreds har du været<br />
med at deltage i<br />
Studiemødregruppernes<br />
mødregruppe for unge<br />
mødre?<br />
Procentvis<br />
Tilfreds 92 %<br />
Delvis tilfreds 8 %<br />
Utilfreds 0 %<br />
Har du fået talt om det<br />
du har lyst til med<br />
andre i mødregruppen?<br />
Procentvis<br />
Ja 69 %<br />
Nej 8 %<br />
Både og 23 %<br />
Har du fået kendskab<br />
til eller lært noget om<br />
børn og din rolle som<br />
mor, som du ikke<br />
vidste i forvejen?<br />
Procentvis<br />
Ja 46 %<br />
Nej 8 %<br />
Både og 46 %<br />
Oplever du at din<br />
deltagelse i<br />
mødregruppen har<br />
været godt for dig og<br />
dit barn?<br />
Procentvis<br />
Ja 84 %<br />
Nej 16 %<br />
Både og 0 %<br />
Synes du, at<br />
Procentvis<br />
aktiviteterne og ture,<br />
der har været tilbudt,<br />
har været gode?<br />
Ja 100 %<br />
Nej 0 %<br />
Både og 0 %<br />
Vil du anbefale andre unge<br />
mødre at komme i en<br />
gruppe hos<br />
Studiemødregrupperne?<br />
Procentvis<br />
Ja 100 %<br />
Nej 0 %<br />
Måske 0 %<br />
Har du fået den støtte<br />
og rådgivning af<br />
gruppelederne, som du<br />
har haft behov for?<br />
Procentvis<br />
Ja 92 %<br />
Nej 0 %<br />
Både og 8 %<br />
Er du blevet styrket i<br />
troen på, at du kan<br />
gennemføre en<br />
uddannelse?<br />
Procentvis<br />
Ja 53 %<br />
Nej 16 %<br />
Både og 31 %<br />
Bemærkninger, ris og ros:<br />
”rigtig godt tilbud” … ”var rigtig glad<br />
for den første gruppe, men den sidste<br />
kom aldrig i gang som en gruppe, synes<br />
jeg” …”for meget sladder – holden<br />
udenfor – fnidder” … ”Skal være hver<br />
uge, der er gruppe, ikke hver anden” …<br />
”Tavshedserklæringerne er gode” …<br />
”Runder er godt, og det at der kommer<br />
nogle eksperter på besøg” … ”at man<br />
lærer noget nyt” … ”der er nogle, der er<br />
ustabile, det er lidt irriterende” …<br />
”rigtig søde og kompetente<br />
gruppeledere” … ”Været meget glad for<br />
at komme i gruppen, det har været<br />
rigtig godt for mig” … ”i starten synes<br />
jeg, gruppelederne var skrappe, men nu<br />
har jeg lært, de bare siger, hvad de<br />
mener” … ” meget bedre end en<br />
almindelig mødregruppe”<br />
13
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
Frivillighed som metode<br />
Vi arbejder bevidst med frivillighed som metode,<br />
fordi vi mener, det bidrager til vores mulighed<br />
for at arbejde med udvikling af gode og sunde<br />
relationer. Moren skal ikke føle sig presset til at<br />
indgå i en gruppe.<br />
Individuel<br />
rådgivning/motivationssamtaler<br />
Motivation til forandring skal komme fra moren<br />
selv og ikke fra gruppelederen. Det er morens<br />
opgave at finde løsninger på sine udfordringer,<br />
mens gruppelederen opgave er at hjælpe moren<br />
med at få afdækket sine mål og værdier. Det er<br />
så at sige irrelevant hvad gruppelederen (som<br />
eksempel) synes, om børns sengetider.<br />
Gruppelederen kan i en sådan diskussion bidrage<br />
med sin viden om børns behov for søvn, og hvad<br />
for lidt søvn kan betyde for barnets udvikling,<br />
men ikke trække sine private måder at være mor<br />
og familie på nedover den unge mor.<br />
Gruppelederne forsøger i videst muligt omfang,<br />
at være nysgerrige og spørgende for at få moren<br />
til at reflektere sine udfordringer og muligheder.<br />
Gruppelederen er altså dominerende, når det<br />
gælder om at holde fokus på problematikken og<br />
ikke dominerende, når det omhandler valg af<br />
metode til ændring af en omstændighed.<br />
Gruppeleder indgår ikke i en diskussion med<br />
moren om ”hvad der er mest rigtigt at gøre”,<br />
men støtter moren i at se på sig selv med nye<br />
øjne.<br />
Det handler med andre ord om at stimulere<br />
moren til at uddybe sine måder at agere på qua<br />
refleksion over sine handlinger og heraf<br />
muligheder for ændring af det, der ikke virker.<br />
Tesen er, at det skal give mening for moren.<br />
Eksempel på en samtale<br />
Mor 22 år med datter på 2,5år: Problemet er, at det er<br />
umuligt at få Lina i seng. Hun står op konstant!<br />
Gruppeleder: Okay, og det er et problem for dig eller Lina<br />
eller?<br />
Mor 22år: Det er det for mig, for jeg kan ikke få lavet lektier.<br />
Gruppeleder: Er det et problem for Lina?<br />
Mor 22år: Ja, det er det jo nok, for jeg kan ikke få hende op<br />
om morgenen. Og jeg bliver jo også gal på hende. Men det er<br />
bare, om du kan give mig et råd til hvordan jeg får hende til<br />
at sove i sin egen seng?<br />
Gruppeleder: Jeg kan hjælpe dig med, at finde en måde til dig<br />
og Lina, så I begge får det bedre. Men det skal jo være din<br />
måde! Hvor synes du vi skal starte? Hvad er vigtigst for dig?<br />
Mor 22år: Det vigtigste er at hun bliver i sin seng. Hun skal<br />
hele tiden noget.<br />
Gruppeleder: Hvad gør du ved det? Prøv at fortælle lidt om<br />
jeres aften. Hvad I gør, og hvornår du synes det går galt.<br />
Mor, 22år: jamen hun får nattøj på, og så siger jeg at hun<br />
skal i seng, og så når hun er kommet derind, så kalder hun på<br />
mig og græder og sådan. Og jeg har prøvet at lade hende<br />
græde, men hun bliver bare ved. Og så skal hun alt muligt,<br />
tisse og lege og jeg er ved at blive sindssyg af det. Hun er ikke<br />
bange eller rigtig ked af det, sådan bare-bestemme-agtig.<br />
Gruppeleder: Jeg kan godt se, det let bliver en lang aften, men<br />
det lyder meget almindeligt!<br />
Mor, 22år: Jeg har tænkt, det er fordi jeg ikke kan sætte<br />
grænser. Det er det jeg gerne vil lære. At sætte grænser.<br />
14
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
Gruppeleder: Hvad er det for dig? At sætte grænser? Hvordan<br />
kan du gøre det i den situation?<br />
Mor, 22år: Jamen, jeg kan vel sige til hende at det er nat nu.<br />
At hun skal sove? Og så bestemmer jeg det, og så lade være at<br />
lave det om?<br />
Gruppeleder: Ja?<br />
Mor, 22år: Men det er bare, at hun jo står op alligevel, og så<br />
orker jeg bare ikke at gøre det igen. Nogle gange er jeg træt,<br />
og så får hun lov at falde i søvn på sofaen.<br />
Gruppeleder: Jamen fungerer det, at hun falder i søvn der. Det<br />
er der jo nogle familier, der vælger. Der er også nogen, der<br />
ligger med deres børn til de sover.<br />
Mor, 22år: Nej, det kan jeg ikke holde ud.<br />
Gruppeleder: Jamen så må du jo…?<br />
Mor, 22år: Så må jeg jo lægge hende ind, og så holde fast i<br />
hun skal sove i sin egen seng.<br />
Gruppeleder: ja, det lyder som en ide´. Men du skal nok regne<br />
med det ikke kommer som et knips med fingrene. Jeg tænker<br />
også vi kan vælge at høre nogle af de andre i gruppen i morgen.<br />
Hvad de gør? Måske du kan få nogle ideer?<br />
En kerne i vores arbejde med mødrene er at<br />
understøtte mødrene i troen på sig selv og<br />
derved får mere sikkerhed i at tage ansvaret for<br />
deres liv og deres familie.<br />
Hvorvidt og hvordan de forvalter ansvaret<br />
afhænger af, i vores optik, hvordan de anskuer<br />
sig selv og deres udfordringer. Vi tager derfor<br />
