Hele publikationen i PDF
Hele publikationen i PDF
Hele publikationen i PDF
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
eksportfokus<br />
0308<br />
iværksættere<br />
bag eksportsucces<br />
Mød de to virksomheder Autocom og Normann Copenhagen og hør<br />
deres opskrift på, hvordan man som iværksætter får succes på<br />
eksportmarkederne. På billedet er det sales manager Peter Hulsted<br />
og PR manager Johanne Toft fra Normann Copenhagen<br />
side 24-27<br />
nyt dansk innovationscenter i tyskland<br />
side 15-18<br />
tema om ukraine:<br />
bugnende marked åbner op<br />
side 42-66<br />
ISSABON BUKAREST BERN MOSKVA SKT PETERSBORG RIYADH BEOGRAD VERDEN VENTER
From Kiev, Odessa,<br />
Kharkov, Lviv, Donetsk<br />
og Dnepropetrovsk<br />
with love<br />
Austrian er specialister på Østeuropa og fl yver til<br />
hele seks destinationer i Ukraine!<br />
Flyv direkte til din endelige destination i Ukraine med Austrian via Wien, Europas hurtigste transit lufthavn.<br />
Vi har mere end 50 afgange til Ukraine om ugen og fl yver til i alt 48 destinationer i Østeuropa.<br />
Book din rejse på austrian.com, ring 7011 3000 eller kontakt dit nærmeste rejsebureau.<br />
Optjen bonuspoint med Miles & More eller Eurobonus<br />
We W fl y ffor<br />
or o yyou<br />
our r sm s il ile. e<br />
www.austrian.com
indhold<br />
> markedsnoter<br />
Blandt andet om eksportmuligheder til kurdiske provinser<br />
i Irak, erhvervsdelegation til Tanzania, erhvervsfremstød<br />
til Thailand, IT-outsourcing til Ukraine og<br />
britisk venturekapital til danske miljøvirksomheder<br />
side 6-11<br />
> eco-messe i hong kong<br />
side 12<br />
> vidensmotorvej til münchen<br />
Nyt dansk innovationscenter åbnet i Tyskland<br />
side 15-18<br />
> hæder til eksportvirksomheder<br />
side 19-22<br />
> danida: vækst gennem samhandel<br />
Danske virksomheder kan i fællesskab med en lokal<br />
partner i et udviklingsland søge om op til fem millioner<br />
kroner til etablering af et samarbejde. Fokus på<br />
Danidas Business-to-Business Program<br />
side 28-35<br />
> kommende eksportfremstød og messer<br />
side 36<br />
> asien buldrer<br />
En af Danmarks førende Asien-eksperter giver sit bud<br />
på, hvordan danske virksomheder kan undgå at sakke<br />
agterud i forhold til det fremadstormende Asien<br />
side 38-39<br />
> eksport af uddannelse som<br />
nyt vækstmarked<br />
side 40-41<br />
TEMA om ukraine:<br />
Bugnende marked åbner op<br />
■ Ukraine nyt medlem af WTO<br />
■ Forbrug og købekraft vokser<br />
■ Dansk IT-sourcing til Ukraine i kraftig vækst<br />
■ Landbrugssektor med store perspektiver<br />
side 42-66<br />
0308<br />
ukraine i wto til gavn<br />
for dansk erhvervsliv<br />
Efter 14 års forhandlinger bød WTO den 5. februar Ukraine<br />
velkommen som medlem, og den 4. juli ratifi cerede<br />
Ukraine tiltrædelsesaftalen. Nu er vejen for alvor banet<br />
for, at Ukraine kan blive et af vore allervigtigste markeder<br />
i Europa for eksport såvel som investeringer. Med sine<br />
46,5 millioner indbyggere minder landet størrelses- og<br />
potentialemæssigt om Polen. Og med en stadigt stigende<br />
ukrainsk økonomisk vækst, indenlandsk købekraft<br />
og efterspørgsel er der øget grobund for afsætning af<br />
danske kvalitetsprodukter og tjenesteydelser. Jeg besøgte<br />
selv Ukraine den 2. juli, og det er mit klare indtryk, at der er stor interesse for de<br />
ydelser og produkter, som vi kan tilbyde fra dansk side.<br />
Fordelene ved Ukraines WTO-medlemskab er mange: Først og fremmest bliver<br />
det ukrainske marked mere forudsigeligt, og det kommercielle regelsæt vil være<br />
bedre kendt og mere håndterbart for virksomhederne. Dernæst reduceres den<br />
gennemsnitlige told på industri- og landbrugsvarer – dog vil der for visse produkter<br />
være en indfasningsperiode på op til fem år. Og toldsatserne fastlåses således,<br />
at de ikke kan hæves igen. Hertil kommer, at der ikke vil være told på en række<br />
sektorer så som møbler og legetøj.<br />
Desuden vil der være fri adgang for udenlandske virksomheder i servicesektoren,<br />
eksempelvis inden for miljørelaterede tjenesteydelser. Ukraine bliver en del af WTOs<br />
tvistbilæggelsessystem, forpligter sig til ingen prisdiskrimination på jernbanetransporten,<br />
reduktion af eksportstøtten samt påtagelse af WTOs regelsæt på patent- og<br />
varemærkebeskyttelsesområdet. Alt dette er til gavn for befolkningen, idet analyser<br />
i ukrainske aviser vurderer, at der kan blive tale om væsentlige prisfald for en række<br />
produkter. WTO-medlemskab er også til gavn for dansk erhvervsliv, fordi Ukraines<br />
medlemskab er med til at sikre fri konkurrence på mere lige vilkår.<br />
Men mindst lige så vigtigt er, at EU og Ukraine nu kan påbegynde forhandlinger<br />
om en egentlig frihandelsaftale med henblik på fuld liberalisering af næsten alle<br />
varer. Hvor lang tid disse forhandlinger vil tage er ikke til at sige. Sikkert er det<br />
dog, at Danmark støtter EU i disse bestræbelser, idet vi ser det nødvendigt, at EU<br />
– ligesom USA – supplerer det multilaterale WTO-spor med bilaterale og regionale<br />
frihandelsaftaler. Det er til gavn for dansk erhvervsliv og danske forbrugere.<br />
Jeg er meget glad for Ukraines WTO-medlemskab, og ser et betydeligt kommercielt<br />
potentiale i Ukraine. Med mere end en fordobling af dansk eksport til Ukraine<br />
i årene 2001-2007 – ganske vist fra et lavt udgangspunkt, til en eksport i 2007 på<br />
godt 1,7 mia. kr. – håber jeg, at dansk eksport vil fortsætte den gode fremgang i<br />
de kommende år. Lad os gribe denne kommercielle chance, så dansk erhvervsliv<br />
kan erobre en større andel af den ukrainske import. Dansk eksport udgjorde således<br />
blot 0,5 procent af Ukraines samlede import i 2007.<br />
Ligeledes vigtigt er det at huske på, at der udover de økonomiske gevinster<br />
sendes et klart og entydigt politisk signal til omverdenen. Og det er et meget velkomment<br />
ukrainsk signal om integration i de vestlige samarbejdsstrukturer. Til<br />
gavn for Ukraine og til gavn for Danmark.<br />
Per Stig Møller<br />
udenrigsminister
mød en eksportrådgiver<br />
august<br />
14.-22.<br />
september<br />
Singapore Martin Just Pedersen<br />
1.-5. Slovakiet Dennis Holte Albertsen<br />
8. – 14. Rusland Klaus Sørensen<br />
15. – 19. Singapore Anthony Chee-Hong Leong<br />
14. – 20. Ungarn Stine Fugl Lund<br />
tilmelding på www.eksportraadet.dk<br />
4<br />
DANISH EXPORTERS<br />
INTERNATIONAL MARKEDSFØRING, DER VIRKER<br />
DanishExporters.dk har over 100.000 unikke<br />
brugere fra hele verden, der hver måned<br />
søger efter danske leverandører. Du kan sikre,<br />
at det er dig, de finder, når de søger efter dine<br />
produkter og ydelser.<br />
Vil du vide mere om Danish Exporters, så<br />
kontakt Krak (Eniro Danmark) på telefon<br />
8838 3800 eller export@krak.dk.<br />
Verdens førende business<br />
to business database<br />
• Find relevante kunde- og<br />
leverandøremner i mere end<br />
70 lande<br />
• Find producenter, distributører<br />
og serviceydere af et<br />
givent produkt/serviceydelse<br />
• Find opdaterede kontaktpersoner<br />
• Find konkurrenter af et specifikt<br />
produkt/serviceydelse<br />
Prøv et gratis<br />
demopassword til<br />
KOMPASS<br />
www.kompass.dk · kompass@kompass.dk · Tlf. 45 46 09 10<br />
nr. 3/2008<br />
eksportfokus udgives af<br />
danmarks eksportråd<br />
Udenrigsministeriet<br />
Asiatisk Plads 2<br />
1448 København K<br />
Telefon: 33 92 00 00<br />
ansvarshavende for eksportfokus<br />
Ambassadør, Chef for Eksport og<br />
Internationalisering<br />
Jarl Frijs-Madsen<br />
abonnementsservice<br />
Oxygen Media Service<br />
Postbox 865<br />
2400 København NV<br />
eksportfokus@oxygen.dk<br />
Telefon +45 38 16 80 18<br />
(Hverdage ml. 9-13)<br />
Telefon +45 39 16 26 17<br />
annoncer<br />
DG Media as<br />
Telefon: 70 27 11 55<br />
Telefax: 70 27 11 56<br />
E-mail: epost@dgmedia.dk<br />
www.dgmedia.dk<br />
redaktion<br />
Redaktør Claus Clausen<br />
Signe Jønsson<br />
Annemarie Zinck<br />
Peter Voergaard Rasmussen<br />
design produktion og tryk<br />
Datagraf AS<br />
Salogruppen A/S<br />
danmarks eksportråds hjemmeside<br />
www.eksportraadet.dk<br />
Udenrigsministeriet er ikke ansvarlig for<br />
oplysninger bragt i Eksportfokus. Citat tilladt<br />
efter nærmere aftale med redaktionen.<br />
ISNN 1601-4669<br />
Kontrolleret oplag: 9.585<br />
i perioden 1. juli 2005 – 30. juni 2006<br />
Kontrolleret af
Flyt med!<br />
Hovedstaden flytter øst på<br />
Fullservice erhvervsdomicil i Ørestad City – Skandinaviens fremtidige erhvervshovedstad. 800 – 30.000 km 2 .<br />
Beliggenhed, infrastruktur, services og lokalefleksibilitet af en anden verden. Se klp.nu eller ring 70 26 26 61.<br />
Pravda.dk
markedsnyt<br />
6<br />
Eksportmuligheder<br />
til de kurdiske<br />
provinser i Irak<br />
Svenskejet feriehuskoloni under opførsel nord for Erbil (foto, Torkild Byg)<br />
Som følge af den mere stabile<br />
sikkerhedssituation i Iraks tre kurdiske<br />
provinser (Erbil, Dohuk og<br />
Sulaymaniyah) samt landets øgede<br />
olieindtægter er eksportmulighederne<br />
for danske virksomheder<br />
til de kurdiske provinser tydeligt<br />
forbedret gennem de sidste to år.<br />
Den høje oliepris forventes at give<br />
de kurdiske provinser omkring USD<br />
20 milliarder i olieindtægter i indeværende<br />
år.<br />
En væsentlig del af disse midler<br />
ventes investeret i byggeri af<br />
boliger, udbygningen af infrastrukturen<br />
(el- og vandforsyning samt<br />
vejnettet). Udover byggesektoren<br />
kan der peges på detail- og engroshandel,<br />
turisme og landbrug som<br />
områder, der kunne have interesse<br />
for danske virksomheder. For at<br />
fremme udenlandske investeringer<br />
har det kurdiske parlament i juli<br />
2006 vedtaget en regional investeringslov,<br />
der blandt andet tilbyder<br />
skatterabatter for udenlandske<br />
investeringer i den kurdisk-irakiske<br />
økonomi (dog med undtagelse<br />
af oliesektoren). Rejser til og fra<br />
området er blevet lettet betydeligt<br />
ved, at Austrian Airlines tilbyder<br />
fl ere ugentlige direkte afgange fra<br />
Wien til Erbil. I modsætning til det<br />
øvrige Irak kan danske statsborgere<br />
opnå visum ved indrejse i Erbil<br />
lufthavn. Endeligt kan tilføjes, at<br />
ambassaden i Bagdad i løbet af<br />
2008 har øget sin tilstedeværelse i<br />
de kurdiske provinser.<br />
Eksporten til det nordlige Irak<br />
hæmmes dog fortsat ved den<br />
omfattende korruption i området<br />
samt dets afsides beliggenhed.<br />
Endvidere bør man være opmærksom<br />
på den fortsatte retslige usikkerhed<br />
omkring forvaltningen af<br />
olie- og gasressourcerne i området,<br />
hvorfor investeringer i denne sektor<br />
er forbundne med en større risiko<br />
end i den øvrige økonomi.<br />
yderligere information:<br />
Souschef Torkild Byg<br />
Den danske ambassade i Bagdad<br />
Tlf. +964 790 190 57 61<br />
E-mail: torbyg@um.dk<br />
Erhvervsdelegation<br />
til Tanzania<br />
Deltag i den offi cielle danske erhvervsdelegation og<br />
konference, som arrangeres i forbindelse med HM Dronningen<br />
og HKH Prinsgemalens statsbesøg til Tanzania 3.-5.<br />
november 2008.<br />
På erhvervsdelegationen og konferencen får danske<br />
virksomheder indblik i Tanzanias forretnings- og investeringsmuligheder<br />
samt mulighed for at fi nde forretningspartnere<br />
eller markedsføre sig selv overfor eksisterende og<br />
potentielle partnere.<br />
Det er gratis at deltage i erhvervskonferencen og matchmaking<br />
aktiviteterne, mens rejseomkostningerne afholdes<br />
individuelt.<br />
Der vil være mulighed for at søge om støtte til dækning<br />
af 90 procent af rejseomkostningerne under Danidas B2B<br />
program: www.b2bprogramme.com.<br />
Der vil blive afholdt informationsmøder om delegationen<br />
og forretningsmulighederne i Tanzania i hhv. København<br />
(den 13. august), Aalborg (den 25. august) og Vejle (den<br />
26. august).<br />
For yderligere information om erhvervsdelegationen og<br />
om mulighederne for støtte fra B2B programmet kontakt<br />
Mette Rise Soetmann i Udenrigsministeriet (e-mail:<br />
metris@um.dk / tel: 3392 0264).<br />
Erhvervsfremstød<br />
til Thailand<br />
I 2008 fejrer Danmark og Thailand 150-året for etableringen<br />
af diplomatiske relationer.<br />
Højdepunktet vil være tre dage i Bangkok den<br />
24.- 26. november, hvor DKH Kronprinsparret vil stå i<br />
spidsen for en række arrangementer, som skal markedsføre<br />
Danmark og dansk erhvervsliv i Thailand.<br />
Erhvervsfremstødet gennemføres af en række<br />
erhvervsorganisationer med Dansk Industri i spidsen i<br />
tæt samarbejde med Danmarks ambassade i Thailand<br />
og Danmarks Eksportråd.<br />
yderligere information:<br />
Chefkonsulent Mads Beyer<br />
Danmarks Eksportråd<br />
Udenrigsministeriet<br />
Tlf.: 3392 1212<br />
madbey@um.dk
Vi er med dig hele vejen<br />
Skotte Business Travel er et godt bud på dit nye erhvervsrejsebureau. Lille og<br />
verdensomspændende. Top professionelt og uafhængigt. Og til rådighed 24 timer<br />
i døgnet - året rundt.<br />
Vi er IATA autoriseret og medlem af Dansk Rejsebureauforening, og medio 2006<br />
blev vi del af den verdensomspændende rejsebureaukæde Lufthansa City Center<br />
- en af rejsemarkedets største globale succeser. Det betyder, at vi kan tilbyde service<br />
fra mere end 550 kontorer i 61 lande.<br />
Skotte Business Travel kan i år fejre 10 års jubilæum, og nøgleordene har altid været<br />
kvalitet og personlig service. Vi har markedets mest avancerede Business On-line<br />
Booking maskine, hvorfra De i én søgning får den bedste kombination af alle vore<br />
specielle aftalepriser og lavprisselskabernes internetbaserede priser.<br />
Hos Skotte Business er alle kunder ”vigtige kunder” - uanset størrelse. Vi har ingen<br />
metervarer på hylderne, men foretrækker at skære rejserne til, så de passer præcist<br />
til behovet. Og så har vi det med at yde lidt mere, end man forventer af os.<br />
Kig forbi på www.skottebt.dk eller kontakt os for yderligere information.<br />
Skotte Business Travel<br />
København, tel. +45 33 14 99 00 | Aalborg, tel. +45 96 33 04 11 | www.skottebt.dk
markedsnyt<br />
IT outsourcing til Ukraine<br />
Ukraine byder på gode muligheder for IT<br />
outsourcing og i september afholder den<br />
danske ambassade i Kiev matchmaking<br />
seminar for danske virksomheder.<br />
IT outsourcing til Ukraine er blevet et stort<br />
”hit” blandt skandinaviske virksomheder. Alene<br />
de danske opgaver lægger beslag på 1300<br />
ukrainere. Et af Ukraines største softwarehuse<br />
– Ciklum – er danskejet. SimCorp har en udviklingsafdeling<br />
i hovedstaden og norske EDB<br />
forventer at ansatte mere end 500 specialister<br />
over de kommende tre år i Ukraine.<br />
Med sin store befolkning og traditionelle fokus<br />
på tekniske uddannelser har Ukraine stadig<br />
Dansk ICT klub i Vietnam<br />
ICT outsourcing til Vietnam er stærkt stigende, og kampen om de<br />
bedste medarbejdere er hård. En klub for danske og vietnamesiske<br />
ICT virksomheder skal sikre, at dansk erhvervsliv i fremtiden<br />
kan være én af hovedspillerne i den vietnamesiske ICT industri.<br />
For at Danmark kan styrke sin position på<br />
ICT markedet i Vietnam, etablerer den danske<br />
ambassade i Hanoi en klub for danske<br />
ICT virksomheder. Hensigten er at styrke<br />
samarbejdet for danske virksomheder på<br />
markedet, så de kan fi nde de bedste vietnamesiske<br />
medarbejdere, mens industrien<br />
i Vietnam endnu er ung og de internationale<br />
multinationale selskaber ikke har<br />
opslugt arbejdsstyrken af IT medarbejdere<br />
i Vietnam.<br />
Flere hundrede danske IT virksomheder<br />
modtager i denne periode en indbydelse til<br />
at melde sig ind i klubben fra ambassaden<br />
i Hanoi, som forventer at påbegynde sine<br />
aktiviteter i oktober 2008. Klubben vil<br />
blandt andet skabe netværk til IT universiteterne<br />
og holde øje med markedet i Vietnam.<br />
Af medlemstilbud kan nævnes: E-letter<br />
hver anden uge med nyheder fra Vietnams<br />
IT verden, medlemsmøder hver anden<br />
måned, medlemsforum på internettet, årlig<br />
konference skiftevis i Vietnam og Danmark,<br />
desuden giver den danske ambassade i<br />
Hanoi tre timers rådgivning om året.<br />
8<br />
meget at tilbyde danske virksomheder, der har<br />
brug for mere kapacitet, har problemer med at<br />
rekruttere de nødvendige specialister på hjemmemarkedet<br />
eller ønsker en omkostningssænkning.<br />
For at stimulere udviklingen er de fi re<br />
nordiske ambassader gået sammen om et<br />
matchmaking seminar i Kiev. Skandinaviske<br />
virksomheder vil få mulighed for at mødes<br />
med ukrainske udbydere af IT ydelser samt at<br />
netværke med andre skandinaviske kollegaer.<br />
Seminaret afholdes den 11. September 2008 og<br />
med den direkte fl yforbindelse mellem København<br />
og Kiev forventes en stor interesse.<br />
– Vietnam er et oplagt samarbejdsland<br />
for danske virksomheder, der gerne vil<br />
begå sig på det globale ICT-marked. Som<br />
følge af det omfattende udviklingssamarbejde<br />
mellem Danmark og Vietnam,<br />
det eksisterende engagement fra danske<br />
virksomheder i denne sektor og støttemulighederne<br />
fra Danida’s erhvervsinstrumenter<br />
har Danmark chance for at<br />
opnå en førerposition på markedet. ICT<br />
klubben skal bidrage til, at vi får udnyttet<br />
denne chance, siger ambassadør Peter<br />
Lysholt Hansen , som håber, at dansk<br />
ICT industri vil slutte op om initiativet.<br />
Ambassaden fremsender gerne invitationer<br />
til danske fi rmaer i sektoren, som<br />
endnu ikke har modtaget en invitation.<br />
yderligere information:<br />
Handelsråd Erik Ovesen<br />
Den danske Ambassade i Hanoi<br />
Telefon: +84 4 8231 888<br />
E-mail: eriove@um.dk<br />
Læs også artikel side 56-57 om IT<br />
outsourcing til Ukraine<br />
yderligere information:<br />
Eksportrådgiver Bo E. Nyhus<br />
Den danske ambassade i Kiev<br />
E-mail: bonyhu@um.dk<br />
Telefon: +380672454040.<br />
Kontakt til www.goglobal.dk in Ukraine<br />
IØ: Olexiy Parkhomchuk, OPA@ifu.dk, Telefon:<br />
+ 380676328221<br />
EKF: Esben Bergmann Schjødt, esb@EKF.DK,<br />
Telefon: +4520183981<br />
Singapore investerer<br />
kraftigt i nye<br />
ICT løsninger<br />
2015 plan for udvikling af ICT industrien i Singapore<br />
skaber muligheder for danske virksomheder.<br />
Igennem de seneste år har Singapore og Danmark kæmpet<br />
om topplaceringerne i World Economic Forum's Global IT<br />
Report, hvor landes evne til at udnytte potentialet af ICT vurderes.<br />
Singapore har de seneste fem år været placeret i top<br />
tre, først og fremmest på grund af regeringens fokus på ICTudbredelse<br />
og udvikling af synergi med den private sektor.<br />
Regeringen har lanceret en ICT masterplan "Intelligent<br />
Nation 2015", som skal forvandle Singapore til en intelligent<br />
og global nation drevet af IT og telekommunikation. Planen<br />
er blandt andet at fordoble værditilførslen til den lokale ICT<br />
industri til 17 milliarder dollar og skabe 80.000 nye jobs.<br />
Nyeste teknologi indenfor ICT er afgørende for Singapores<br />
konkurrencedygtighed, hvilket skaber gode muligheder<br />
for danske ICT virksomheder, som har gjort Danmark<br />
til førende indenfor området. Alene i indeværende<br />
fi nansår vil den offentlige sektor i Singapore investere i<br />
ICT til en værdi af 833 millioner dollar.<br />
yderligere information:<br />
Eksportrådgiver Martin Just<br />
Danmarks ambassade i Singapore<br />
Telefon: +65 6355 5010<br />
E-mail: marjus@um.dk<br />
Hjemmeside: www.ambsingapore.um.dk
Skarrildhus<br />
Hotel Hot Ho Hotel<br />
el e<br />
Har Ha Haraldskær<br />
H HHaraldskær ald aldskæ ald al a ld d skæ kkær<br />
k<br />
Hotel Hot H Hot Ho Hotel ot<br />
el<br />
Sixtus Six Sixtus tus us<br />
Gl. Avernæs<br />
Sinatur Hotel Storebælt<br />
Hotel Hote<br />
Storebælt Stor<br />
De 6 Sinatur Konferencehoteller<br />
Hotel<br />
Frederiksdal<br />
Sinatur Hotel Haraldskær Si S Si Sina Sinatur Sinatur na n na tu tur tu tur u r Sk Skar Sk Skarrildhus<br />
Skarrildhus ar arri ar ri rild ri rild ld ldhu ld ldhu hu h hu h s<br />
Sinatur Hotel Sixtus<br />
De seks Sinatur konferencehoteller ligger fordelt som et smil hen over<br />
det danske landskab, og beliggenhederne er lige så smukke, som de er<br />
forskellige. Men alle er tæt på skov, strand, vand og naturens inspiration.<br />
Hvert hotel tilbyder de perfekte omgivelser for ethvert møde, kursus<br />
eller konference med kvalitets værelser og moderne faciliteter i et<br />
naturligt og inspirerende miljø.<br />
For mere information, kontakt Sinaturs hoteller eller besøg vores<br />
hjemme side på www.sinatur.dk<br />
Sinatur Hovedkontor · Rådhusstræde 15, 1. sal · 1466 Kbh. K · Tlf. 3369 0038<br />
Hotel Frederiksdal · Frederiksdalsvej 360 · 2800 Kgs. Lyngby · Tlf. 4585 4333<br />
Gl. Avernæs · Helnæsvej 9 · 5631 Ebberup · Tlf. 6373 7373<br />
Hotel Sixtus · Teglgårdsvej 73 · 5500 Middelfart · Tlf. 6441 1999<br />
Hotel Storebælt · Østerøvej 121 · 5800 Nyborg · Tlf. 6531 4002<br />
Skarrildhus · Sdr. Ommevej 4 · Skarrild · 6933 Kibæk · Tlf. 9719 6233<br />
Hotel Haraldskær · Skibetvej 140 · 7100 Vejle · Tlf. 7649 6000<br />
– Smilet over Danmark<br />
Sinatur Gl. Avernæs Sinatur Hotel Frederiksdal<br />
6352_SIN_faelles_178x275.indd 1 05/06/08 10:42:00
markedsnyt<br />
Ny klimaaftale<br />
mellem Danmark<br />
og Indien<br />
En ny samarbejdsaftale på energiområdet mellem Danmark<br />
og Indien åbner dørene for øget eksport af dansk<br />
knowhow og udstyr inden for energibranchen til Indien.<br />
Aftalen er resultatet af statsminister Anders Fogh Rasmussens<br />
og klimaminister Connie Hedegaards besøg<br />
i Indien i februar i år. Her blev de indiske politikere<br />
overbevist om, at Indien med fordel kan bruge danske<br />
virksomheder i bestræbelserne på at øge energieffektiviteten.<br />
Inderne er meget interesserede i at bygge<br />
energivenlige boliger og ejendomme, ligesom man vil<br />
blive bedre til at udnytte og indfange det enorme vindpotentiale<br />
i Indien – ikke mindst med havvindmøller ved<br />
Indiens lange kyststrækninger.<br />
Den indiske minister for vedvarende energi, Shri Vilas<br />
Baburao Muttemwar, var i april i Danmark for at underskrive<br />
samarbejdsaftalen. Aftalen indeholder ni punkter<br />
med forskellige aktiviteter, som nu sættes i værk:<br />
1. En forretningsdelegation besøger Indien i september<br />
2008 for at møde indiske fi rmaer inden for energibranchen;<br />
især fi rmaer som beskæftiger sig med<br />
energieffektivitet og vindenergi.<br />
2. Seminar om vind, bølge og vandenergi vil blive<br />
afholdt i forbindelse med India International renewable<br />
Energy Conference i februar 2010 i samarbejde<br />
med Danmark.<br />
3. Analyser med henblik på at styrke nettilslutning af<br />
vindenergi i Indien.<br />
4. Undersøgelse af mulighederne for at erstatte eksisterende<br />
vindmøller med mere effektive vindmøller.<br />
5. Analyse af energieffektivitet i bygninger af et dansk<br />
konsortium.<br />
6. Akkreditering af Centre for Wind Technology i Chennai.<br />
7. Samarbejde om brug af vedvarende energi i industrielle<br />
processer.<br />
8. Undersøgelser som skal føre til et demonstrationsprojekt<br />
for en havvindmøllepark i Indien.<br />
9. Undersøgelser med henblik på at fremme bæredygtig<br />
produktion af biobrændstoffer.<br />
yderligere information:<br />
Danmarks ambassade i New Delhi<br />
Kontaktperson:<br />
Mr. Vinay Capila – Trade Counsellor<br />
Tlf.: +91 11 4209 0700<br />
E-mail: delamb@um.dk<br />
10<br />
Æresmedalje til australsk<br />
virksomhed<br />
Prins Henriks Æresmedalje blev den<br />
16. april givet til Robert Lea og hans<br />
virksomhed Healthcare Lifting Specialists<br />
fra Melbourne i Australien<br />
Dansk Eksportforenings Diplom og<br />
Hans Kongelige Højhed Prins Henriks<br />
Æresmedalje tildeles virksomheder eller<br />
enkeltpersoner i udlandet, som har gjort<br />
en særlig indsats for at sælge danske produkter<br />
eller tjenesteydelser i udlandet.<br />
Formand for bedømmelseskomiteen er<br />
hans Kongelige Højhed Prins Henrik.<br />
Den danske ambassadør i Australien,<br />
Susanne Shine, overbragte diplomet og<br />
medaljen til Robert Lea ved en reception<br />
i Melbourne, hvor også Bendt Apollo<br />
Rasmussen fra det danske fi rma Guldmann,<br />
som nominerede Healthcare Lifting<br />
til prisen, var til stede.<br />
Ambassadør Susanne Shine understregede,<br />
at Robert Lea modtog denne pris<br />
Dansk øl til Canada<br />
Danmarks generalkonsulat i Toronto har<br />
inviteret fem af de største canadiske importører<br />
af udenlandsk øl til København<br />
i september 2008. Formålet er at få kvalitetsøl<br />
fra mindre danske bryggerier ind<br />
på hylderne på det vigtige canadiske- og<br />
nordamerikanske marked. De deltagende<br />
distributører er: Esprit Agencies, Mcclelland,<br />
Premium Imports, Premier Brands,<br />
Roland + Russel Canada og Rubaiyat<br />
Wine and Spirit Merchants.<br />
Robert Lea (i midten)<br />
modtager Dansk Eksportforenings<br />
Diplom.<br />
Ambassadør Susanne<br />
Shine står klar med Hans<br />
Kongelige Højhed Prins<br />
Henriks Æresmedalje,<br />
mens Bendt Apollo Rasmussen<br />
fra Guldmann<br />
ønsker til lykke.<br />
for hans beundringsværdige og utrættelige<br />
arbejde for at gøre livet nemmere<br />
for handicappede mennesker i Australien.<br />
I 2000 begyndte Robert Lea samarbejdet<br />
med det danske fi rma Guldmann, som<br />
producerer løftehjælpemidler til handicappede.<br />
En produkttype, som stort set<br />
var ukendt i Australien, før Robert Lea<br />
begyndte at importere og distribuere den.<br />
Robert Lea så mulighederne for disse<br />
produkter i Australien og via intensive<br />