altid udgangspunkt i hvad, mødrene fortæller og<br />
hvordan de forstår sig selv. Vi er især nysgerrige<br />
på, hvordan mødrene ser sig selv komme videre.<br />
Med andre ord tilbyder vi mødrene en mulighed<br />
for at fortælle en ny historie om deres liv.<br />
Mødrenes forhistorier om for eksempel en dårlig<br />
barndom diskuterer vi kun som årsagsforklarende<br />
til de benspænd, mødrene oplever i relation til<br />
forhold, uddannelse m.v. hvis mødrene selv ser<br />
deres fortid og opvækstvilkår, som en barriere<br />
for deres fremtid. Tesen er at undgå at fastholde<br />
moren i en rolle som offer for sit liv, og de<br />
omstændigheder, der selvsagt har præget hende.<br />
Vi lægger meget vægt på, at støtte moren i<br />
forståelse af, at en dårlig barndom ikke<br />
nødvendigvis er ødelæggende for en bedre<br />
fremtid.<br />
15
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
Rekruttering af kunder<br />
I den tidligere status<strong>rapport</strong> (<strong>Status</strong><strong>rapport</strong> 1 –<br />
2010-2011) blev en af vore største udfordringer i<br />
relation til rekruttering af kunder formuleret<br />
således: ”Uddannelsesinstitutionerne henvender<br />
sig ikke med kunder (studerende mødre) i det<br />
omfang, vi havde forventet”.<br />
Vi satte os derfor et mål om at finde andre<br />
måder at få reklameret for os selv på.<br />
Vi har nu blandt andet faste mødetider på VUC,<br />
hvor mødrene kan henvende sig (evalueres 2012),<br />
og vi har samtidig gjort det klart for<br />
uddannelsesinstitutionerne, at vi foretager den<br />
interne visitation, og at de blot skal formidle<br />
kontakten. Dette på baggrund af, at<br />
uddannelsesstederne oplever for snævre kriterier<br />
for optagelse, og derfor får bremset for<br />
kontakten inden mødrene når at komme til den<br />
interne visitation. Der er fortsat meget få, der<br />
rekrutteres til tilbuddet via<br />
uddannelsesinstitutionerne.<br />
Det bør dog nævnes, at vi har et godt<br />
samarbejde med især studievejledere (som<br />
deltager i tværfaglige møder omkring mødre med<br />
for eksempel for højt fravær) ligesom vi har et<br />
godt samarbejde med Daghøjskolen.<br />
Daghøjskolen har videresendt mange nye mødre<br />
til tilbuddet. Ligeledes er Sundhedsplejen og<br />
Mødrehjælpen meget opmærksomme på vores<br />
tilbud.<br />
En af de refleksioner vi har gjort os om den<br />
sparsomme rekruttering fra uddannelsesstederne<br />
er at der nok er et mere fagligt fokus (klart nok)<br />
snarere end et socialt. Daghøjskolen og<br />
sundhedsplejen har især øje for de psykosociale<br />
problematikker og mor/barn relationer, og<br />
derfor giver vores tilbud god mening for<br />
fagpersonale i det regi.<br />
Mødre som ambassadører<br />
Studiemødregrupperne har god erfaring med at<br />
give tidligere og nuværende medlemmer en rolle<br />
i udviklingen og især af formidlingen af<br />
projektets tilbud. Vi ansatte i juni 2011 tre<br />
frivillige mødre (som er /har været med i<br />
gruppe) som ambassadører. Mødrene er ansat til<br />
specifikt:<br />
o at støtte op om projektforløb<br />
o ide´-udvikle på nye tiltag/aktiviteter<br />
o Lave opsøgende arbejde.<br />
o Tage med ud på uddannelsesinstitutioner<br />
og fortælle om gruppetilbuddene<br />
Vi så allerede i løbet af den første måned, at det<br />
bar frugt, da flere af de nye mødre er kommet til<br />
på baggrund af mødrenes reklame.<br />
Projektet har desuden udarbejdet og udviklet<br />
følgende materialer til formidling,<br />
dataindsamling og evaluering:<br />
Informationspjece<br />
”Studiemødregrupperne”<br />
Informationsbreve til<br />
samarbejdspartnere<br />
Personlig indbydelse til første<br />
gruppegang<br />
Personlig indbydelse til aktiviteter<br />
Tilbud om medlemskab af mødregruppe<br />
på facebook<br />
Information på ”Ung mor” på <strong>Randers</strong><br />
<strong>Kommune</strong>n hjemmeside<br />
Udsagnsspørgeskema til brug for intern<br />
evaluering og fremtidige<br />
tilfredshedsmålinger (se status 1)<br />
Intern statistik med anonymiserede<br />
oplysninger om de unge mødres sociopsykologiske<br />
karakteristika<br />
Pressemeddelelser<br />
Video<br />
Plakater til uddannelsesinstitutioner,<br />
biblioteker og sundhedsplejen mv.<br />
16
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
Facebook som socialt medie.<br />
Som udgangspunkt er vi positive over for det at<br />
være på de sociale medier. Det er let<br />
tilgængeligt, og vi møder mødrene, hvor de er.<br />
Det skal selvfølgelig give mening, og der skal<br />
selvsagt være sammenhæng mellem indsats og<br />
udbytte.<br />
Vi har overvejet og diskuteret, hvorvidt vi skulle<br />
være til stede på Facebook, og kom hurtigt frem<br />
til, at gevinsten, uden tvivl, står mål med den<br />
minimale indsats. Tidsforbruget i forhold til at<br />
statusopdatere, skrive arrangementer ud mv. er<br />
minimalt, og ofte er det den letteste måde at få<br />
kontakt med mødrene på.<br />
Vi er på facebook dagligt, da det er vigtigt, der<br />
sker noget på Studiemødregrupperne <strong>Randers</strong><br />
(Facebook-gruppenavn), og at der kommer en<br />
hurtig reaktion på kommentarer eller spørgsmål,<br />
så gruppen ikke blot uddør.<br />
Når vi som kommunal organisation er på<br />
facebook er vi opmærksom på dilemmaet i,<br />
hvorvidt en mor vil opfatte vores svar på<br />
deciderede spørgsmål vedr. for eksempel<br />
samvær som var det en kommunal juridisk<br />
udmelding. Derfor er der ikke på vores<br />
gruppeside decideret rådgivning.<br />
På facebook får mødrene mulighed for at dele<br />
tanker, billeder af deres børn fra fælles ture og<br />
så videre direkte med de andre mødre. De kan<br />
chatte med hinanden om aftenen, når den lille<br />
sover, og de sidder alene i deres lejligheder. De<br />
kan dele godt eller dårligt humør, de kan støtte<br />
hinanden, eller få afklaret spørgsmål, som for<br />
eksempel om, der er et suttetræ i <strong>Randers</strong>, og<br />
om det virker, når lille Mads skal afvænnes<br />
sutten.<br />
Det er, for os at se, en nem måde for mødrene at<br />
holde kontakten med de andre mødre i en travl<br />
hverdag, og det er nemmere for en mor at finde<br />
en at gå en tur med en søndag formiddag, når<br />
der er en hel gruppe af unge mødre, de kan<br />
skrive ud til.<br />
Der er selvfølgelig en risiko for at mødrene så<br />
kun sidder bag pc´en og ikke kommer ud og er<br />
sammen ansigt til ansigt, men det er langtfra<br />
vores indtryk. Tværtimod oplever vi, det er<br />
lettere, især for de af mødrene, der har en<br />
tendens til at isolere sig, at blive en del af et<br />
fællesskab. De socialiseres og bliver en del af<br />
fællesskabet ved at klikke ”synes godt om” og<br />
kommentere andre mødres links og<br />
statusopdateringer.<br />
Nye medlemmer rekrutteres også via facebook.<br />
Det giver usikre mødre mulighed for (på afstand)<br />
at se, hvad Studiemødregrupperne er. Når en<br />
gruppeleder skriver en aktivitet ud, kan en ny<br />