træningsprogrammer i Danmark, blev<br />
hans kendskab til området så stort, at<br />
han i dag i Australien bliver omtalt som<br />
eksperten inden for løft og fl ytning af<br />
handicappede.<br />
Ambassadør Susanne Shine understregede,<br />
at hun var glad for at se, at dagligdagen<br />
for mange handicappede i Australien<br />
var blevet gjort nemmere på grund af<br />
dette visionære og professionelle dansk/<br />
australske samarbejde.<br />
Læs mere om besøget på<br />
www.ambottawa.um.dk under menupunktet<br />
markedsmuligheder/sidste nyt.<br />
yderligere information:<br />
Danmarks ambassade i Toronto<br />
Kontaktperson: Magnus Bang<br />
Telefon: +1 (416) 962 5661<br />
E-mail: magban@um.dk
Genvej til øget eksport<br />
Udveksling af information og erfaring er en nem og værdifuld genvej<br />
til øget international afsætning. Det mærker medlemmerne i Dansk<br />
Eksportforening, der er netværksorganisation for næsten 500 danske<br />
eksportvirksomheder. Virksomhederne er tilknyttet en eller flere<br />
branchesektioner, der samarbejder omkring eksportfremstød. I pro-<br />
cessen bruger medlemmerne hinandens kontakter og erfaringer til at<br />
opnår fordele og genveje i eksportarbejdet.<br />
Se mere om Dansk Eksportforening på www.dk-export.dk<br />
Dansk Eksportforening<br />
Telefon 8681 3888 export@dk-export.dk<br />
Britisk Venture kapital<br />
til danske miljøvirksomheder<br />
Den danske ambassade i London afholder et event<br />
i november, hvor danske miljøvirksomheder kan møde<br />
britiske venture selskaber.<br />
CO2 er i stigende grad kommet i fokus i Storbritannien, og en række<br />
Venture kapital fi rmaer har faste målsætninger om hvor stor en del af<br />
deres portefølje, der skal investeres i vedvarende teknologi.<br />
Derfor afholder den danske ambassade i London den 25.-26.<br />
november 2008 et event, der bygger bro mellem britisk venture<br />
kapital og danske virksomheder med førende teknologi inden for<br />
vedvarende energi og CO2-reducerende teknologi. Første dag byder<br />
på oplæg om adgangen til Britisk venture kapital samt kåringen af de<br />
tre mest lovende investment cases. På anden dag vil de deltagende<br />
danske teknologivirksomheder få lejlighed til at pitche overfor en<br />
række indbudte venture capital selskaber med fokus på vedvarende<br />
energi og CO2-reducerende teknologi.<br />
yderligere information:<br />
Den danske ambassade i London<br />
Rasmus Traberg Thomas C Jensen Per Andersen<br />
+44 207 333 0232 +44 207 333 0233 +44 207 333 0224<br />
rastra@um.dk tcj@investindk.com pkande@um.dk<br />
Hvad sker der i Indien?<br />
Branchesektionen Danish Wind Energy Group består af underleverandører,<br />
rådgivere mv. til vindmøllebranchen, der ved hjælp af fælles eksport tiltag<br />
og networking får optimeret deres internationale afsætning.<br />
Indien rejser sig i disse år af støvet, den økonomiske vækst er optimistisk<br />
og de indiske vindmølleproducenter har store planer for fremtiden.<br />
Skal du være en del af denne fremtid så deltag i:<br />
Medlemsmøde på Scandic Kolding 28. august 2008<br />
Fællesstand Wind India, Chennai 25.-26. november 2008<br />
Se mere på www.dk-wind.dk, hvor der også er information omkring vore<br />
2009 aktiviteter - eller kontakt Rikke Berg, Danish Wind Energy Group<br />
tlf 8720 4478 rikke.berg@dk-export.dk<br />
Seminar om vedvarende<br />
energi i Chile<br />
Den 28. - 31. oktober 2008 afholder Chiles erhvervsfremmefond,<br />
CORFO, et stort seminar om vedvarende energi.<br />
Seminaret samler de vigtigste offentlige og private aktører<br />
i den chilenske energisektor og giver således rig mulighed<br />
for at få kendskab til markedet og skabe gode kontakter.<br />
Chile importerer 72 procent af landets energi, og den afhængighed af<br />
udenlandsk energi kombineret med svigtende leverancer og stigende<br />
priser på naturgas fra Argentina sætter således Chile, hvis samlede<br />
energiforbrug på 10.000 MW stiger med syv procent årligt, i en sårbar<br />
situation.<br />
Både national lovgivning og internationalt fokus på klima og miljø<br />
bidrager yderligere til en lys fremtid for vedvarende energi i Chile.<br />
Endelig gør Kyoto-aftalen det muligt for udviklingslande, som Chile, at<br />
sælge CO2 kvoter til de industrialiserede lande, i det omfang de formår<br />
at skære ned på eget CO2 udslip.<br />
yderligere information:<br />
Poul Erik Bligaard<br />
Danmarks Ambassade i Santiago<br />
Tlf: +56 2 941 5100<br />
E-mail: sclamb@um.dk<br />
11
kina<br />
Kom med på den<br />
grønne bølge i Kina<br />
Hong Kong er i store dele af året dækket af kraftig smog når vinden kommer fra Perlefl odsdeltaet, hvor mere end 100.000 fabrikker ligger.<br />
Danmarks Eksportråd og Generalkonsulatet<br />
i Hong Kong indbyder danske energi- og<br />
miljøvirksomheder til Eco-messe i oktober.<br />
Kina er kendt som en økonomi i hastig udvikling,<br />
men også et sted hvor miljøhensyn<br />
somme tider er udeladt til fordel for hurtig<br />
økonomisk vækst. Denne opfattelse er imidlertid<br />
under forandring, og en øget politisk<br />
vilje til at opstarte bæredygtige energi- og miljøprojekter<br />
i Kina og Hong Kong breder sig.<br />
Denne udvikling i Kina åbner op for nye eksportmuligheder<br />
for danske virksomheder.<br />
Derfor planlægger Danmarks Eksportråd og<br />
Generalkonsulatet i Hong Kong at arrangere<br />
en fællesstand med danske energi- og miljøvirksomheder<br />
på den årlige Eco-messe i Hong<br />
Kong den 28-31. oktober 2008. Messepakken,<br />
som tilbydes til danske virksomheder, indeholder<br />
en 9 m2 stand og inkluderer tre overnatninger<br />
på hotel i nærheden af AsiaWorld-Expo,<br />
hvor messen afholdes. Endvidere sørger Generalkonsulatet<br />
for ”business-matching”, netværksfrokost<br />
og en VIP-reception for at skabe<br />
de bedste rammer for en udbytterig messe.<br />
Sidste år tiltrak messen over 5.000 gæster<br />
og Hong Kong Trade Development Council,<br />
som er arrangør, forventer omkring 6.000<br />
gæster samt 170 udstillende virksomheder.<br />
Messen sætter særligt fokus på luftforurening,<br />
miljøprodukter, bæredygtig energi,<br />
genbrug og affaldshåndtering.<br />
12<br />
– For danske energi- og miljøvirksomheder,<br />
som overvejer eksport til Kina eller<br />
Hong Kong er messen en oplagt mulighed<br />
for at deltage på den danske fællesstand og<br />
mødes med andre danske og kinesiske virksomheder,<br />
siger Jørgen Møllegaard, generalkonsul<br />
i Hong Kong og eksportrådgiver for<br />
energi og miljø. Messen vil yderligere give<br />
mulighed for en halv dags ”Focus on Denmark/Environment<br />
the Danish Way” præsentation,<br />
hvor de deltagende virksomheder<br />
kan lukrere på Danmarks gode renommé på<br />
området og mødes med potentielle partnere<br />
og kunder.<br />
Er miljøtrenden alvor eller skuffepolitik?<br />
Når fokus sættes på miljø i Kina fristes man<br />
til at spørge, om det blot er varm luft eller<br />
om der virkelig er sket en holdningsændring<br />
i de senere år. Noget tyder på, at kineserne<br />
mener det alvorligt; muligvis også pga. den<br />
omfattende kritik af luftforureningen, som<br />
Beijing har fået i forbindelse med OL. Således<br />
har den kinesiske regering afsat 186 mia.<br />
USD i den nyeste femårsplan (2006-2010) til<br />
miljøprojekter, og det er et erklæret mål, at<br />
Kina skal være førende indenfor energiudnyttelse<br />
i 2050. Miljøet er også på dagsordenen<br />
i Hong Kong.<br />
– Man er i Hong Kong begyndt at forbinde<br />
forurening med folkesundhed, og hvad det<br />
rent faktisk koster samfundet i sygepladser<br />
og tabt arbejdsfortjeneste – dét er noget,<br />
som skaber politisk vilje, fortæller Jørgen<br />
Møllegaard. Luftkvaliteten i Hong Kong er<br />
særligt hårdt ramt af Perlefl odsdeltaets mere<br />
end 100.000 fabrikker, hvoraf størstedelen er<br />
ejet af Hong Kong virksomheder. Fabrikkerne<br />
skal i fremtiden leve op til myndighedernes<br />
strengere miljøkrav og med ejerskab i Hong<br />
Kong forventes en del investeringer at blive<br />
foretaget herfra.<br />
– Udover en stigende efterspørgsel indenfor<br />
energi og miljø er Hong Kong desuden<br />
det perfekte testmarked for Kina. Hong Kong<br />
har et veludviklet og sikkert forretningsmiljø<br />
med en lang række fordele for nyetablerede<br />
virksomheder, siger Jørgen Møllegaard, som<br />
ser frem til en spændende messe med et<br />
markant dansk islæt.<br />
Interesserede virksomheder er velkomne<br />
til at kontakte Jørgen Møllegaard, generalkonsul<br />
i Hong Kong for at høre nærmere om<br />
messen og konceptet for den danske fællesstand.<br />
yderligere information<br />
Generalkonsulatet i Hong Kong<br />
Generalkonsul Jørgen Møllegaard<br />
Telefon:+852 2827 8101<br />
E-mail: hkggkl@um.dk<br />
Website for messen:<br />
www.ecoexpoasia.hktdc.com
østeuropa<br />
Østeuropa trækker<br />
dansk eksport op<br />
Mens Vesteuropas andel af dansk eksport<br />
er støt faldende, stiger Østeuropas andel<br />
af den danske eksport. Østeuropa kan på<br />
sigt blive lige så vigtigt et eksportmarked<br />
for Danmark, som Sverige og Tyskland er<br />
det i dag.<br />
af claus clausen<br />
Tre fjerdedele af dansk vareeksport går<br />
til Europa, og regnes Rusland, Ukraine og<br />
Kazakhstan med, kommer tallet helt op på<br />
80 procent. Sådan har det været i de seneste<br />
10-15 år, men alligevel blæser der nye<br />
vinde på de danske eksportmarkeder. Mens<br />
Vesteuropas andel af vareeksporten konstant<br />
er faldet, fra at udgøre cirka 75 procent<br />
i begyndelsen af 1990’erne til knap 69<br />
procent i 2007, så er Østeuropas andel steget<br />
fra omkring to procent i begyndelsen af<br />
1990’erne til knap syv procent i 2007. Samtidig<br />
har den kraftige efterspørgsel i Rusland,<br />
Ukraine og Kazakhstan i de senere år<br />
trukket den danske eksport frem, så de nu<br />
aftager 2 procent af dansk vareeksport. Det<br />
KØBENHAVN<br />
fremgår af en rapport om dansk eksport i<br />
2007, som Danmarks Eksportråd netop har<br />
udgivet.<br />
Langt hovedparten af dansk eksport<br />
afsættes i Vest- og Østeuropa, og det interessante<br />
er, at Østeuropa temmelig systematisk<br />
udfylder det hul, som Vesteuropa efterlader.<br />
Udviklingen er en følge af samlingen<br />
af Europa efter Sovjetunionens opløsning i<br />
1991, udvidelsen af EU i 2004 og den kraftige<br />
økonomiske vækst i de fl este østeuropæiske<br />
lande, som danske virksomheder dygtigt<br />
har udnyttet. Det har skabt øget vækst og<br />
velstand i Danmark. I det store billede er det<br />
eksporten til det europæiske nærområde,<br />
som er vigtig for Danmark, siger Jacob Warburg,<br />
cheføkonom i Danmarks Eksportråd.<br />
Alt tyder på, at væksten i den danske eksport<br />
til Østeuropa vil fortsætte. Velstandsudviklingen<br />
i Østeuropa betyder, at danske<br />
virksomheder over de næste mange år har<br />
nogle særdeles afsætningsdygtige markeder<br />
tæt på Danmarks grænser.<br />
– Både forbrug og investeringer vil formentlig<br />
vokse hurtigere i Øst- end i Vest-<br />
SHANGHAI<br />
www.bondo-schultz.dk www.bondo-schultz.cn<br />
Jacob Warburg, cheføkonom i Danmarks Eksportråd:<br />
– Både forbrug og investeringer vil formentlig<br />
vokse hurtigere i Øst- end i Vesteuropa, og på sigt<br />
bør vi kunne handle lige så meget med Polen, Baltikum<br />
og Tjekkiet, som vi i dag gør med Sverige,<br />
Finland og Tyskland.<br />
europa, og på sigt bør vi kunne handle lige<br />
så meget med Polen, Baltikum og Tjekkiet,<br />
som vi i dag gør med Sverige, Finland og<br />
Tyskland, siger Jacob Warburg.<br />
Dansk industri fastholder markedsandel<br />
Eksportrådets cheføkonom peger samtidig<br />
på, at danske virksomheder er blandt<br />
de bedste i Nordeuropa til at outsource –<br />
ikke mindst til de nye EU-medlemslande i<br />
øst. Nye tal fra Danmarks Statistik viser, at<br />
19 procent af de danske virksomheder med<br />
50 ansatte eller derover har outsourcet til<br />
udlandet i perioden 2001-2006, efterfulgt af<br />
fi nske (16 procent), norske (14 procent), hollandske<br />
(14 procent) og svenske virksomheder<br />
(4 procent) og at Danmark outsourcer<br />
næsten lige så meget til de nye EU-medlemslande<br />
som til Asien.<br />
– Det kan være en vigtig del af forklaringen<br />
på, at dansk erhvervsliv fortsat er konkurrencedygtigt,<br />
selv om omkostningsudviklingen<br />
har været betydelig kraftigere i Danmark end<br />
i udlandet, siger Jacob Warburg.<br />
Tal fra Finansministeriet indikerer, at dansk<br />
industri har fastholdt sine markedsandele<br />
i 2007. Dét til trods for, at konkurrenceevnen<br />
på løn er svækket med 35 procent siden<br />
2000, og at lønomkostningerne i danske<br />
fremstillingserhverv i dag er større end i alle<br />
andre OECD-lande med undtagelse af Norge.<br />
– Det er klart, at den kraftige omkostningsudvikling<br />
i Danmark – både løn, produktivitet<br />