mor se, hvorledes ”gamle” mødre knytter an til<br />
statusopdateringerne. Nye mødre tilbydes<br />
dermed qua facebook en mere uformel indgang<br />
til projekt, og det har været en klar fordel for os<br />
såvel som mødre.<br />
Facebook mobning<br />
I Studiemødregrupperne er vi klar over at<br />
mobning også finder sted på facebook. Vi<br />
diskuterer etik på facebook med mødrene.<br />
Hvordan virker det at blive ignoreret eller få<br />
slettet sine kommentarer fra andres væg? Vi<br />
taler om, at mobning kan føles mindst lige så<br />
ubehageligt, når man modtager dem skriftligt,<br />
som det kan ansigt til ansigt. Samtidig taler vi<br />
også om, hvor let at misforstå det skrevne, fordi<br />
man ikke kan se personens kropssprog.<br />
Spørgsmålet for os er ikke om vi kan undgå<br />
mobning i de sociale medier ved eksklusion fra<br />
facebook. Snarere forholder vi os til det og er af<br />
den overbevisning, at det kun gør det mere<br />
besværligt at handle på mobning i de sociale<br />
medier, hvis vi ikke er en del af det.<br />
17
Studiemødregrupperne 2012<br />
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
Man Tirs. Ons. Tors. Fr<br />
e<br />
Barsels<br />
gruppe<br />
kl 9-<br />
Samtal<br />
er<br />
Besøg<br />
VUC en<br />
gang pr<br />
Uddannel<br />
sessøgend<br />
e gruppe<br />
A<br />
d<br />
m<br />
11.30<br />
md kl. 10-<br />
12.<br />
for mødre<br />
9.00-<br />
13.00(ven<br />
teliste)<br />
Madla<br />
vning<br />
en<br />
gang<br />
om<br />
md.<br />
Motion<br />
sgrupp<br />
e kl. 12<br />
Samtal<br />
er<br />
Studiemø<br />
dregrupp<br />
e 15.30-<br />
19.00.<br />
Samtaler<br />
Visitation<br />
Wee<br />
Brunch<br />
eller<br />
udflugt/<br />
aktivitet<br />
Fravær og fremmøde<br />
Der er en stærk forventning til unge mennesker<br />
om, at de skal tage en uddannelse – det nyeste<br />
eksempel er den forhenværende og nuværende<br />
regerings mål om, at 95 % af en årgang skal<br />
gennemføre en ungdomsuddannelse.<br />
Men er det realistisk? - og hvad oplever vi<br />
spænder ben for en del af ungdommen – nemlig<br />
mødrene?<br />
Ambitioner og drømme<br />
Det ligger lige for at spørge mødrene om, hvad<br />
det er de vil/har lyst til at arbejde med, hvilke<br />
ambitioner og drømme de har, og hvordan de<br />
gerne vil have, fremtiden skal se ud. Men der er<br />
mange faktorer, der spiller ind, når de skal<br />
vælge uddannelse. En vej til at nå målet er at<br />
reflektere, hvad der betyder noget for dem i et<br />
arbejde eller en karriere.<br />
Sådanne spørgsmål er for mødrene desværre ofte<br />
uoverskuelige og giver ingen mening.<br />
Uddannelse kan virke direkte uvedkommende, da<br />
der er så meget andet, der fylder. Mødrene kan<br />
have personlige problemstillinger, der<br />
overskygger drømmen om fremtiden, og disse<br />
problemstillinger skal reflekteres for at give<br />
plads til et lys for enden af tunnelen.<br />
Studiemødregruppernes visiterede<br />
%<br />
beskæftigelse/uddannelse/barsel/graviditet<br />
2010-forventet i sommer 2012<br />
Forventes selvforsørgende sommer 2012 10 %<br />
Selvforsørgende landsgennemsnit ?<br />
Antal i uddannelse ved start i<br />
54 %<br />
studiemødregruppe<br />
Antal forventet i uddannelse sommer 2012 59 %<br />
inkluderet frafald<br />
Frafald fra uddannelse pga. for højt fravær 10 %<br />
I uddannelse landsgennemnit 21 %<br />
I job eller erhvervspraktik eller uddannelse - 69 %<br />
studiemødre<br />
På kontanthjælp - studiemødre<br />
23 %<br />
På kontanthjælp landsgennemsnit<br />
41,6%<br />
På barsel 29 %<br />
Højgravide 8 %<br />
Antal aktive med for højt fravær 13,5 %<br />
Tal for landsgennemsnit oplyst af Rasmus<br />
Højbjerg Jacobsen v. Copenhagen Business<br />
School.<br />
Tal for studiemødregrupperne er baseret på<br />
interne data – jan. 2012<br />
Mødrene har tilmed ofte for høje forventninger<br />
til sig selv og mister hurtigt overblikket. De<br />
sætter sig mål om en flot og lang uddannelse, og<br />
det er der jo intet galt i, men vejen til målet er<br />
noget humplet, hvis du kun har en 9.klasse, som<br />
tilmed ligger år tilbage.<br />
De mødre vi møder har påbegyndt flere<br />
uddannelser og er droppet ud, med endnu et<br />
nederlag. Mødrene med mange nederlag oplever<br />
det som skræmmende at starte forfra på en ny<br />
uddannelse med skræk for endnu et nederlag. De<br />
fortæller tillige, at de føler sig udenfor på<br />
studiet og at det er en stor grund til at de har<br />
svært ved at møde op til undervisningen.<br />
Mødrene kommer overvejende fra familier uden<br />
tradition for hverken uddannelse eller arbejde.<br />
Med andre ord: Deres viden om<br />
uddannelsessystemet, skolekulturen og om jobs<br />
kan ligge på et meget lille sted.<br />
18
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
Som nævnt før understøtter vi mødrene i at<br />
vælge et realistisk studie, som passer til hendes<br />
liv som det ser ud lige nu. Vi støtter dem i at<br />
holde fast i drømmen og sætte små mål, så de<br />
ikke mister pusten.<br />
Vi støtter dem, som har haft det svært bogligt, i<br />
at tage 9. - 10.kl og peger på det som et skridt<br />
på vejen til det, de rigtig gerne vil, og får manet<br />
det pinlige, i ”ikke at være nået” længere, til<br />
jorden.<br />
”Jeg synes, det er vigtigt at få en uddannelse,<br />
både for at kunne få et godt job, men ligeså<br />
meget fordi jeg gerne vil være et forbillede for<br />
min datter. Her i mødregruppen kan vi få råd<br />
og vejledning om, hvor vi kan henvende os ift.<br />
studievalg, men også med andre ting som<br />
hjælp til at ansøge om plads i vuggestue. Det<br />
gør det lettere at komme videre og man føler<br />
sig ikke så opgivende” Mor, 17 år<br />
Problemstillinger for<br />
flertallet af mødrene<br />
Som nævnt virker uddannelse for nogle direkte<br />
uvedkommende, da der er så meget andet, der<br />
fylder. Mødrene har forskellige personlige<br />
problemstillinger, der overskygger det vigtige i<br />
på sigt at blive selvforsørgende. Følgende<br />
beskrevne problematikker er mere eller mindre<br />
almindelige problemstillinger for vores mødre.<br />
Der vil under hvert tema forefindes forslag til<br />
måder at løsne op for problematikkerne, med<br />
eksempler på hvordan vi arbejder med det med<br />
mødrene.<br />
”Vejlederne i UU <strong>Randers</strong> vurderer at Projektet er et<br />
rigtig godt tilbud til de uddannelsessøgende mødre. Vi<br />
er glade for at kunne henvise mødre som påtænker<br />
uddannelse til projektet, da det at være i uddannelse<br />
har indflydelse på mange aspekter i deres dagligdag og<br />
derfor kan være en uoverskuelig beslutning for en enlig<br />
mor.<br />
Samarbejdet med projektet er givtigt, og der har været<br />
flere tilfælde, hvor vi har kunnet byde ind med<br />
vejledning om Økonomi, SU eller lignende i forbindelse<br />
med uddannelsesskift” Karin Hein, UU Vejleder<br />
Ungdommens Uddannelsesvejledning <strong>Randers</strong><br />
Konflikter i den nærmeste Familie<br />
Familieproblematikker er ofte omfattende. Det<br />