og kronekurs – stiller ganske særlige<br />
krav til danske virksomheder, der konkurrerer<br />
med udlandet, og nok også kan gøre dem<br />
sårbare. Men tilsyneladende klarer vi os ganske<br />
godt alligevel. Det handler jo ikke om<br />
pris alene. Det handler også om valg af marked,<br />
om evnen til at forstå kundens behov,<br />
om fl eksibilitet, om innovation, om at specialisere<br />
sig i det, man er særlig god til og outsource<br />
resten, om at være en god købmand<br />
og mange andre ting. Det ser ud til, at dansk<br />
erhvervsliv har forstået denne kunst langt hen<br />
ad vejen, til gavn for beskæftigelse, produktion<br />
og velstand i Danmark, siger Jacob Warburg,<br />
cheføkonom i Danmarks Eksportråd.<br />
13
vietnam<br />
Ny forskningsaftale med Vietnam<br />
Den vietnamesiske vicepremierminister<br />
besøgte i starten af juni Danmark med en<br />
erhvervsdelegation i ryggen. Fra vietnamesisk<br />
side byder man især ny teknologi<br />
velkommen.<br />
af peter voergaard rasmussen<br />
En forskningsaftale for 30 mio. kr. over en<br />
treårig periode for at styrke Vietnams forskningskapacitet<br />
inden for klimaområdet, og<br />
et ønske om danske investeringer i havne og<br />
skibsfart, landsbruget, bioteknologi, energirigtige<br />
løsninger fra vietnamesisk side. Det<br />
er nogle af de ting, som ligger klart efter den<br />
vietnamesiske vicepremiereminister Nguyen<br />
Sinh Hung og en erhvervsdelegation besøgte<br />
Danmark i juni måned.<br />
Besøget markerer blandet andet, at Danmark<br />
gradvist fokuserer mere på politiske og<br />
kommercielle relationer med det 85 millioner<br />
folkerige land, der i stigende grad tager<br />
hensyn til erhvervslivets interesser. Ngyuen<br />
Sinh Hung mødtes blandt andet med økonomi-<br />
og erhvervsminister Bendt Bendtsen<br />
for at drøfte potentialet for et tættere danskvietnamesisk<br />
kommercielt samarbejde samt<br />
Ulla Tørnæs for at drøfte et erhvervsrettet<br />
bistandssamarbejde. Det var i sidstnævnte<br />
forbindelse, at Hung og Ulla Tørnæs underskrev<br />
forskningsaftalen.<br />
Aftalen skal styrke Vietnams tætbefolkede<br />
fl oddeltaer mod klimaforandringer. Landet er<br />
med en 3.200 km lang kystlinje i en region<br />
plaget af orkaner et af verdens mest udsatte<br />
lande i forhold til klimaforandringer.<br />
Teknologi ønskes<br />
Vicepremiereministeren ser især en lys fremtid<br />
for et kommercielt samarbejde mellem danske<br />
og vietnamesiske virksomheder, som bringer<br />
14<br />
Udviklingsminister Ulla Tørnæs og den vietnamesiske<br />
viceudenrigsminister Vu Dung underskriver<br />
en forskningsaftale på 30 mio. kr. over en treårig<br />
periode for at styrke Vietnams forskningskapacitet<br />
inden for klimaforandringerne. Midt i billedet<br />
ses Vietnams vicepremiereminister Nguyen Sinh<br />
Hung. (foto: Per Gudmann).<br />
ny naturvidenskabelig teknologi til landet.<br />
– Vi sætter særligt pris på danske virksomheder,<br />
som beskæftiger sig med ny teknologi,<br />
for målet er at skabe et moderne vietnamesisk<br />
samfund, og her spiller udenlandske<br />
virksomheder en stor rolle. Der ønsker vi i<br />
Vietnam at danne platform for de danske<br />
virksomheder, der ønsker at udvide i Asien,<br />
fortæller han<br />
Ifølge vicepremiereministeren bør danske<br />
virksomheder starte op i Vietnam, fordi landet<br />
har ændret deres økonomi og reformeret<br />
deres marked, hvilket også er årsag til, at<br />
Vietnam i januar 2007 blev optaget i WTO.<br />
Derfor har Vietnam i dag en socialistisk<br />
markedsorientering økonomi, som er attraktiv<br />
for danske virksomheder, understreger<br />
Nguyen Sinh Hung<br />
Hver ting til sin pris<br />
Fra DI’s side er man positiv overfor for danske<br />
højteknologiske fi rmaers muligheder<br />
på et vietnamesisk. Ifølge regional manager<br />
Mette Holst-Andersen fra DI’s Business<br />
Development-afdeling bør virksomhederne<br />
imidlertid overveje deres prispolitik, for<br />
købekraften i Vietnam kan være et problem<br />
begrænset<br />
– Danske fi rmaer leverer ofte dyre produkter<br />
af høj kvalitet. Det kan være en udfordring<br />
i forbindelse med afsætning på det<br />
vietnamesiske marked, da pris stadig spiller<br />
en væsentlig rolle i købsprocessen. Nogle<br />
gange vælger de vietnamesiske virksomheder<br />
derfor at købe ligende produketer i Kina<br />
i stedet, selv om kvaliteten mulighed er lidt<br />
ringere, siger hun<br />
Danske virksomheder skal dog ikke<br />
afskrive Vietnam af den grund.<br />
– Sammenlignet med eksempelvis Kina<br />
kan man som dansk virksomhed have en for-<br />
del af at være fi rst mover i Vietnam. Det er<br />
et stort land med stigende vækst og mange<br />
højteknolgiske produkter importeres, da de<br />
ikke har ekspertise til at producere selv. Og<br />
hvis man er i Vietnam vil det sandsynligvis<br />
give mulighed for at mindske produktionsomkostningerne<br />
og derved opnå en mere<br />
favorabel position på markedet, påpeger<br />
Mette Holst-Andersen.<br />
Hun fremhæver især muligheder inden for<br />
cement-, skibs-, it-industrien, men også for<br />
danske virksomheder med viden inden for<br />
miljø er der muligheder i Vietnam.<br />
Fagre nye Vietnam<br />
Vietnam har i mange år været forbundet med<br />
bådfl ygtninge, Ho Chi Minh og Vietnamkrigen,<br />
men der er sket meget siden dengang.<br />
Vietnam omtales i dag som Asiens lille tiger,<br />
lille-Kina eller Asiens andet mirakel (det første<br />
mirakel refererer til Kina) på grund af landets<br />
markante økonomiske ændringer over<br />
de sidste to årtier.<br />
Generelt er det blevet lettere at drive forretning<br />
i Vietnam for udenlandske investorer<br />
og samhandelspartnere de senere år. Eksempelvis<br />
er det blevet væsentligt nemmere at<br />
registrere private virksomheder, både når det<br />
gælder nationalt og udenlandsk ejerskab.<br />
Ændringerne kan spores tilbage til en liberalisering<br />
af markedet i 1986, hvor Vietnam<br />
gik fra planøkonomi til en gradvis liberalisering<br />
af markedet. Resultatet er, at Vietnam<br />
i dag er en af verdens mest åbne økonomier,<br />
og en af Asiens hurtigst voksende økonomier<br />
med en årlig vækstrate på 7-8 procent.<br />
I løbet af de seneste 10 år er landets<br />
økonomi fordoblet, og antallet af mennesker<br />
under den absolutte fattigdomsgrænse er<br />
mere end halveret. Omkring 70 danske<br />
virksomheder har nu etableret sig i landet.
innovationscenter<br />
NYT INNOVATIONSCENTER I TYSKLANDS<br />
VIDENSHOVEDSTAD<br />
Innovation Center Denmark i München bliver en stærk repræsentant for danske virksomheder og forskningsinstitutioner. Allerede<br />
etablerede samarbejder mellem de to lande danner et solidt grundlag for, at Danmarks brohoved til en af de mest innovative og<br />
økonomisk stærke tyske delstater får succes med at skabe nye kontakter til innovationsmiljøer og innovative virksomheder.<br />
Videnskabsminister Helge Sander havde den helt store saks fremme, da det røde bånd, der symboliserede åbningen af Innovation Center Denmark i München,<br />
skulle klippes over. Bayerns teknik- og videnskabsminister Thomas Goppel assisterede ved klipningen.<br />
af annemarie zinck<br />
Rammen om åbningsceremonien, da Innovation Center Denmark i<br />
München blev offi cielt indviet den 18. juni, var det smukke Bayrische<br />
Akademie der Wissenschaften. Et godt valg, da viden og videndeling<br />
står højt på agendaen for det nye innovationscenter. Videnskabsminister<br />
Helge Sander stod for åbningen bistået af Danmarks ambassadør<br />
i Tyskland, Carsten Søndergaard, Bayerns teknik- og videnskabsminister<br />
Thomas Goppel og direktøren for TUM (det tekniske universitet i<br />
München), Wolfgang Hermann.<br />
– Viden er grundlaget for vores velstand, sagde videnskabsminister<br />
Helge Sander i sin åbningstale til de 250 gæster fra Danmark,<br />
Tyskland og Schweiz, der deltog i åbningen af Danmarks nye innovationscenter<br />
i München. Han tilføjede, at Danmark kun producerer én<br />
procent af den viden, der produceres i verden. De andre 99 procent<br />
kommer uden for Danmarks grænser. Derfor ligger der en stor opgave<br />
for innovationscentrene i at bistå danske virksomheder og forskere<br />
med af få adgang til dette store potentiale i udlandet.<br />
I sin tale refererede Helge Sander desuden til den unge brygger<br />
Jacobsen, som i 1840 for første gang oplevede den bayerske øl. Lys,<br />
undergæret og ren. Seks år senere kunne han lancere en ny øl på det<br />
danske marked: Bayersk øl fra København. Der var stor munterhed i<br />
salen, da ministeren på fl ydende tysk fortalte, at en øl på dansk også<br />
kaldes en ’bajer’.<br />
Bayerns teknik- og videnskabsminister Thomas Goppel fulgte i sin<br />
tale også den humoristiske tone i en reference til Danmark som den<br />
lille sejlbåd, der kan navigere på smallere kanaler end det lidt tungere<br />
skib, Bayern. Desuden udtrykte han meget tydeligt, at Danmark<br />
efter hans mening har valgt den helt rigtige by til innovationscentret.<br />
– Nok er München ikke Tysklands politiske hovedstad, men München<br />
er Tysklands ’videnshovedstad’, slog den bayriske minister fast.<br />
15<br />
foto allan richard tobis
innovationscenter<br />
Stærk økonomi og fokus på forskning<br />
Med regeringens globaliseringsanalyse i 2006 blev der sat ekstra<br />
fokus på innovation. Danmarks Eksportråd i Udenrigsministeriet og<br />
Videnskabsministeriet indgik derfor et samarbejde om at etablere<br />
innovationscentre i førende udenlandske vidensmiljøer. Innovationscentrene<br />
skal hjælpe danske forskningsinstitutioner og virksomheder<br />
med at få etableret de rigtige netværk og få adgang til den nyeste<br />
viden. Den viden som er afgørende for innovationen og konkurrenceevnen<br />
i Danmark.<br />
Og det er netop Bayerns koncentration af universiteter, forskningsinstitutioner,<br />
store virksomheder samt delstatens store købekraft, der<br />
har været afgørende for, at Danmark har placeret sit tredje innovationscenter<br />
i Bayerns hovedstad, München.<br />
– München er et af Europas førende forsknings- og innovationsmiljøer.<br />
Samtidig er Tyskland vort største eksportmarked. Kombinationen<br />
af et forskningsmiljø i verdensklasse samt et stort kommercielt<br />
marked gør München til et stærkt udgangspunkt for at udvide samarbejdet<br />
inden for fremtidens vækstområder til gavn for begge landes<br />
konkurrenceevne, siger udenrigsminister Per Stig Møller om baggrun-<br />
16<br />
den for valget af München som hjemsted for det nye Innovation Center<br />
Denmark.<br />
Det første danske innovationscenter blev åbnet i Silicon Valley i<br />
juni 2006. I september 2007 fulgte centreret i Shanghai.<br />
En del af delegationen blev kørt til lufthavnen i en fl åde af hybrid biler fra BMW.<br />
Foto Annemarie Zinck.<br />
En leder med gode forbindelser<br />
Det er John Jacobsen, cand. merc. fra CBS,<br />
som skal stå i spidsen for det nye innovationscenter.<br />
De seneste tre år har han arbejdet<br />
som eksportrådgiver for Danmarks Eksportråd<br />
i London med speciale i rådgivning af<br />
danske virksomheder om afsætningsmuligheder<br />
på det britiske marked.<br />
Inden turen gik til London og Udenrigsministeriet<br />
arbejdede John Jacobsen i syv år for<br />
Underwriters Laboratories (UL), som er en<br />
global test- og certifi ceringsvirksomhed. I de<br />
sidste fem år af ansættelsen hos UL havde<br />
John Jacobsen base i Frankfurt. Han beskæftigede<br />
sig med europæisk salg, marketing og<br />
forretningsudvikling og har gode forbindelser<br />
til partnere inden for innovationsmiljøet<br />
i Tyskland, blandt andre Siemens, Infi nion<br />
samt en lang række brancheorganisationer.<br />
De erfaringer kan John Jacobsen bruge til<br />
fulde i sit nye job.<br />
– Kontakt til det tyske vidensmiljø, innovative<br />
virksomheder og innovationsmiljøer er<br />
afgørende for innovationscenterets succes. Vi<br />
bruger en masse kræfter på at lære alle spillere<br />
at kende – ikke blot i Bayern, men i hele<br />
Tyskland og andre relevante omkringliggende<br />
John Jacobsen (t.v) sammen med videnskabsminister Helge Sander og den bayriske teknik- og videnskabsminister,<br />
Thomas Goppel under åbningsreceptionen. Foto Allan Richard Tobis.<br />
lande, siger John Jacobsen, som glæder sig til<br />
at skabe dialog mellem danske og tyske virksomheder<br />
og forskningsinstitutioner. – Innovationscentret<br />
giver danske innovative virksomheder<br />
en fantastisk mulighed for at slå<br />
igennem på Danmarks største marked.<br />
Efter at have fokuseret på den netop overståede<br />
offi cielle åbning, er tiden nu inde<br />
til at markedsføre centeret og dets ydelser<br />
overfor de primære målgrupper herunder<br />
især innovative SMV’er. John Jacobsen vil<br />
derfor i de kommende måneder bruge en del<br />
tid i Danmark på at besøge virksomheder og<br />
forskningsmiljøer.<br />
Du er velkommen til at kontakte John<br />
Jacobsen på telefon 0049 89 54585412 eller<br />
email johjac@um.dk<br />
Se også www.innovationcenterdenmark.de
Vidensmotorvej<br />
til München<br />
Interessen for videndeling var tydelig blandt deltagerne i den<br />
erhvervs- og forskerdelegation, der fulgte med fra Danmark til<br />
åbningen i München. DTU, Risø og fl ere danske universiteter<br />
samt danske virksomheder som Grundfos, Danfoss og Vestas var<br />
repræsenteret. Temaet for den faglige del af åbningsprogrammet<br />
var ’Ren Energi’.<br />
af annemarie zinck<br />
Torben Orla Nielsen, Business Development Manager for forskerparken<br />
Scion DTU var blandt de danskere, som var rejst til München for<br />
at deltage i det to-dages åbningsarrangement. Han har længe været<br />
overbevist om, at München er et perfekt sted at lægge det næste<br />
innovationscenter. Og de to åbningsdage bekræftede hans overbevisning.<br />
– Superstærk, siger han om Danmarks placering af det tredje innovationscenter.<br />
– München er utroligt interessant inden for innovation<br />
og viden – det er et perfekt match, siger han. – Vi skal bare bygge en<br />
vidensmotorvej mellem Danmark og Münchenområdet.<br />
Inden den offi cielle åbningsceremoni blev delegationen introduceret<br />
til Bayerns rige udbud af forskningsinstitutioner og erhvervsnetværk.<br />
Alle indlæg fra de tyske talere mundede ud i opfordringer<br />
til samarbejde og invitationer til de danske tilhørere om at deltage i<br />
netværk.<br />
Blandt indlægsholderne var Siemens, som siden 1956 har haft datterselskab<br />
i Danmark. Firmaet har i 2007 udnævnt DTU/Risø til at<br />
være Siemens’ nordiske forskningsbrohoved. DTU er blevet knyttet til<br />
Siemens som et ”Center for Knowledge Interchange” – det første af<br />
slagsen uden for Tyskland.<br />
– Danmark kan godt rette ryggen i stolthed over, at Siemens har<br />
valgt at lægge sit første udenlandske kompetencecenter i Danmark,<br />
understreger Torben Orla Nielsen. – Siemens har jo screenet hele verden<br />
for at placere kompetencecentret – og valgt Danmark.<br />
Han er sikker på, at de eksisterende samarbejder både mellem<br />
DTU/Risø og Siemens og mellem Aarhus Universitet og Max-Planck-<br />
Gesellschaft giver et godt afsæt for at skabe yderligere kontakter.<br />
– Innovationscentret i München vil med den baggrund få en rullende<br />
start i stedet for koldstart, mener Torben Orla Nielsen.<br />
”Vi skal bare bygge en vidensmotorvej mellem Danmark og Münchenområdet.”,<br />
siger Torben Orla Nielsen fra forskerparken Scion DTU. Her står han i forskerparkens<br />
’Vidensport’ i Hørsholm. Foto Annemarie Zinck.<br />
Forskerparken Scion DTU huser 170 fi rmaer med tilsammen 3.500<br />
ansatte. Det er forskerparkens vision, at enhver højteknologisk virksomhed<br />
i 2011 henvender sig til Scion DTU, når den ønsker vækst i<br />
Europa.<br />
– Derfor skal vi være forbundet med de helt rigtige partnere i Europa,<br />
der kan hjælpe virksomhederne til vækst og derfor var vi med i<br />
München, slutter Torben Orla Nielsen.<br />
Det er Scion DTUs håb at lave en samlet tur til München og det<br />
nye innovationscenter for de virksomheder i forskerparken, der har<br />
potentiale på det tyske marked.<br />
17
innovationscenter<br />
Samarbejde er vejen frem<br />
Per Terp fra PBS benyttede sig allerede af innovationscenterets<br />
netværk dagen efter åbningen, hvor<br />
han holdt møde med en potentiel tysk partner.<br />
18<br />
Også hos Per Terp, Director for Payment<br />
Systems i PBS, er der begejstring for det nye<br />
innovationscenter. Han kalder det et ’fantastisk<br />
initiativ fra Udenrigsministeriet og<br />
Videnskabsministeriet’.<br />
PBS bygger meget af sin udvikling af nye<br />
produkter på netop den type samarbejder,<br />
innovationscentrene kan bidrage til at skabe.<br />
Allerede dagen efter åbningen af Innovation<br />
Center Denmark i München holdt Per Terp<br />
møde med en potentiel tysk samarbejdspartner.<br />
Kontakten var skabt af John Jacobsen,<br />
lederen af det nye innovationscenter. Formålet<br />
med mødet var at udveksle erfaringer<br />
inden for udvikling og research.<br />
– En sådan snak kan muligvis føre til, at vi<br />
sammen forsøger at komme ind på nye markeder,<br />
siger Per Terp. For ham er samarbejde<br />
vejen frem, selvom der kan være en lille risiko<br />
for, at PBS’ ideer bliver stjålet.<br />
Springbræt for små virksomheder<br />
Det er David Stray<br />
Jørgensens håb,<br />
at formidlingen<br />
af virksomhedskontakter<br />
kan gå<br />
begge veje i samarbejdet<br />
med<br />
innovation Center<br />
Denmark.<br />
– Det undrer mig, at innovationscentret i<br />
München ikke er blevet åbnet meget før,<br />
siger David Stray Jørgensen, som er Project<br />
Manager i Væksthuset 5te i København.<br />
Han var en af de mange gæster, som deltog i<br />
åbningen af Innovation Center Denmark.<br />
– Tyskland er et stort marked, mentaliteten<br />
er europæisk og ens IP rettigheder er beskyttet.<br />
Netop kopiering og den mentale forskel ser<br />
mange virksomheder ifølge David Stray Jørgensen<br />
stadig som en stor risiko ved samarbejder<br />
i Østen.<br />
Desuden mener David Stray Jørgensen,<br />
at både Shanghai og Silicon Valley ligger<br />
for langt væk for mange små virksomheder.<br />
Bare de ressourcer, der skal bruges på en tur<br />
derud, kan være for meget både økonomisk<br />
og i tidsforbrug.<br />
– Rejseomkostningerne til München<br />
er lave, og man kan rejse frem og tilbage<br />
samme dag, siger David Stray Jørgensen.<br />
Mange små virksomheder har brug for<br />
at kigge over grænsen for at komme videre<br />
med et projekt, mener han. Det giver dem<br />
lidt ekstra pondus.<br />
– Når virksomheder kan kontakte potentielle<br />
partnere eller kunder med det offentlige<br />
i ryggen, er der større chance for at de<br />
udenlandske virksomheder vil lytte til dem.<br />
På den baggrund forudser han, at innova-<br />
– Oftest udmunder samarbejdet i, at man<br />
giver hinanden en viden, som er til fordel for<br />
alle involverede.<br />
En af grundene til at Danmark er længst<br />
fremme i Europa med højteknologiske betalingssystemer,<br />
chipkort og digital signatur<br />
er netop samarbejde. Ikke alene inden for<br />
bankverdenen, men også på tværs af brancher<br />
og mellem det offentlige og det private<br />
erhvervsliv, mener Per Terp. Desuden holder<br />
PBS tæt kontakt til forskellige forskningsmiljøer.<br />
– Den ekspertise, vi samler, bruges til at<br />
skabe endnu mere forretning for alle parter,<br />
siger Per Terp.<br />
PBS opererer på ni nordeuropæiske markeder<br />
som udbyder af betalingssystemer.<br />
tionscentret i München bliver et innovationscenter<br />
med stort potentiale.<br />
Væksthuset 5te har allerede sendt den<br />
første virksomhed på besøg hos John Jacobsen<br />
i München. RFIDsec, som har udviklet en<br />
stregkode scanner, der kan slukke for et signal<br />
fra en stregkode. En unik dansk opfi ndelse,<br />
der eksempelvis kan bruges til at skille<br />
kopier fra originaler.<br />
David Stray Jørgensen lægger ikke skjul<br />
på, at han håber formidlingen af ideer og<br />
kloge hoveder kan gå begge veje.<br />
– Formidlingen af RFIDsec til John Jacobsen<br />
i innovationscentret i München er et<br />
stort skridt på vejen, for nu er vi i gang – og<br />
så håber jeg da, at han tænker på 5te, hvis<br />
han har virksomheder i Tyskland, som har<br />
brug for danske samarbejds- og udviklingspartnere<br />
her.
hæderspris<br />
I år blev Frederik den Niendes Hæderspris uddelt til fem eksportvirksomheder med forskellige profi ler<br />
men med det til fælles, at de har udmærket sig ved at få fodfæste på et vanskeligt marked.<br />
FEM EKSPORTVIRKSOMHEDER<br />
MODTAGER HÆDERSPRIS<br />
af signe jønsson og annemarie zinck<br />
Det var tid til hæder og fest, da Hans Kongelige<br />
Højhed Prins Henrik på sin fødselsdag, onsdag<br />
den 11. juni, overrakte Kong Frederik den<br />
Niendes Hæderspris til fem danske eksportvirksomheder<br />
for deres succes på det internationale<br />
marked. De fem virksomheder fi k overrakt<br />
prisen på Fredensborg Slot.<br />
– Fælles for årets prismodtagere er, at de<br />
eksporterer over 80 procent af deres produktion,<br />
tre af dem endda over 90 procent. Desuden<br />
har fl ere af virksomhederne succes på<br />
markeder, der traditionelt er vanskelige at<br />
komme ind på, udtaler Henning Dyremose,<br />
som er formand for Danmarks Eksportråd og<br />
næstformand i komiteen for Frederik den Niendes<br />
Hæderspris. – Vi er i Danmarks Eksportråd<br />
glade for ikke alene at kunne bistå danske<br />
virksomheder med råd og vejledning, men<br />
også at kunne belønne dem for deres store<br />
indsats på eksportmarkederne.<br />
De fem prismodtagere er EC Power, der<br />
udvikler og fremstiller anlæg til kombineret<br />
el- og varmeproduktion; FLSmidth, leverandør<br />
af udstyr og teknologi til verdens cementproduktion;<br />
Tican, svineslagteri, som forarbejder<br />
og sælger svinekød nationalt og internationalt;<br />
SimCorp, leverandør af software og fi nansiel<br />
know-how til den fi nansielle sektor, samt<br />
Omme Lift, som fremstiller personlifte.<br />
For at komme i betragtning til prisen skal<br />
virksomheden have haft en væsentlig og vedvarende<br />
forøgelse af eksporten over en treårig<br />
periode, samt have opnået at få fodfæste<br />
på et særligt vanskeligt marked. I 1970<br />
blev Hædersprisen indstiftet ved en kongelig<br />
resolution med det formål at fremme, understøtte<br />
og opmuntre eksporten af danske varer<br />
og tjenstydelser. Med hædersprisen følger<br />
et diplom og en skulptur af designeren Poul<br />
Pedersen.<br />
Læs mere om de fem prisvindere på de<br />
næste sider.<br />
19
hæderspris<br />
Fra én-mands smedje til eksportstjerne<br />
Omme Lift har sine rødder i det danske landbrug og er stærkt forankret<br />
i Sønder Omme. I 1906 åbnede Frederik Lorentsen den smedje,<br />
der i dag er vokset til at være en af verdens førende producenter af<br />
personlifte.<br />
– Da min bror og jeg kom hjem efter vores uddannelser, synes vi,<br />
det var irriterende at lave de samme produkter, som smedemestre<br />
også kunne fremstille, fortæller den ene bror Harry Lorentzen, som<br />
ejer virksomheden sammen med sin bror Torben Lorentzen. Derfor<br />
begyndte Omme Lift i begyndelsen af 1980’erne at lave mere specialiserede<br />
hjælpemidler inden for løft af personer.<br />
Nu tredve år senere koncentrerer virksomheden sig udelukkende<br />
om at producere personlifte i form af trailerlifte og lifte på larvefødder.<br />
Lifte der er meget fl eksible og lette at transportere og bruges til<br />
eksempelvis reparation af gadelys og træbeskæring.<br />
I 2008 forventer Omme Lift at producere 750 lifte og at nå en eksport<br />
på næsten 90 procent. Liftene eksporteres til 67 lande. Kun på<br />
det tyske marked har virksomheden et datterselskab – på andre markeder<br />
opererer Omme Lift gennem importører, som både sælger og<br />
servicerer liftene.<br />
Cement til de<br />
usikre markeder<br />
Forrest til højre er det Jørgen Woming, bestyrelsesformand i FLSmidth & Co.<br />
A/S. Med diplomet i hånden er det salgsdirektør Per Mejnert Kristensen.<br />
20<br />
Fra venstre: Lars Bonde, direktør i DS Håndværk og Industri, HKH Prins<br />
Henrik, Jim Stjerne Hansen, formand for DS Håndværk og Industri, Torben<br />
Lorentsen, direktør og medejer i Omme Lift A/S, Harry Lorentsen, direktør og<br />
medejer i Omme Lift A/S<br />
Det hæderkronede fi rma FLSmidth har i mange år haft et godt fodfæste<br />
på eksportmarkederne, også på nogle af de udfordrende markeder<br />
i Afrika.<br />
– FLSmidth er meget stolt over at modtage Kong Frederik den Niendes<br />
Hæderspris. Vi betragter prisen som en cadeau til FLSmidths<br />
125-årige internationale virke og en anerkendelse af det langvarige<br />
samarbejde med vores mange kunder og samarbejdspartnere.<br />
Hædersprisen er en motivationsfaktor for FLSmidths videre globale<br />
arbejde, udtaler bestyrelsesformand i FLSmidth & Co. A/S, Jørgen<br />
Worning.<br />
Koncernen har hovedsæde i Valby, men aktiviteterne er verdensomspændende.<br />
Således er FLSmidth kendt for at være en af de danske<br />
virksomheder, som er til stede i alle verdens hjørner, hvor deres<br />
cementfabrikker og mineralanlæg er med til at styrke infrastrukturen<br />
i nogle af verdenens fattige lande. Virksomheden lægger stor vægt på<br />
innovation og cirka 650 af virksomhedens 9.600 ansatte på verdensplan<br />
er involveret i forskning og udvikling.<br />
Det er virksomhedens vision fortsat at styrke sin position som den<br />
foretrukne partner og førende leverandør af udstyr og service til den<br />
globale cement- og mineralindustri. I 2008 har FLSmidth underskrevet<br />
store kontrakter på anlægsprojekter i så forskellige lande som<br />
Chile, Indien, Mexico, Ægypten, Brasilien, Polen og Rusland.