kan omfatte omsorgssvigt, problemer mellem<br />
mor-forældre, konflikter med deres nye<br />
kærester, fædre, mostre, brødre og så videre.<br />
Mødrene fortæller om voldsomme skænderier i<br />
deres familie, der medvirker til, at de føler sig<br />
alene og ensomme i deres egen ophavsfamilie.<br />
Konflikterne i deres familier er så store, at det<br />
skaber decideret mistrivsel og utryghed, og<br />
familien er ikke et sted, hvor moren kan hente<br />
støtte og opbakning. Familien er i værste fald et<br />
sted, hvor hun er på hårdt arbejde, bliver ked af<br />
det, bange og frustreres, selv ”tænder af” - kort<br />
sagt drænes hun for energi.<br />
Flertallet af de mødre, vi har indskrevet har haft<br />
en opvækst i familier med et højt konfliktniveau.<br />
Mange har derudover oplevet overgreb i deres<br />
barndom, og flere har været frivilligt anbragt.<br />
I mødrenes egne nære relationer til mænd og<br />
veninder beskrives også konflikter. Især i<br />
forholdet til mænd, fortæller mødrene om<br />
jalousi, kontrol, chikane og vold.<br />
Mødrene bliver forvirrede over deres situation,<br />
fordi det ikke var sådan, de havde tænkt det<br />
skulle være, når de skulle skabe sig en familie.<br />
Kernefamilien, flertallet har drømt om,<br />
stemmer ikke overens med det, de står i.<br />
Det der påvirker mødrene i deres morvirksomhed<br />
og måden at være forælder sammen<br />
med faren eller en kæreste på, er forholdet til<br />
deres egne forældre. Især minderne om dårlige<br />
oplevelser af svigt er svært for mødrene at<br />
håndtere.<br />
Når de selv bliver mødre, bliver deres tidlige<br />
erfaringer med deres egne forældre tydelige. Når<br />
man selv er vokset op i en konfliktfyldt familie,<br />
eller i en familie, hvor der har været utrygt pga.<br />
vold, misbrug, overgreb og lignende har man ikke<br />
en mor, der udgør et brugbart forbillede.<br />
Mødrene kan ikke søge råd hos deres mor, da hun<br />
ikke har gode minder om, hvordan hendes egen<br />
mor håndterede sin rolle som forælder.<br />
19
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
Det gør det ekstra svært for mødrene, når de<br />
samtidig kan se, at de især i pressede situationer<br />
kommer til at handle som deres egne forældre.<br />
Mødrene giver udtryk for, at de ikke har<br />
alternativer til måden at reagere på. Nogle af<br />
mødrene søger at opdrage i modsætning til den<br />
opdragelse, de selv har fået. De forkaster så at<br />
sige alt, hvad de har med sig, og opdrager på en<br />
meget rigid, sort/hvid måde.<br />
Flere henter inspiration fra programmer som<br />
Nanny 911, de unge mødre, eller programmer<br />
med forskellige ”eksperter” i børneopdragelse.<br />
Det er svært for mødrene at efterleve<br />
retningerne for opdragelsen, da der er mange<br />
forskellige bud, og fordi de i bund og grund har<br />
svært ved at mærke, hvad de selv mener, er<br />
rigtigt.<br />
”Jeg var tilflytter og kendte ingen i<br />
byen, og slet ikke nogen i min<br />
situation (enlig ung mor). Så det<br />
var. Så det var fedt at komme med i<br />
en gruppe med andre studerende”<br />
Mor, 19 år.<br />
Det er derfor noget vi arbejder meget med i<br />
grupperne. Først og fremmest ved at tilbyde dem<br />
refleksioner over egne uhensigtsmæssige<br />
mønstre. Vi tager temaer op om, hvad en god<br />
mor er? Vi taler om, hvad i deres egen barndom,<br />
de vil/ikke vil tage med videre i egen opdragelse<br />
af deres børn. Vi taler om, hvad et sundt miljø er<br />
for et barn. Hvordan børn reagerer, når de er<br />
utrygge. Hvordan børn kan reagere, når mor er<br />
ked af det osv.<br />
Vi bruger også megen tid på at diskutere<br />
forskellige metoder til opdragelse, hvor det<br />
understreges og tydeliggøres, at hvad der virker<br />
for den ene familie ikke nødvendigvis virker i en<br />
anden familie.<br />
Ked-af-det-hed, tristhed og<br />
utilstrækkelighedsfølelse<br />
For rigtig mange af mødrene er følelsen af kedaf-det-hed<br />
og negative tanker hverdag. De<br />
oplever deres liv som forvirrende, mister lysten<br />
til at være sammen med andre, og de kan i det<br />
hele taget have svært ved at give udtryk for og<br />
mærke efter, hvad de har lyst til.<br />
Mødrene har svært ved at forstå, hvorfor de ikke<br />
føler sig lykkelige, og det er især frustrerende<br />
ikke at kunne få øje på årsagen. Mødrene giver<br />
udtryk for, at det, at andre har styr på deres liv,<br />
har venner, familie, er i gang med uddannelse og<br />
ved, hvad de vil med deres liv, er skræmmende.<br />
De skammer sig over deres utilstrækkelighed og<br />
”taberliv”. De har svært ved at åbne op overfor<br />
andre om, at de kan føle sig forkerte, og derfor<br />
går de langt i forsøget på at få det til at se ud<br />
som om, det kører på skinner for dem.<br />
Især når de starter på nye uddannelser (eller i<br />
andre sociale sammenhænge) er dette en<br />
hæmsko. Mødrene føler sig forkerte i<br />
skolekonteksten, da de ikke har tillært sig de<br />
sociale spilleregler og ikke kender den kultur,<br />
der er på uddannelserne.<br />
Mødrene har i relation til valg af uddannelse (den<br />
rigtige for dem) brug for en sparringspartner, der<br />
kan sætte tingene i relief, nogle gange endda i<br />
et decideret skema, for at tydeliggøre, hvad der<br />
er realistisk. Er det realistisk at være butikselev i<br />
en tøjforretning med sene mødetider, hvis man<br />
er alenemor uden noget netværk? Det handler<br />
om at sætte mål, der er realistiske i forhold til<br />
det faglige niveau.<br />
Vi gør i det hele taget meget ud af, at det ikke<br />
skal være tabu at tale om det, der er svært, at<br />
man kan føle utilstrækkelig og være ked af det<br />
og føle sig anderledes, men at det ikke udelukker<br />
en fra at deltage i samfundet og tage ansvar for<br />
sit eget liv.<br />
I grupperne øver vi de sociale kompetencer,<br />
forstået på den måde, at vi støtter mødrenes<br />
indsigt i, hvordan de virker på andre. For<br />
eksempel ved at generalisere en<br />
20
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
konfliktsituation, som en mor beskriver, for så at<br />
tale om, hvordan det kan virker for underviseren,<br />
pædagogen eller andre, når mor for eksempel<br />
ikke hilser. Det kan være mor undlader at hilse,<br />
fordi hun er genert eller bliver nervøs, men det<br />
kan virke anderledes på pædagogen.<br />
Vi taler om forskellige perspektiver i<br />
kommunikation, - at sandheden har to ansigter.<br />
Vi taler om, hvad der er ”normalt” at fortælle<br />
nye bekendte og klassekammerater om, og hvad<br />
der kan virke stødende eller<br />
grænseoverskridende. Kort sagt: Hvad er<br />
hensigtsmæssigt at tale om, hvornår og med<br />
hvem.<br />
Diagnoser som barriere<br />
Anslået har optil 50 % af mødrene diagnoser<br />
og/eller psykiske vanskeligheder, som, ifølge<br />
dem selv, er ”blåstemplet” ved psykiater eller<br />
egen læge. Mest ”almindelige” er:<br />
ADHD, Borderline, angst, depression, social fobi<br />