hæderspris<br />
Fra slagteri til multinational koncern<br />
Hvis navnet Tican ikke umiddelbart forbindes<br />
med et navn på en fødevarevirksomhed,<br />
er det måske ikke så underligt. Navnet blev<br />
skabt som registreret varemærke i 1950’erne<br />
for at få et internationalt klingende navn for<br />
den kødkonserves, virksomheden producerede.<br />
’Ti’ for Thisted og ’can’ for dåse. H’et i<br />
Thisted røg i farten, da udtalen ellers havde<br />
været umulig for en englænder.<br />
Da virksomheden i 90’erne øgede eksporten<br />
kraftigt til Storbritannien, Japan og<br />
Australien, blev Tican virksomhedens offi -<br />
cielle navn.<br />
– Vores kunder i udlandet havde lidt svært<br />
ved at udtale navnet ’Thisted-Fjerritslev<br />
Andelsslagteri’, forklarer Ticans administrerende<br />
direktør, Ove Thejls med et grin. Tican<br />
faldt åbenbart i kundernes navn, for i dag<br />
eksporterer Tican over 90 procent af produktionen.<br />
Tican har udover de tre virksomheder<br />
Dansk software til turbulent fi nanssektor<br />
Den fi nansielle sektor lever en turbulent tilværelse<br />
for tiden, men alligevel fortsætter<br />
det danske softwarefi rma SimCorp med store<br />
leverancer til det internationale fi nansielle<br />
marked.<br />
Adm. direktør i SimCorp, Peter L. Ravn, takker for prisen.<br />
i Danmark også virksomheder i England,<br />
Polen, Tyskland og på Cypern. Over 1.800<br />
ansatte hvoraf de 650 er ansat i Thisted.<br />
Ticans fi losofi er, at virksomheden ikke<br />
må blive for stor på noget marked. Eksporten<br />
til de enkelte lande skal helst svare til<br />
det antal danske svin, virksomheden slagter:<br />
otte procent. Ticans største enkeltmarked,<br />
Storbritannien, lever ikke helt op til dette<br />
mål. Hertil eksporterer Tican omkring 25 procent<br />
af produktionen og henter 50 procent af<br />
omsætningen.<br />
– På det marked er vi ved at være lidt for<br />
tunge, indrømmer Ove Thejls.<br />
Thisted er et andelsselskab, som er forankret<br />
i lokalområdet. Og selvom virksomheden<br />
i disse år udvikler sig fra at være et regionalt<br />
slagteri til at være en multinational fødevarekoncern,<br />
vil den forankring blive fastholdt,<br />
understreger fi rmaets direktør. Men derfor<br />
skal der også tænkes internationalt.<br />
– Det er en stor anerkendelse af vores<br />
medarbejdere i fi rmaet, at vi modtager<br />
hædersprisen. De yder en stor indsats hver<br />
dag og har evnet at videreformidle, hvad<br />
vores produkt står for, siger fi rmaets direk-<br />
– Japanerne ser med stor respekt på det<br />
danske kongehus, så derfor er vi glade for<br />
prisen i forhold til dette eksportmarked,<br />
siger Ove Thejl og tilføjer, at prisen nok<br />
også vil have effekt i Australien på grund<br />
af Prinsesse Mary.<br />
tør Peter L. Ravn. SimCorp blev stiftet i 1971<br />
og har siden udviklet så stærke softwareprodukter<br />
til effektiv forvaltning i fi nanssektoren,<br />
at eksporten i dag udgør omkring<br />
90 procent af deres omsætning. Hovedparten<br />
går til de europæiske markeder, specielt<br />
de nordiske lande og Tyskland, men også<br />
fi nanssektoren i Australien, Singapore, Hong<br />
Kong og Nordamerika gør brug af dansk software<br />
fra SimCorp.<br />
– Vi har aktiviteter 17 forskellige steder<br />
på kloden, og internt i fi rmaet har vi formået<br />
at få de mere end 30 forskellige nationaliteter<br />
til at spille sammen. Samtidig træder<br />
vi meget varsomt ude i verden. For at få<br />
en succesrig eksportvirksomhed kræver det<br />
respekt for kultur og mangfoldighed samt<br />
en fast ydmyghed, siger Peter L. Ravn. Sim-<br />
Corps eksport vokser med omkring 20 procent<br />
årligt og ifølge fi rmaets direktør skyldes<br />
den succesrige eksport også, at fi rmaet som<br />
tæller 1000 mand, har formået at skabe sig<br />
en nichevirksomhed på det internationale<br />
marked.<br />
21
Powers miljø-teknologi sælger<br />
– Det er lykkedes os at skabe et produkt, som<br />
er stærkt konkurrencedygtigt på grund af vores<br />
viden og erfaring med miljøteknologi, siger<br />
adm. dirketør Bjarne Bogner, EC Powers.<br />
Nutidens modsatrettede krav om øget energiproduktion,<br />
renere miljø og lavere priser, er<br />
det lykkedes for virksomheden EC Power at<br />
få til at gå op i en højere enhed i deres pro-<br />
22<br />
Smiles included<br />
dukt. Mange års forskning i miljø- og energiteknologi<br />
har ført til serieproduktion af et<br />
banebrydende mikro-kraftvarmeværk, som<br />
leverer el og varme til så forskellige sektorer<br />
som industri, boligområder, institutioner,<br />
svømmehaller, campingpladser og landbrug<br />
– og ved at isætte et ekstra modul leverer<br />
anlægget både el, varme og køl.<br />
EC Powers produkter er der stor efterspørgsel<br />
på i specielt Tyskland, men også England<br />
og i fjernøsten.<br />
– For os er det et stort skulderklap at<br />
modtage prisen. Den er et bevis på, at vores<br />
målrettede indsats i forhold til eksportaktiviteten<br />
er lykkedes. I 2005 tog vi en beslutning<br />
om at satse hårdt på eksportdelen i vores<br />
aktiviteter, og det har båret frugt, specielt<br />
på det tyske og engelske marked, siger fi rmaets<br />
direktør Bjarne Bogner. Han fortæller<br />
endvidere, at fi rmaet også er godt på vej ind<br />
i blandt andet Italien, hvor der er stor efterspørgsel<br />
på fi rmaets produkter i forhold til<br />
aircondition.<br />
At around 500 smiles per hour, is<br />
it any wonder why your flight to<br />
Warsaw with LOT Polish Airlines<br />
is so enjoyable. It’s smiles all the<br />
way from check-in to touch-down.<br />
We offer five daily flights from<br />
Copenhagen to Warsaw with good<br />
connections to other destinations<br />
in Poland and Europe. Being a part<br />
of the Star Alliance network, LOT<br />
gives you valuable benefits with our<br />
Miles & More programme.<br />
And with new etix electronic<br />
ticketing, it’s never been faster and<br />
more convenient to fly with LOT.<br />
When it comes to business travel<br />
no-one’s as business friendly.<br />
Call Center: 70 10 50 63<br />
www.lot.com<br />
– Vores fornemmelse er, at det især om<br />
sommeren står mere end skidt til med den<br />
europæiske strømforsyning, og her har vi<br />
altså et produkt, som er energimæssigt rigtigt<br />
og økonomisk i drift, hvilket er ved at<br />
gå op for mange kunder ude i verden, siger<br />
Bjarne Bogner.<br />
I 1996 blev fi rmaet etableret af en gruppe<br />
ingeniører. Missionen var klar fra start af;<br />
der skulle satses hårdt på bæredygtig miljøenergi<br />
ved at samle og bruge den store<br />
viden, som fi rmaets medarbejdere tilsammen<br />
besidder.<br />
– Det er lykkedes os at skabe et produkt,<br />
som er stærkt konkurrencedygtigt på grund<br />
af vores viden og erfaring med miljøteknologi.<br />
Teknologien benyttes nu i mange lande og<br />
er kendt for at være driftsikker, miljøvenlig<br />
og ikke mindst økonomisk. Vi har et vidensmæssigt<br />
stærkt produkt, som nu anerkendes<br />
ude i verden, fortæller Bjarne Bogner. Næste<br />
store ryk for fi rmaet bliver et af BRIK- landene:<br />
Brasilien, Rusland, Indien eller Kina.
markedsføring<br />
Historien bag produktet tæller<br />
Eksportfi rmaer må ikke glemme den historie, som går forud for produktets<br />
tilblivelse, fordi det giver et forhold mellem kunden og produktet.<br />
af peter voergaard rasmussen<br />
foto lars aarø<br />
Kunderne i udlandet skal have noget at vide<br />
om historien bag et produkts tilblivelse, for<br />
det øger salget. Derfor må eksportvirksomheder<br />
ikke glemme deres fortid, når de søger<br />
mod udenlandske eksportmarkeder. Det var<br />
en af pointerne fra Hummels formand og ejer<br />
Christian Stadil, som omkring 80 mindre fi rmaer<br />
fra hele landet kunne notere sig, da<br />
de i starten af juni deltog i en konference i<br />
Væksthus Midtjylland i Århus.<br />
Historien bag produktet er vigtig, fordi<br />
historiefortællingen skaber billeder, hvilket<br />
gør, at kunden husker brandet bedre, forklarer<br />
Christian Stadil.<br />
– Ifølge opfi nderen af Hummel-fodboldstøvlen<br />
kunne fodboldspillere, som brugte<br />
hummel-sko, udføre tricks som det ikke<br />
burde være fysisk muligt at lave. Derfor kaldte<br />
opfi nderen mærket for Hummel efter det<br />
tyske ord for humlebi, fordi man om den<br />
sagde, at den ikke burde kunne bære dens<br />
egen vægt.<br />
Et eksempel Hummels historiefortælling er<br />
den nye fodboldstøvle-kollektion, Old Star,<br />
med Allan Simonsen i spidsen. Navnet skal<br />
minde kunden om en tid, som var. Hvor alting<br />
var lidt lettere, og verden var mere lige til.<br />
Arrangementet er et led i Danmarks Eksportråds<br />
(DE) bestræbelser på at skabe mere<br />
opmærksomhed om udenlandske handelsmarkeder.<br />
Vækst via eksport<br />
En af de vigtigste årsager til, at danske virksomheder<br />
bør vende blikket mod udenlandske<br />
eksportmarkeder er, at det danske<br />
hjemmemarked ikke er stort nok, hvis de vil<br />
vokse. Det påpeger Anne H. Steffensen, som<br />
er chef for Danmarks Eksportråd.<br />
– Væksten skal hentes uden for Danmark,<br />
for det danske marked er ofte ikke stort nok,<br />
siger hun.<br />
Ifølge Anne H. Steffensen var den bedste<br />
pointe fra konferencens talere, at hver virk-<br />
somhed har deres egen vej til international<br />
succes.<br />
– Det er afgørende, at man dels tager<br />
udgangspunkt i egne styrkepositioner. Ellers<br />
kan man komme galt af sted, siger hun.<br />
Tilpas markedsføringen<br />
Det var netop en af Christian Stadils råd<br />
til de danske eksportfi rmaer, når de skulle<br />
ind på et nyt marked, hvor der i forvejen<br />
var store etablerede virksomheder inden for<br />
samme branche.<br />
– Don’t box a boxer, don’t wrestle a wrestler,<br />
lød det fra Hummel-direktøren.<br />
Derfor skal hver enkelt fi rma skal tilpas-<br />
Godt og vel 80 mindre fi rmaer fra hele landet deltog<br />
i starten af juni i en konference i Århus. Målet<br />
var at få fi rmaerne til at gå eksportvejen, når de<br />
skulle øge deres vækst. Ovenfor ses Anne H.<br />
Steffensen, chef for Danmarks Eksportråd.<br />
se sin markedsføring og salgsargumenter til<br />
det enkelte marked og de lokale forhold. Og<br />
virksomhederne skal frem for alt huske deres<br />
historie, så deres produkter stemmer overens<br />
med fi rmaets historie.<br />
Blandt talerne på konferencen var desuden<br />
Carsten Knudsen fra Autocom og Peter<br />
Husted fra designvirksomheden Normann-<br />
Copenhagen, som begge har samarbejdet<br />
med DE (læs deres historie på de følgende<br />
sider).<br />
Efter foredragene havde de enkelte virksomheder<br />
mulighed for at få en samtale med<br />
en af DE’s eksportrådgivere.<br />
Det er afgørende for danske fi rmaer, at de ikke<br />
glemmer at oplyse kunderne om historien bag<br />
deres produkt, mener Hummel-formanden Christian<br />
Stadil. Historien skaber nemlig et bånd mellem<br />
produktet og kunden. Ovenfor ses Christian Stadil.<br />
23
messer<br />
TO-MANDSHÆR<br />
PÅ FÆLLESSTAND<br />
De danske kunder kunne i starten ikke se det geniale i Normann Copenhagens<br />
produkter. Derfor satsede fi rmaet på udenlandske messer, da kunderne udeblev.<br />
24<br />
Messeaktiviteten i USA og Europa var med til at slå Normann<br />
Copenhagens brand fast blandt kunderne. Firmaet gør desuden<br />
meget ud af få deres stande designet, så de adskiller sig fra de<br />
omkring stående stande. På billedet ses sales manager Peter<br />
Husted og PR manager Johanne Toft. (Foto: Per Gudmann).