og spiseforstyrrelser.<br />
Vi har gentagne gange oplevet mødre, der<br />
forestiller sig en diagnose som katalysator for<br />
starten på et nyt og bedre liv. Det er som om,<br />
de tænker: ”Bare jeg får en diagnose, så bliver<br />
mit liv bedre”. Vi oplever, tillige at fagfolk<br />
(undervisere – pædagoger mv.) også søger at<br />
sætte en diagnose på, hvad der er galt med en<br />
mor.<br />
Vi har oplevet undervisere, der er af den<br />
opfattelse, at en mor, ”ikke kan starte sit<br />
studie, før hun har fået styr på sin ADHD eller<br />
er udredt, og er blevet medicineret”. Det er<br />
helt normalt, at en lærer eller vejleder har<br />
spurgt en mor, om hun har ADHD eller<br />
depression, og på den måde har ”fulgt” hende<br />
til lægen eller psykiatrien.<br />
Ofte har mødrene hørt om diagnoserne gennem<br />
bekendte eller de har læst om dem på nettet,<br />
taget ADHD tests på jobcenter, men oftest har<br />
de været ved lægen.<br />
Desværre er diagnosen langt fra garanti for at<br />
mødrene får et lykkeligere liv eller, for den<br />
sags skyld, en uddannelse. Vores erfaring er, at<br />
struktur (gerne firkantet og sat i skema) har en<br />
rigtig god effekt. Vi taler med mødrene, om at<br />
det er vigtigt, de får ordentlig mad, at de får<br />
søvn, især er det vigtigt for deres børn. Man<br />
bliver ikke en bedre mor, hvis man selv og<br />
barnet er i søvnunderskud.<br />
Den socialfaglige tilgang er i vores optik en<br />
nødvendighed og ikke kun et måske-supplement<br />
til medicin. Ofte bliver mødrene nemlig dårlige<br />
af medicinen. Tager den kun nogle gange.<br />
Trapper ud, og ind i ny medicin. Og de<br />
bivirkninger det giver er også en hæmsko for,<br />
at de kan finde overskud i hverdagen.<br />
Vi ser, at den individuelle forståelse af ADHD gør<br />
det muligt for mor og alle i morens private som<br />
professionelle netværk at fralægge sig skylden<br />
for, at moren har svært ved at klare sig på sit<br />
studie eller som mor.<br />
Med diagnosen kan mor frikende sig selv fra at<br />
have svært ved sin hverdag og underviserne kan<br />
frikende sig selv fra at være dårlige<br />
undervisere. Uddannelsesstedet kan afvise at<br />
stedet ikke kan fastholde eleverne, da det er<br />
diagnosen, der er årsagen til fravær og frafald.<br />
- Og ikke kulturen, rummeligheden eller<br />
tilbuddet om støtte. At diagnoserne udmønter<br />
sig i ekstra ressourcer er også (i få) tilfælde et<br />
klart omdrejningspunkt. Diagnoser udløser<br />
handicap-tillæg og derfor kan det selvsagt blive<br />
endnu vigtigere at være udredt inden man<br />
starter på sit studie.<br />
I stedet for at anskue den enkelte mor som et<br />
problem eller en psykiatrisk diagnose, har vi i<br />
Studiemødregrupperne valgt en mere systemisk<br />
tilgang. Vi anskuer ikke mor som ADHD-ramt<br />
men reflekterer over, hvordan omverdenen<br />
møder mor!<br />
Er der for eksempel noget der forstyrrer hende<br />
i at færdiggøre sit studie?<br />
På den måde kan man sige, vi støtter moren i<br />
at reflektere verden omkring hende, hvad der<br />
er godt for hende og hvad der er skidt for<br />
hende. På den måde bliver det lettere for<br />
moren at se og skabe sine egne redskaber til en<br />
21
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
løsning af hendes udfordringer. Vi gør det også<br />
klart, at vi ikke kan tilbyde en mor<br />
skræddersyede løsninger på hendes<br />
problematikker, men at vi kan tydeliggøre for<br />
hende, hvad i hendes liv, konteksten, der kan<br />
ændres til det bedre.<br />
Med andre ord anlægger vi en tilgang, hvor vi<br />
understøtter moren i at sige: ”Hvad kan jeg?” i<br />
stedet for ”Hvad kan jeg ikke?”<br />
”Man bliver hurtigt dømt af omgivelserne som<br />
ung mor, der er mange fordomme. Jeg vil bevise,<br />
at det kan lade sig gøre at være ung mor og få en<br />
uddannelse, og så er det rart at komme i en<br />
mødregruppe med ligesindede, hvor man får<br />
støtte og opbakning. Det er meget vigtigt, at<br />
mærke at omgivelserne tror på man kan”. Mor,<br />
21 år<br />
Overgreb i barndommen<br />
Overgreb er i denne tekst defineret som en bred<br />
betegnelse for måder, hvorpå de seksuelle,<br />
fysiske og/eller psykiske grænser er blevet<br />
overtrådt. Det kan for eksempel være qua vold,<br />
kontrol, incest, chikane, voldtægt, verbale<br />
overfusninger og trusler.<br />
Flere af de mødre, vi har visiteret, har oplevet<br />
overgreb tidligt i deres barndom, og mange har<br />
også oplevet overgreb som teenagere og som<br />
voksen.<br />
Det er klart, det har eftervirkninger at have<br />
været udsat for overgreb, og det har betydelige<br />
følgevirkninger for mange af de mødre, vi<br />
beskæftiger os med. Mødrene skammer sig over<br />
det, de har været udsat for, og er i tvivl om<br />
hvorvidt, de selv fremprovokerer nye overgreb<br />
som voksne (voldtægt). Det er helt urimeligt, at<br />
de oplever skyld over noget, der er blevet gjort<br />
mod dem og mod deres vilje som børn, og at<br />
følgevirkningerne stadigt influerer deres liv.<br />
Jeg oplever, at studiemødregruppen støtter de<br />
unge mødre på mange planer ved for eksempel<br />
at lave aktiviteter, hvor mødrene kan skabe<br />
netværk med ligestillede, og hvor de får tid og<br />
plads til at være andet end mødre.<br />
Gruppelederne møder de unge mødre ligeværdigt<br />
og fokuserer på deres ressourcer<br />
Inge Stentoft. Studievejleder. <strong>Randers</strong> HF & VUC<br />
De mødre, der har været udsat for seksuelle<br />
overgreb kan have svært ved at sætte grænser<br />
for deres krop og lyst. De skal lære forfra (har<br />
måske aldrig lært det) at det kun er dem<br />
bestemmer, hvem og hvordan de skal røres,<br />
ligesom de selv bestemmer med hvem, og<br />
hvordan de har sex.<br />
Mht. overgreb, voldelige som verbale, gør det<br />
samme sig gældende. Mødrene skal lære, at de<br />
selv kan bestemme, hvordan de vil behandles og<br />
tales til.<br />
I grupperne har vi temaer om især parforhold<br />
og konflikter og det at sætte grænser for sig<br />
selv (og sit barn). Ligesom vi har haft glæde af<br />
at inddrage sexolog og krisecentret i byen til<br />
både oplæg samt dialog. Disse oplæg giver et<br />
godt afsæt for dialog i grupperne<br />
efterfølgende.<br />
Det er mit indtryk at<br />
Studiemødregrupperne hjælper den<br />
enkelte mor med at strukturere sin<br />
tid og sit liv, så hun kan passe et<br />
studie<br />
Ligeledes har jeg oplevet, at der i<br />
grupperne bliver taget det op det<br />
op med mødrene, som er svært eller<br />
destruktivt i deres liv. Inge Stentoft,<br />
studievejleder. <strong>Randers</strong> HF & VUC<br />
Hvad kræver det af<br />
gruppelederne at arbejde<br />
med målgruppen<br />
I det sociale og pædagogiske arbejde med vores<br />
målgruppe ”unge mødre” har vi fokus på den<br />
enkeltes specifikke udfordringer. Nogle af<br />
omdrejningspunkterne er:<br />
udvikling af selvværd og identitet<br />
at bygge videre på brugbare erfaringer<br />
og styrke de individuelle ressourcer<br />
At skabe struktur i hverdagen og få<br />
indarbejdet en rytme i.f.t. uddannelse<br />
at tilegne sig viden og færdigheder i<br />
relation til måder at begå sig på i<br />
forskellige sociale sammenhænge, og få<br />
indsigt i, hvordan man virker på andre<br />
22
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
Tilgangen til mor er ikke kun fagligt baseret, vi<br />
bruger også os selv som personer. Vi er af den<br />
overbevisning at uanset, hvor meget vi vil søge<br />
at sætte os selv (som personer) i parentes. Så er<br />
dette ikke muligt.<br />
”Man lærer nye dejlige mennesker at<br />
kende, som står i samme situation som en<br />
selv. Vi får gode oplevelser med vores børn<br />
sammen”. Mor, 25 år<br />
Vi ønsker åbent og indlevende at forholde os til<br />
den enkelte mor, ud fra en forståelse af, at hun<br />
er noget unikt, at hendes måder at agere på som<br />
mor, som kvinde, som veninde, som datter etc.<br />
udspringer af netop hendes erfaringsdannelse,<br />
som er gjort i samspil med andre og qua de<br />
livsvilkår hun har og har haft.<br />
Vi ønsker med vores faglighed og personlighed at<br />
understøtte mødrene i mødet med andre.<br />
Vi ønsker at støtte mor i troen på, at hun selv er<br />
medskaber af mulighederne for at ændre<br />
og/eller udvikle sin livssituation.<br />
Vores målgruppe kan kendetegnes ved, at de har<br />
bastante socioøkonomiske problemstillinger. Ofte<br />
gentager de mønstre og måder at håndtere deres<br />
liv på, som de er opvokset i. Omdrejningspunkter<br />
er vold, svigt fra nærmeste familie, chikane,<br />
misbrug, utryg tilknytning, stor usikkerhed i<br />
rollen som mor, svag evne til at etablere og<br />
fastholde sunde relationer til andre mennesker.<br />
Vi mener, det i vores arbejde med de unge<br />
mødre, kan være væsentligt at inddrage<br />
relevante fagpersoner udefra. Men vores erfaring<br />
er, at mødrene, har brug for tid til at opbygge<br />
trygge og tillidsfulde relationer, før de tør åbne<br />
op for de vanskeligheder de har, de kriser de står<br />
i lige nu og her, og ikke mindst de oplevelser, de<br />
har med sig.<br />
Vi oplever ofte, at det er mest hensigtsmæssigt,<br />
at vi som kontaktpersoner/tovholder for den<br />
specifikke mor, er opsøgende, har samtaler og<br />
følger op. Derudover er det vigtigt at have:<br />
Lyst og evne til samarbejde med andre<br />
faggrupper<br />
Evne til at kommunikere tydeligt, sige<br />
fra, sørge for der er en god tone<br />
Overskud til at møde modstand og nogle<br />
gange aggressioner fra møderne.<br />
Empati og distance, så man kan møde<br />
mødrene på deres behov og problemer<br />
uden at blive ædt op af det.<br />
Fleksibilitet, skal kunne omstille<br />
planlagte aktiviteter til et her og nu<br />
behov.<br />
Modenhed og erfaring, vigtigt selv at<br />
have børn i mødrenes øjne)<br />
Viden om gruppeprocesser og roller<br />
I projekt Studiemødregrupperne skal<br />
Projektets medarbejdere have en opsøgende<br />
funktion på hver enkelt deltager, idet hun ved<br />
fravær fra studiet og/eller fra gruppeforløbet<br />
skal tilbydes råd, vejledning og støtte, således at<br />
stabilitet og gennemførelse af uddannelse samt<br />
gruppeforløb sikres. Herudover inddrages<br />
relevante fagpersoner til støtte af den enkelte i<br />
det omfang, der er behov herfor – eksempelvis,<br />
psykologhjælp,<br />
Vi mener, det er væsentligt at inddrage<br />
relevante fagpersoner udefra (afhængig af<br />
problematikken). Dog er det vores erfaring, at<br />
målgruppen, har brug for megen tid til at<br />
opbygge en relation, der gør dem trygge og<br />
tillidsfulde nok til at åbne op for de<br />
vanskeligheder de har, og ikke mindst for de<br />
oplevelser, de har med sig.<br />
Vi oplever ofte, ”her og nu – situationer” som,<br />
vold, svigt fra nærmeste familie og chikane. Ved<br />
tilbud om at inddrage anden fagpersonel bakker<br />
mødrene ofte ud. I vores optik handler det om,<br />
at mødrene ikke kan rumme at fortælle sin<br />
historie til ”nye” eksperter. Mødrene er kørt<br />
træt i professionelle, og ”orker” ikke flere nye<br />
fagpersoner, som de igen skal etablere<br />
fortrolighed med. Vores erfaring er, at det ofte<br />
tager op til et halvt år at få skabt en tillidsfuld<br />
relation til mor og at flertallet af mødre har ikke<br />
de store positive erfaringer hermed.<br />
Vi ser, derfor som mest hensigtsmæssigt for<br />
flertallet af mødrene, at vi som<br />
23
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
kontaktpersoner/tovholder for den specifikke<br />
mor, er den, der har samtalerne (afhængig af<br />
problematikken) og følger op.<br />
I det vi arbejder helhedsorienteret, kan vi være<br />
på sidelinjen som<br />
”familiekonsulenter/behandlere” - og ikke<br />
mindst som tydelige og gennemgående stabile<br />
”voksne”.<br />
Tilbud Visitationssamtaler<br />
Antal<br />
mødre i<br />
procent,<br />
der har<br />
deltaget<br />
fra okt.<br />
2010-<br />
dec2011<br />
Forvente<br />
t antal<br />
dec.<br />
2013<br />
Social mobilitet!<br />
Interven<br />
tion i<br />
hjemmet -<br />
Personlige<br />
samtaler<br />
Uddannelsessøgend<br />
e gruppe &<br />
Barselsgruppe<br />
Studieaktiv – og<br />
efterværnsgruppen<br />
gruppe<br />
Vi kan videreføre de positive erfaringer om<br />
tovholder–funktionen, og det vigtige i, at<br />
understøtte mødrene i etablering af tillidsfulde<br />
relationer og i troen på, at de kan blive i<br />
relationerne uden, de bliver vendt ryggen. Det er<br />
en væsentlig pointe og sund læring, at mødrene<br />
føler sig taget alvorligt, og at de oplever<br />
rummelige ”voksne”, der ikke sender dem videre<br />
i systemet, når de fortæller om sårbare<br />
oplevelser fra fortid eller nutid.<br />
Sommerture/ryste<br />
-sammen<br />
ture og<br />
andre<br />
aktiviteter<br />
ud af<br />
huset<br />
Bisidder v<br />
offentlige<br />
instanser<br />
og institu<br />
tioner<br />
Aktivitets<br />
gruppe &<br />
Motionsgruppe<br />
Droppet ud af<br />
projektet/<br />
Gruppe<br />
100 % 54 % 81 % 72 % 32 % 89 % 13,5 %<br />
100 % 50 % 90 % 80 % 30 % 90 % 10 %<br />
Et overordnet mål med Studiemødregrupperne er<br />
at støtte mødrene i at skabe de bedst mulige<br />
opvækstbetingelser og muligheder for dem selv<br />
og deres børn.<br />
Det er ingen hemmelighed, at der implicit i dette<br />
figurerer en tankegang om, at selvforsørgelse<br />
også er en vej til bedre trivsel. Det er en vigtig<br />
værdi i det danske samfund, at man sørger for<br />
sig selv, arbejder eller er i gang med at<br />
dygtiggøre sig til et arbejde gennem blandt<br />
andet uddannelse.<br />
De unge mødre i Danmark er ofte uden arbejde<br />
og uden en uddannelse. Dette kan være en årsag<br />
til, at de unge mødres situation karakteriseres<br />
som problematisk. Problematisk for den enkelte<br />
mor og hendes barn, men også problematisk i et<br />
samfundsøkonomisk perspektiv. Udfordringerne<br />
er dog ikke blot, at mor er på<br />
overførselsindkomst, men at der er en kulturel<br />