af peter voergaard rasmussen<br />
Historien om Normann Copenhagen begyndte<br />
tilbage i 1999, hvor de to partnere Poul<br />
Madsen og Jan Andersen starter designvirksomheden.<br />
I efteråret 2002 lancerede fi rmaet<br />
en saml-selv-lampe, Norm 69, under navnet<br />
Normann Copenhagen. De danske forbrugere<br />
var imidlertid ikke særlig interesserede.<br />
Men i stedet for at stille produkterne ind<br />
i skabet, bestemte de to sig for i Normann<br />
Copenhagen at stille produkterne ind i en<br />
sort varevogn og køre til en af de største<br />
messer i verden for fi rmaets type produkter,<br />
Ambiente-messen i Frankfurt.<br />
– Det handlede helt banalt om, at man i<br />
Normann Copenhagen troede nok på vores<br />
produkter, fortæller sales manager Peter<br />
Husted.<br />
Firmaet havde dog allerede fra starten<br />
overvejet at besøge Ambiente-messen, da<br />
man fornemmede, at det gik med den danske<br />
interesse, som høns skraber.<br />
Ambiente-messen blev den første ud af<br />
mange, og turene indebar ofte overnatninger<br />
i kassevognen på en rasteplads, eller et<br />
par timer søvn på en rasteplads, for at holde<br />
udgifterne nede.<br />
Fårene skilles fra bukkene<br />
De mange messer tærede også på kræfterne<br />
i det lille fi rma, og i starten var det især venner,<br />
kærester og familie, som fi k tingene til<br />
at glide. Men der var også messer, der måtte<br />
opgives, fordi de var for langt væk.<br />
– Vi kunne eksempelvis ikke tage til Japan<br />
eller USA. Det er jo ikke meget dyrere at få en<br />
tredje mand med i varevognen eller en ekstra<br />
madras på hotelværelset. Forskellen lå i fl ybillet,<br />
fortæller sales manager Peter Husted.<br />
Det var ikke desto mindre messe-turene,<br />
der skilte fårene fra bukkene.<br />
– Især når man først har stået to danskere<br />
på en messe med to italienske håndværkere,<br />
som ikke taler engelsk, og det var jo en<br />
lille organisation, så vi var tvunget til at klare<br />
fl ere ting samtidig, forklarer Peter Husted.<br />
Pointen er, at messe-deltagere ofte skal<br />
klare opgaver, hvor man har snavsede fi ngre<br />
det ene øjeblik, og lige bagefter skal stå<br />
i pænt tøj med velfriseret hår. En af de ting<br />
messe-turene lærte Normann Copenhagen<br />
var at have alle tingene med hjemme fra.<br />
Det hårde arbejde gav dog pote. Det lille<br />
designfi rma havde løbende fået god respons<br />
fra amerikanske kunder, så da Danmarks<br />
Eksportråd kontaktede fi rmaet med et tilbud<br />
om at deltage på en amerikansk messe, slog<br />
de til. Tilbuddet bestod blandt andet i, at de<br />
danske virksomheder, som deltog i messen<br />
delte udgifterne om standen samt konsulenttimer<br />
til arrangering af standen.<br />
Fra Danmarks Eksportråd ser man især<br />
messerne som et godt værktøj for virksomhederne,<br />
fordi det importører, agenter og<br />
andre i branchen, som dukker op – og ikke<br />
udenlandske Hr. og fru Jensen’er.<br />
– Virksomheden<br />
kommer<br />
også til at tale<br />
med kunder,<br />
som det ville<br />
tage år og dag<br />
at opsøge, hvor<br />
de nu end bor.<br />
Og desuden: på<br />
de rigtige messer,<br />
kommer<br />
også de rigtige<br />
besøgene,<br />
siger fuldmægtig<br />
Jørgen Lykke<br />
fra Danmarks Eksportråd.<br />
Ifølge ham er en af fordelen ved en fællesstand,<br />
at det for mindre virksomheder skaber<br />
netværk og synergi.<br />
New York er en messe værd<br />
Og det var især muligheden for kun at sende<br />
én mand af sted, der vakte interesse, for det<br />
var stadig for dyrt for fi rmaet at sende tre<br />
ansatte af sted.<br />
– Tilbuddet havde jo den fordel, at man<br />
i et fi rma med få personer kunne klare en<br />
messe-deltagelse med en kuffert. Der skulle<br />
jo også være nogle tilbage og drive forretningen<br />
i Danmark, siger Peter Husted.<br />
Derfor var det netop en fordel med en<br />
stand, der var arrangeret. På den måde blev<br />
Danmarks Eksportråd fødselshjælper til at nå<br />
ud til nogle messer i et land, som man ikke<br />
lige ville sende tre mand og en varevogn til,<br />
fortæller sales manager Peter Husted.<br />
I stedet sendte designfi rmaet en enkel<br />
mand til New York med en stor kuffert fuld af<br />
produkter, og sammen med en række andre<br />
danske fi k fi rmaet i stedet mulighed for at<br />
deltage i en fælles dansk stand.<br />
– De andre fi rmaer solgte meget af det<br />
samme. De var ikke konkurrenter, men<br />
kunne faktisk tiltrække nogle af de samme<br />
kunder, siger Peter Husted.<br />
Nogle af de andre virksomheder solgte<br />
hånddrejet keramik, eksklusive spil, mens<br />
Normann Copenhagen solgte deres samlselv-lampe.<br />
Firmaet fi k en overvældende feedback på<br />
trods af, at de kun havde ét produkt i tre forskellige<br />
størrelser.<br />
– Der var simpelthen overskud på messen,<br />
da vi kom hjem, fortæller Peter Husted.<br />
I løbet af de efterfølgende år deltog desig-<br />
MESSER BETYDER OGSÅ, AT VI KAN<br />
SNAKKE MED KUNDERNE FACE-TO-<br />
FACE, OG DET GIVER ALTSÅ NOGET<br />
ANDET END AT TALE SAMMEN OVER<br />
EN TELEFON ELLER SENDE EN E-MAIL<br />
MED BILLEDER AF VORES PRODUKTER<br />
nfi rmaet hvert år på adskillige messer, hvilket<br />
i 2004 førte til, at Normann Copenhagen<br />
blev bedt om at levere produkter til Museum<br />
of Modern Art i New York.<br />
Ifølge Normann Copenhagens PR-manager<br />
Johanne Toft har designvirksomheden en<br />
særlig fordel på messerne.<br />
– Vores produkter er let genkendelige,<br />
for der er tilføjet noget ekstra, enten i form<br />
af det materiale, der bliver brugt eller deres<br />
funktion. Det husker folk,” fortæller hun.<br />
Produkternes opsigtsvækkende farve og<br />
form gør desuden, at mange journalister lægger<br />
mærke til fi rmaets stand på messerne,<br />
hvilket bidrager til produkternes presseomtale<br />
– noget der har været en betydelig fordel, når<br />
virksomheden skulle ind på et nyt marked.<br />
– Men messer betyder også, at vi kan<br />
snakke med kunderne face-to-face, og det<br />
giver altså noget andet end at tale sammen<br />
over en telefon eller sende en e-mail med billeder<br />
af vores produkter, påpeger hun.<br />
I dag har Normann Copenhagen 68 ansatte<br />
og er til stede på mere end 80 markeder,<br />
hvor England, USA og Sverige udgør de vigtigste<br />
markeder. Foruden saml-selv-lampen<br />
er Normann Copenhagen i dag blandt andet<br />
også kendt for deres opvaskebalje i gummi,<br />
vaser, cognacglas og deres kabeltromle<br />
udformet som en kabelhund.<br />
25
kulturforskelle<br />
SKIK FØLGE ELLER EKSPORTMARKED FLY<br />
Danske Autocom.dk har blandt andet benyttet sig af de danske ambassader og konsulater<br />
til at lære den udenlandske Emma Gad at kende, så fi rmaet gør et godt førstehåndsindtryk.<br />
af peter voergaard rasmussen<br />
Hvert land, sin mødekultur. Det kan være svært for danske fi rmaer at bære sig rigtigt ad, når de mødes med udenlandske virksomheder. Derfor bruger fi rmaet<br />
Autocom.dk blandt andet de danske ambassader og konsulater til at lære udenlandsk takt og tone, fortæller director of business development Carsten Knudsen<br />
fra Autocom.dk.<br />
For nogle år siden før Carsten Knudsen kom<br />
til fi rmaet Autocom.dk, havde han et møde<br />
med direktøren for et maskinværksted i<br />
Nordjylland. Som ved så mange andre møder<br />
er Carsten Knudsen taget af sted i et mørkt<br />
jakkesæt, slips, en hvid nystrøget skjorte og<br />
et par blanke sorte sko. Med sig har han en<br />
mappe med dokumenter.<br />
Han kører ind på pladsen foran maskinværkstedet<br />
i en ny sort audi, og parkerer ved<br />
siden af en række gamle lada’er og skoda’er.<br />
Rundt omkring på pladsen ligger der gamle<br />
maskindele klar til ophugst.<br />
Ud fra maskinværkstedet kommer en stor<br />
kraftig mand traskende hen imod ham. Der<br />
sidder olie på den mørkeblå over-all, og der<br />
er små dråber af sved på næsen under den<br />
engang-lyseblå DLG-kasket fra Dansk Land-<br />
26<br />
brugsgrovvare Selskab. Næverne er smurt<br />
ind i olie.<br />
Manden rynker panden og kniber øjnene<br />
sammen, da han får taget bestik af Carsten<br />
Knudsen.<br />
– Hej, hilser Carsten Knudsen, og rækker<br />
hånden frem.<br />
– Daw, siger manden køligt og nikker<br />
afmålt med hovedet. Hænderne sidder dybt<br />
i over-all’en.<br />
– Jeg skal snakke med direktøren, forsøger<br />
Carsten Knudsen.<br />
– Jow, deet mig, lyder det uimponeret fra<br />
manden.<br />
Han kigger skeptisk en gang op og ned ad<br />
Carsten Knudsens jakkesæt, og rømmer sig<br />
inden han skal til at sige noget….<br />
Mødet blev på mange måder kendeteg-<br />
nende for dét, som Carsten Knudsen tager<br />
med sig til Autocom.dk og som fi rmaet har<br />
brugt Danmarks Eksportråd (DE) til. For man<br />
får kun én chance for at gøre et godt førstegangsindtryk,<br />
og det kan ofte være afgørende<br />
for en handel, at det gøres rigtig. Og ligesom<br />
omgangsformerne kan være forskellige<br />
fra landsdel til landsdel i Danmark, kan det<br />
være svært at gebærde sig, når det foregår i<br />
udlandet.<br />
Emma Gad på udenlandsk<br />
Autocom.dk fungerer som et online-auktionshus<br />
for private, fi rmaer og bilforhandlere,<br />
hvor fi rmaet mægler mellem køber og sælger<br />
i salget af biler.<br />
Da folkene hos Autocom.dk opdagede,<br />
hvor hurtigt og succesfuld forretningen var i
Danmark, indså man, at der var potentiale<br />
på de udenlandske markeder. I takt med at<br />
Autocom bevægede sig uden for landets<br />
grænser, kom de i kontakt med Danmarks<br />
Eksportråd (DE).<br />
Når et fi rma går ind på et nyt marked,<br />
er det ikke desto mindre ofte en kæmpe<br />
udfordring, fordi der er så mange aspekter,<br />
man skal være opmærksom på. Her spiller<br />
mødekulturel en stor rolle, fordi indlevelsesevnen<br />
mellem parterne kan være<br />
afgørende for, hvorvidt en handel kommer<br />
i hus. Autocom.dk har derfor især brugt<br />
ambassaderne og konsulaterne til at lære<br />
den udenlandske mødekultur at kende<br />
efter princippet om at møde kunden, hvor<br />
kunden er.<br />
– Det er for eksempel rart at vide, hvis<br />
man hilser på en bestemt måde i et land,<br />
eller hvis man skal holde en tale på en<br />
bestemt måde, forklarer Carsten Knudsen.<br />
For Autocom.dk betød det eksempelvis,<br />
at de har brugt de danske repræsentationer<br />
i Japan til at lære den japanske Emma<br />
Gad at kende, fordi ’høfl ighed’ indebærer<br />
nogle andre ting i solens rige.<br />
– De forventer for eksempel, at man bukker,<br />
når man hilsner på potentielle forretningspartnere<br />
første gang, og at gæsterne<br />
går først ind ad døren, siger han.<br />
Episoden på maskinværkstedet i Nordjylland<br />
er ikke det eneste møde, hvor Carsten<br />
Knudsen har stiftet bekendtskab med en<br />
anderledes mødekultur. For nogle år siden<br />
var han på et tidspunkt til et møde i Sverige.<br />
– Jeg havde jo taget en kontrakt med, så<br />
vi kunne komme videre i processen. Men<br />
det nytter bare ikke i Sverige. Dér tager man<br />
først noget kaffe med, og så snakker man<br />
om farverne på gardinerne og kantinen, og<br />
så efter andet eller tredje møde kommer<br />
kontrakten på bordet,” fortæller han.<br />
Sammen med episoden på maskinværkstedet<br />
i Nordjylland bidrog mødet med de<br />
svenske kunder til, at Carsten Knudsen hos<br />
Autocom.dk især bruger de danske repræsentationer<br />
til at kende mødekulturen hos<br />
dem, som de skal lave forretninger med.<br />
Autocom.dk er netop ved at etablere sig i<br />
USA, hvor samarbejdet med generalkonsulatet<br />
i Atlanta, Georgia har båret præg<br />
af dette.<br />
– I USA er man ofte klædt i jakkesæt og<br />
slips nogle dage, mens du andre dage er<br />
mere afslappet klædt, og der taber man<br />
altså goodwill fra modpartens side, hvis<br />
man rammer ved siden af, fortæller Carsten<br />
Knudsen.<br />
Derfor gør fi rmaet meget ud af at<br />
researche på deres kunder inden et møde,<br />
hvilket blandt andet er sket i samarbejdet<br />
med generalkonsulatet i Atlanta.<br />
Firma, kend din kunde<br />
Tilbage i Nordjylland rømmer maskinværkstedets<br />
direktør sig og siger så:<br />
– ”Det deer ka’ du godt drop’, siger han<br />
og peger med en snavset fi nger op og ned<br />
af Carsten Knudsen, og fortsætter:<br />
– ”No ta’r do bilen og kører u’ og parkerer<br />
uden for, og så får do lige skiftet, så vi<br />
to ka’ tale sammen.”<br />
Carsten Knudsen kigger chokeret på<br />
manden. Der er ikke noget at gøre. Manden<br />
er ikke til at forhandle med. Carsten Knudsen<br />
må vende om og gå tilbage til bilen,<br />
som han kører uden for maskinværkstedets<br />