arv, der medvirker til, at mødrenes<br />
selvforståelser og værdi er udfordret. Det vil vi<br />
gerne afhjælpe, men hvordan støtter vi mødrene<br />
bedst muligt i social mobilitet?<br />
”Mor-virksomheden” er nogle gange en mere<br />
sikker måde for mødrene at opnå en identitet og<br />
tilhørsforhold snarere end gennem uddannelse og<br />
job. Det er ikke det samme som at sige,<br />
uddannelse, job og selvforsørgelse ikke har<br />
betydning eller at de søger moderskabet for at<br />
undgå ”samfundets” krav til dem.<br />
Mange af mødrene vil gerne være gode<br />
rollemodeller for deres børn, blandt andet ved,<br />
at de viser deres barn, at de kan forsørge sig<br />
selv.<br />
Det at blive mor som ung italesættes ikke af<br />
mødrene som en barriere for uddannelse,<br />
snarere ses barnets ankomst som et positivt<br />
vendepunkt for dem. For eksempel ved at de får<br />
øget fokus på det vigtige i at tage en uddannelse<br />
og få et ordentligt job. De får så at sige et andet<br />
ambitionsniveau - med ønsket om at forsørge og<br />
tage sig godt af barnet.<br />
24
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
”Morvirksomheden” betyder for nogle, at de<br />
føler sig stærkere og mere ansvarlige.<br />
Moderskabet betyder også, at flere har foretaget<br />
store ændringer i deres liv. For eksempel smidt<br />
den voldelige kæreste ud, lagt et misbrug på<br />
hylden og meget andet.<br />
Vi oplever ikke det stereotype billede af den<br />
unge mor, som ressourcesvag, som uegnede<br />
mødre, at de ikke ønsker at uddanne sig eller at<br />
de ikke ”gider” forsørge sig selv, - om end der<br />
ikke må herske tvivl om, at de på en lang række<br />
punkter er relativt dårligere stillet end deres<br />
jævnaldrende!<br />
For at understøtte mødrene i deres ønske om en<br />
lys fremtid for dem selv og deres børn, er det<br />
uundgåeligt at tale om muligheden for at flytte<br />
sig socialt, - den sociale mobilitet.<br />
For at bryde et mønster kræver det først og<br />
fremmest, at den enkelte mor tror på, at det kan<br />
lade sig gøre og dernæst, at hun bliver klar over<br />
sine reaktionsmønstre og reflekterer nye<br />
muligheder for at agere i sociale sammenhænge,<br />
så hun kan tillære sig selv nye måder at gøre ting<br />
på og dermed ser sig selv på en ny måde; for på<br />
sigt at kunne skabe det liv, hun ønsker for sig<br />
selv og sit barn.<br />
Tesen om social mobilitet og vores teoretiske<br />
tilgang og forståelsesramme indikerer, at vi tror<br />
på, at en mor på trods af en svær barndom kan<br />
bryde med den negative determinerende<br />
forestilling om, at en dårlig barndom skaber en<br />
dårlig fremtid. Moren kan bryde med sine<br />
(negative) forestillinger om sin forudbestemte<br />
fremtid, men hun har brug for støtte hertil. Det<br />
hjælper mor i troen på, at hun kan ændre sig,<br />
når fagpersoner (gruppeleder) gør det klart, at<br />
det er muligt!<br />
Samtidig oplever mødrene, at deres fortid og<br />
dårlige forhistorier bliver lettere at bære ved<br />
bevidstheden om, at man ikke er den eneste i<br />
verden, der har det sådan. Og det er, det<br />
mødrene oplever i grupperne. Her ser de også, at<br />
man kan komme videre og bryde en social arv, da<br />
de møder mødre, der er i fuld gang med at skabe<br />
deres eget liv i en positiv retning.<br />
Perspektivet er, at de unge mødre styrker og<br />
styrkes i deres evne til at overskue egen<br />
livssituation, hvor de får skabt et sundere liv som<br />
forælder, studerende, og i de nære relationer.<br />
Det er selvfølgeligt vanskeligt at sige noget om<br />
den ”mønsterbrydende” effekt i vores projekt.<br />
Dels fordi, det ligger uden for dette projekts<br />
rammer at følge de unge mødres videre forløb ud<br />
i uddannelse og ud på arbejdsmarkedet, hvor<br />
netop grundlaget for selvforsørgelsen skal<br />
grundlægges.<br />
Vi ser dog, at det i grupperne er en fordel for<br />
den sociale mobilitet, at mødrene har forskellig<br />
social baggrund og forskellige ressourceprofiler.<br />
Der kan selvfølgelig være en risiko for, at de<br />
mødre, der er dårligst stillede, trækker de<br />
ressourcestærke i en negativ retning, men det er<br />
ikke vores oplevelse. Overvejende er vores<br />
indtryk, at der er gode eksempler på, at den<br />
sociale mobilitet øges.<br />
At få en større gruppe af de unge mødre gennem<br />
uddannelsessystemet omhandler altså, efter<br />
vores opfattelse, ikke kun pædagogiske metoder,<br />
psykoedukation eller den individuelle rådgivning,<br />
men handler i ligeså høj grad om at sikre, at de<br />
ressourcesvage mødre mødes med de<br />
ressourcestærke. Netop derfor er det også vigtigt<br />
at introducere de uddannelsessøgende mødre for<br />
de studieaktive mødre, da det bliver tydeligt, at<br />
studie og det at være mor er muligt!<br />
25
Nye tiltag 2012<br />
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
En stor del af mødrene tilknyttet<br />
Studiemødregrupperne har det til fælles, at de<br />
har sociale problemer, står alene med omsorgen<br />
af deres barn/børn, ingen uddannelse har og<br />
tilmed har dårlige skoleerfaringer. Ligeledes er<br />
deres tilknytning til arbejdsmarkedet svag, og de<br />
er ofte på offentlig forsørgelse. Derudover har de<br />
det tilfælles at de stort set alle har dansk<br />
baggrund! Kun 7 % har en forælder eller begge<br />
forældre med anden etnisk baggrund. Der er<br />
ingen mødre fra mellemøsten eller Afrika.<br />
Hvad årsagerne til dette er, kan vi kun gisne om,<br />
men tesen er, at unge mødre med anden etnisk<br />
baggrund end dansk har udfordringer, der læner<br />
sig opad de, som gør sig gældende for de unge<br />
danske mødre.<br />
En forskel på de etnisk danske mødre og mødre<br />
med anden baggrund end dansk er, at det i<br />
kulturer som den arabiske er helt normalt at<br />
blive gift og få børn tidligt, så mødrene måske<br />
ikke i samme grad som de unge etnisk danske<br />
mødre oplever fordomme og mistro fra deres<br />
nære relationer, der gør dem usikre på sig selv<br />
som mødre. Derudover er der i den arabiske og<br />
afrikanske kultur en tendens til i højere grad at<br />
tage et kollektivt ansvar for børnene og<br />
børnebørnene, der medvirker til, at mødrene<br />
ikke i samme grad står alene med ansvaret for<br />
omsorgen for deres børn.<br />
Dette udelukker dog slet ikke, at unge mødre<br />
med anden etnisk baggrund end dansk kan føle<br />
sig ensomme og alene, og har behov for at<br />
deltage i en mødregruppe med andre unge<br />
mødre. En ung mor med anden etnisk baggrund<br />
kan stå i større dilemmaer blandt andet<br />
vedrørende de krav hun stilles qua sin kulturelle<br />
baggrund kontra de, hun stilles overfor i det<br />
danske samfund.<br />
Årsagerne til at vores koncept ikke har tilknyttet<br />
unge mødre med anden etnisk baggrund end<br />
dansk har vi intet klart bud på, men det er ikke<br />
fordi, de vælges fra. Vi har kun fået få<br />
henvendelser (under 5).<br />
Vi er overbeviste om at ikke kun unge mødre<br />
med anden etnisk baggrund end dansk kan<br />
benefitere af at være med i en ung<br />
mødregruppe. De unge danske mødre vil også<br />
kunne lære en masse om, hvordan man er mor i<br />
andre kulturer. De unge mødre med anden etnisk<br />
baggrund end dansk er ofte mere afslappede i<br />
morrollen, og det kunne de danske lære af.<br />
Vi vil i højere grad søge at tilpasse konceptet så<br />
det også passer til unge mødre med anden etnisk<br />
baggrund end dansk. Det er planen at invitere en<br />
sundhedsplejerske med til møder for at skabe<br />
tryghed i starten. Ligeledes vil vi forsøge os med<br />
en ”åbent hus dag ” om ugen. Dette danner<br />
baggrund for den spirende ide, gruppelederne<br />
gennem arbejdet med projekt<br />
studiemødregrupper, fortsat gøder og vander.<br />
Daghøjskolen i <strong>Randers</strong> har igennem 2011 etableret et godt og<br />
konstruktivt samarbejde med Studiemødregruppen omkring<br />
skolens aktiveringsopgave med unge<br />
kontanthjælpsmodtagere. Det gør sig gældende for både<br />
tilbud til kursister, der afvisiteres fra Daghøjskolen til ordinære<br />
uddannelser, men også om gruppetilbud til unge mødre, der er<br />
indskrevet på Daghøjskolen. Vi oplever at samarbejdet med<br />
Studiemødregruppen styrker og beriger den indsats<br />
Daghøjskolen løfter i forhold til at ruste og motivere unge<br />
mødre til at gennemføre en kompetencegivende uddannelse.<br />
Helle Mortensen, Koordinator, Daghøjskolen, <strong>Randers</strong><br />
Nemlig ideen om, ”Et hus for unge familier i<br />
<strong>Randers</strong>”, hvor der vil åbent flere dage om ugen.<br />
Her vil inddrages professionelle i højere grad end<br />
nu. Fædre, papfædre, mormødre, mostre mv. vil<br />
26
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
tillige blive inviteret til arrangementer for at<br />
styrke mors netværk.<br />
I skrivende stund har vi forsøgsvist inviteret<br />
kærester og fædre med, hvilket dog giver os lidt<br />
modvind, da nogle mødre ikke vil deltage, når<br />
der er mænd.<br />
Dette er en problematik vi vil drøfte i grupperne,<br />
da vores indstilling og tilgang er, at netop nogle<br />
af kæresterne har ressourcer at trække på, som<br />
kan være og er til gavn for den unge families<br />
trivsel.<br />
Gruppemøderne foregår fortsat på neutral grund<br />
i <strong>Randers</strong> <strong>Kommune</strong>s Familiehus.<br />
Kan Studiemødregrupperne<br />
betale sig?<br />
Rapporten ”analyse af de økonomiske<br />
konsekvenser på området for udsatte børn og<br />
unge” (Social- og Integrationsministeriet og<br />
Rambøll Management Consulting)<br />
indeholder analyse af gevinsterne for den<br />
offentlige sektor ved en omlægning af<br />
indsatsen overfor udsatte børn og unge. Analysen<br />
er væsentlig at inddrage i nærværende<br />
Studiemødregruppe – <strong>Status</strong><strong>rapport</strong> 2012, da<br />
analyserne peger på flere effektfulde indsatser,<br />
vi i Projekt Studiemødregrupperne kan spejle os<br />
direkte i.<br />
Formålet med analysen beskrives således:<br />
”1. At anskueliggøre de sociale og økonomiske<br />
gevinster for det offentlige som helhed og<br />
kommunerne<br />
specifikt ved virksomme forebyggende indsatser<br />
over for udsatte børn og unge.<br />
2. At bidrage med udvikling af konkrete<br />
redskaber, som kommunerne kan anvende til at<br />
afdække<br />
og synliggøre fordelene ved en omlægning af<br />
indsatsen til mere virkningsfulde indsatser<br />
og SFI.”<br />
Analysen peger interessant nok på, at den tidlige<br />
forebyggelse (førskolealderen) samlet set er en<br />
rigtig god forretning for kommunen. Men først på<br />
længere sigt (efter 4 år). Dog er der ikke<br />
medregnet besparelser på for eksempel<br />
specialundervisning eller pædagogisk støtte i<br />
daginstitutioner og skole, hvilket vi i Projekt<br />
Studiemødregrupperne gør opmærksom på kunne<br />
have fremskyndet tydeliggørelsen af<br />
besparelserne.<br />
Analysen påpeger tillige effekterne af at få unge<br />
i uddannelse. Hvilket er det primære mål med<br />
projekt Studiemødregrupperne!<br />
Meget tyder, ifølge analysen, på, at<br />
gennemførelse af en uddannelse på sigt giver et<br />
positivt socioøkonomisk afkast. Altså giver det,<br />
at en ung mor får en uddannelse både positivt<br />
afkast i forhold til de offentlige udgifter, men<br />
også i forhold til den unges trivsel. - Hvilket jo<br />
igen smitter af på de unges børn.<br />
Effektfulde indsatser (som<br />
Studiemødregrupperne <strong>Randers</strong>), der ”sikrer”, at<br />
den unge gennemfører en ungdomsuddannelse<br />
eller får forbedret sin skolegang, vil derfor ofte<br />
kunne betale sig samfundsøkonomisk.<br />
Analysen lægger op til, at <strong>Kommune</strong>n sikrer et<br />
særligt fokus på uddannelse i § 50-undersøgelser<br />
og handleplaner, samt i de bestillinger, der gives<br />
til institutioner, plejefamilier og opholdssteder.<br />
Der lægges tillige op til et samarbejde mellem<br />
skoler, UU, ungdomsuddannelser og børne- og<br />
ungeforvaltningen for at sikre, at der sker en<br />
koordineret indsats for at få udsatte unge til at<br />
gennemføre en ungdomsuddannelse. Netop<br />
denne tanke –og tilgang har vi stor succes med i<br />
Studiemødregrupperne <strong>Randers</strong>.<br />
27
Udarbejdet af Gruppeleder Jeanette Breus Møller, Studiemødregrupperne, <strong>Randers</strong> Familiehus, marts 2012<br />
Set i relation til analysens anskueliggørelse af<br />
områder, hvor der kan spares - samtidig med at<br />
indsatsen overfor både den unge og<br />
førskolebarnet medvirker til øget trivsel nu og<br />
her, men i sær på sigt, er vi<br />
Studiemødregrupperne stolte over, at vi rent<br />
metodisk er på forkant med udviklingen og<br />
opfordringen.<br />
Afslutningsvist<br />
Som det kommer til udtryk i <strong>rapport</strong>en, er<br />
projektet kommet godt fra start, og har stor<br />
succes med rekruttering af kunder. Mødrene er<br />
pt. vores største leverandør af nye medlemmer.<br />
Det tager vi som stor ros og et tegn på, at<br />
mødrene er glade for at komme i projektet, at<br />
de føler sig trygge og har lyst til at byde andre<br />
velkomne.<br />
Vores forventningsundersøgelse peger i samme<br />
retning.<br />
Projektet har fået opmærksomhed i medierne,<br />
både i den lokale ”<strong>Randers</strong> amtsavis”, men også i<br />
Ude og Hjemme, samt på kommunens egen<br />
hjemmeside, hvor en reklamevideo har ligget nr.<br />
2 som mest sete i kommunen.<br />
Kilder:<br />
Jyllandsposten.dk den 08.01.2012<br />
http://jp.dk/indland/indland_politik/article26<br />
57326.ece/Jp.dk<br />
Social- og Integrationsministeriet og Rambøll<br />
Management Consulting: Analyse af de<br />
økonomiske konsekvenser på området for<br />
udsatte børn og<br />
unge.http://www.sm.dk/data/Dokumentertilnyh<br />
eder/2012/Analyse%20af%20de%20økonimiske%20<br />
konsekvenser%20på%20området%20for%20udsatte<br />
%20børn%20og%20unge%20-<br />
%20kortere%20version.pdf<br />
28