gård og parkerer længere ned af vejen. Her<br />
smider han slipset og jakken og går tilbage<br />
til maskinværkstedet.<br />
Derfor mener Carsten Knudsen, at mødekulturen<br />
betyder meget for et mødes<br />
udfald, for produktet bliver ofte vurderet<br />
på personen, som præsenterer det. Carsten<br />
Knudsen lægger særligt vægt på, at empatien<br />
og førstegangsindtrykket kan være<br />
afgørende for en handel.<br />
– De første 10 sekunder, hvor du står<br />
over for en ny kunde, er afgørende. Derfor<br />
er mit råd til de danske fi rmaer som skal<br />
holde møde med udenlandske fi rmaer:<br />
kend dine kunder, kend dine lande, kend<br />
dine markeder, påpeger han.<br />
Pointen er, at takt og tone i udlandet<br />
ikke er business as usual.<br />
Autocom er i dag på 15 markeder med<br />
Tyskland, Danmark og Holland som de vigtigste.<br />
slut med at<br />
’sparke dæk’<br />
Autocom.dk fungerer som et online-auktionshus<br />
for private, fi rmaer og bilforhandlere,<br />
hvor fi rmaet mægler mellem køber og sælger<br />
i salget.<br />
Historien om Autocom.dk startede tilbage<br />
i 1997, da de to fremtidige ejere, brødrene<br />
Martin og Peter Grøftehauge, blev trætte<br />
af at køre rundt og byde på bilerne. De to<br />
nåede frem til, at man kunne spare en masse<br />
tid og transport. Derfor var det nye ved fi rmaet<br />
online-delen, som blandt andet betød,<br />
at fi rmaet kunne præsentere langt fl ere auktions-bydere<br />
over for kunderne end de fysiske<br />
bilauktioner kunne.<br />
Ifølge director of business development<br />
Carsten Knudsen, var der imidlertid ikke rigtig<br />
nogen i starten, der troede på idéen om<br />
marked online.<br />
I begyndelsen var markedet dog betonet<br />
af en forkærlighed for de fysiske auktioner.<br />
Det var særligt et spørgsmål om indstilling,<br />
for mens fysiske auktioner handlede om at<br />
komme ud og få en øl og en sandwich og<br />
sparke dæk, handler online-auktionerne om<br />
at få fl ere bydere på bilen, og derved bedre<br />
priser.<br />
Derfor skulle der et par store fi sk på krogen<br />
hos Autocom.dk, førend potentialet for<br />
de skeptiske i branchen virkeligt blev synligt.<br />
– Den ældre generation havde svært ved<br />
at slippe det at ’sparke dæk’, men det blev<br />
meget hurtigt klart for os i Autocom.dk, at<br />
man i løbet af kortere tid kunne etablere et<br />
endnu større marked online, fortæller han.<br />
Autocom.dk gjorde blandt andet det, at de<br />
strømlinede store dele af dokumenthåndteringen,<br />
og samtidig skabte fi rmaet et langt<br />
større udstillingsudstillingsvindue. En af fi rmaets<br />
fordele var netop, at køber og sælger<br />
ikke var afhængig af at være et bestemt sted<br />
et bestemt tidspunkt – som ved de fysiske<br />
auktioner. (PVR)<br />
Carsten Knudsen er director of business development<br />
og er netop i færd med at etablere selskabet<br />
i USA. Her ses han som gæstetaler på konferencen<br />
’Mod nye Markeder’.<br />
27
B2B<br />
foto: ketil a. johansen<br />
DANIDA:<br />
VÆKST GENNEM SAMHANDEL<br />
Der er penge at hente for danske virksomheder til etablering af samarbejde med en lokal partner i udviklingslande,<br />
hvis det bidrager til social og økonomisk vækst. Det giver Danidas Business-to-Business Program mulighed for.<br />
af peter voergaard rasmussen<br />
Man skal ikke give en fattig mand en fi sk,<br />
men i stedet lære ham at fi ske, lyder et gammelt<br />
mundheld<br />
Det er også tanken bag Business-to-Business<br />
Programmet (B2B), der skal bekæmpe<br />
fattigdom ved at styrke den sociale og<br />
økonomiske vækst i Danidas programsamarbejdslande<br />
via dansk know-how og teknologi.<br />
Omvendt får danske virksomheder<br />
adgang til nye markeder, produkter og produktionsmuligheder.<br />
Pointen er, at et dansk fi rma sammen med<br />
en lokal partner kan få op til fem millioner<br />
kroner i støtte, hvis der er tale om etablering<br />
af et langsigtet samarbejde, som bidrager til<br />
udviklingen i det pågældende land. Målet er<br />
28<br />
at skabe udvikling i den private sektor gennem<br />
teknologioverførsel fra Danmark og træning<br />
i samarbejdspartnerens land.<br />
Ifølge teamleder Janne Laigaard Schneider<br />
fra B2B-sektionen i Udenrigsministeriet skal<br />
de danske partnere være klar til at investere<br />
tid og tålmodighed i et samarbejde. B2Bsamarbejdsprojekter<br />
bygger på en tidshorisont<br />
på minimum tre år, fordi det er vigtigt at<br />
samarbejdet skaber en udvikling lokalt.<br />
Danske partnere må ikke tro, at det bare<br />
handler om at få støtte til en hurtig forretningsaftale,<br />
hvor der ligges en ordre for et<br />
produkt. Til gengæld dækker Danida udgifter<br />
til gennemførsel af træning og dermed reduceres<br />
risici og ’tabt arbejdsfortjeneste’, såle-<br />
Javier Fernandez, direktør, Andean Valley, leverer quinoa-gryn til den danske<br />
B2B-partner i Hjørring. Du kan læse historien på side 34-35<br />
des at en dansk medarbejder eksempelvis<br />
kan tage til Afrika, og indgå som lærermester<br />
hos partneren,” siger hun.<br />
Skræddersyet samarbejde<br />
B2B-Programmet er særligt rettet mod<br />
smv’er, og tager udgangspunkt i de enkelte<br />
programsamarbejdslandes behov og muligheder<br />
for at styrke den private sektor. En fællesnævner<br />
i Afrika er blandt andet landbrugssektoren,<br />
mens det i Vietnam og Bangladesh<br />
særligt er it-sektoren, som har potentiale og<br />
behov for praktisk vidensoverførsel.<br />
Det er muligt at få støtte til etablering af<br />
et samarbejde inden for alle sektorer, men<br />
fokus skifter jo fra land til land. Der er nogle
sektorer, der er særligt interessante i Bolivia,<br />
mens det er nogle andre i Vietnam. I lyset af<br />
fødevarekrisen er det værd at nævne, at danske<br />
fi rmaer har viden og kompetencer indenfor<br />
eksempelvis optimering af udbyttet af<br />
råvarer og høst, som allerede er blevet overført<br />
til Afrika gennem B2B-samarbejder, men<br />
behovet er stadig stort og kan omsættes til<br />
kommercielle win-win-situationer for begge<br />
parter” siger Janne Laigaard Schneider.<br />
En 3-trins raket<br />
Etablering af B2B-projekter strækker sig over<br />
en årrække og kan inddeles i tre faser. Den<br />
første fase, hvor første kontakt mellem virksomhederne<br />
bliver skabt. Anden fase sætter<br />
særlig fokus på udvikling af forretningskonceptet,<br />
mens tredje fase har fokus på selve<br />
udførelsen af konceptet og den nødvendige<br />
træning.<br />
Tanken er, at fælles forventninger og visioner<br />
skal fungere som limen i det langsigtede<br />
samarbejde.<br />
Ifølge Janne Laigaard Schneider afspejler<br />
de tre faser en helt naturlig proces i udvikling<br />
af en fælles forretningsstrategi: at lære<br />
hinanden at kende, at teste idéer og gennemføre<br />
pilotprocesser samt implementere<br />
forretningsmodellen.<br />
DE TRE FASER I B2B-PROGRAMMET<br />
Danske virksomheder kan i fællesskab med en<br />
lokal partner i et udviklingsland søge om op til<br />
5 millioner kroner til etablering af et samarbejde,<br />
fortæller teamleder Janne Laigaard Schneider<br />
fra B2B-sektionen i Udenrigsministeriet.<br />
For mere information om B2B-Programmet<br />
samt muligheden for at deltage i en<br />
erhvervsdelegationen til Tanzania i starten<br />
af november, som regentparret står i<br />
spidsen for: www.b2bprogramme.com<br />
1) Kontaktfasen. B2B-programmet hjælper det danske fi rma med match-making, dvs. at<br />
identifi cere partner emner i forretningslandet. Herefter er der såkaldte studiebesøg,<br />
hvor virksomhederne besøger hinanden, for at undersøge mulighederne for at udvikle et<br />
fælles projekt. Hertil er det muligt at få dækket 90 % af udgifterne. Maksimalt 100.000<br />
kroner.<br />
2) Pilotfasen. Markedsanalyse, logistik, behov for teknologi, uddannelse af ansatte og<br />
investeringer. Udarbejdelse af budget. I programmet er der afsat penge til rådgivning fra<br />
konsulenter med speciale i projekter i udviklingslandene. Fase to omfatter desuden muligheden<br />
for et pilotprojekt. Her er det muligt at få dækket 75 % af omkostningerne til<br />
udarbejdelse af studie samt i alt 90 % af omkostningerne forbundet med pilotprojektet.<br />
Maksimalt 1 million kroner.<br />
3) Projektfasen. Projektet realiseres. Her er der støtte at hente fra B2B-programmet til at<br />
dække udgifter til at gennemføre oplæring af ansatte samt investeringer i miljøforbedringer.<br />
Der er særligt fokus på at bidrage til beskæftigelse for kvinder,og implementering af<br />
aktiviteter, der fremmer virksomhedernes sociale ansvarlighed. B2B-støtten dækker 90 %<br />
af omkostningerne. Maksimalt 5 millioner kroner, hvilket er inkl. tidligere udbetalt støtte.<br />
foto: udenrigsministeriet<br />
erhvervslivet<br />
kan mindske<br />
antallet af<br />
fattige<br />
Målet, om at halvere antallet af verdens<br />
fattigdom inden 2015, kan stadig nås. Det<br />
kræver dog, at erhvervslivet investerer<br />
mere i udviklingslandene, lyder det i en<br />
ny FN-rapport.<br />
af peter voergaard rasmussen<br />
Mindre end 10 kroner om dagen. Det er, hvad<br />
40 procent af verdens befolkning har at leve<br />
for. Det svarer til 2.6 milliarder mennesker.<br />
Det er imidlertid stadig muligt at indfri 2015målene,<br />
som er at halvere antallet af mennesker,<br />
som lever under fattigdomsgrænsen.<br />
Men det kan kun ske, hvis erhvervslivet bliver<br />
mere aktive i udviklingslandene. Det er<br />
konklusionen på en ny FN-rapport, der har<br />
fulgt op på udviklingen i de såkaldte Millenium-mål.<br />
Ifølge direktør for FN’s Udviklingsorganisation<br />
(UNDP) Christian Thommessen, som<br />
præsenterede rapporten, er den bedste<br />
måde at hjælpe de fattige på samhandel.<br />
Vores analyse viser, at det er muligt for<br />
virksomheder og mennesker i udviklingslande<br />
at gå hånd i hånd, siger han.<br />
Rapporten, Creating value for all: Strategies<br />
for doing business with the poor, dokumenterer,<br />
at fattige kan blive entreprenører,<br />
arbejdere eller innovatører gennem såkaldt<br />
’inkluderede markeder’. Thommessen fremhæver<br />
blandt andet et fi rma inden for mobiltelefonimarkedet,<br />
der har skabt arbejdspladser<br />
for 800.000 fi lippinere, som arbejdede<br />
som selvstændige taletidskort-sælgere.<br />
Ifølge Christian Thommessen kræver ambitionen<br />
om at indfri 2015-målene dog et paradigmeskift,<br />
for målene er ikke på sporet i<br />
dag.<br />
Rapporten, der blev præsenteret i starten<br />
af juli, har undersøgt 50 fi rmaer, som<br />
har skabt økonomisk vækst samt økonomisk<br />
fremgang i en række udviklingslande.<br />
29
B2B<br />
Genvinder<br />
markedsandele<br />
med produktion<br />
i Vietnam<br />
Viedam Ltd. ligger i en ny 7-etagers bygning på 3.000 kvm., som nu<br />
beskæftiger omkring 60 vietnamesiske ingeniører og maskinarbejdere.<br />
30
xxxxxxxxxx<br />
B2B-programmet gav danske Phasion Group mulighed for at etablere joint-venture<br />
fabrik i Vietnam. Ved at lægge produktion i Vietnam har virksomheden nu genvundet<br />
markedsandele fra kinesiske konkurrenter på det europæiske marked.<br />
tekst og foto kent dahl<br />
Anlap var måske ikke den reneste fabrik i Ho<br />
Chi Minh City, som Svend Lund fra Phasion<br />
Group havde set. Den vietnamesiske direktør<br />
talte heller ikke engelsk. Alligevel er de<br />
to fi rmaers partnerskab blevet et af de mest<br />
succesfulde B2B projekter i Vietnam.<br />
– Vi er begge teknikere, og vi har samme<br />
indstilling til tingene, fortæller Lund om sin<br />
vietnamesiske partner direktør Vo Cong Hai<br />
fra Anlap.<br />
Med støtte fra Udenrigsministeriets B2B<br />
program har de to partnere opbygget en højt<br />
avanceret fabrikation af forme til sprøjtestøbte<br />
plastemner i Ho Chi Minh City siden<br />
2004. Viedam Ltd. ligger i en ny 7-etagers<br />
bygning på 3.000 kvm., som nu beskæftiger<br />
omkring 60 vietnamesiske ingeniører og<br />
maskinarbejdere. Med afsæt i deres jointventure<br />
er de to direktører ved at etablere<br />
endnu en joint-venture fabrik i Vung Tau syd<br />
for Ho Chi Minh City.<br />
Coscor Ltd. er en 3500 kvm. stor fabrik,<br />
som står færdig i august. Med en fabriksgrund<br />
på 20.000 kvadratmeter har de to<br />
partnere sikret sig mulighed for at kunne<br />
ekspandere. Også dette fi rma får støtte til<br />
Projektchef Claus Sørensen er ligestillet med produktionschef Dao Van Thoung på Viedam Ltd. i<br />
Ho Chi Minh City. På lignende vis ejer Phaison Group fra Skive og vietnamesiske Anlap hver halvdelen<br />
af aktierne i Viedam. På den måde sikrer de sig bedst, at de arbejder mod samme mål.<br />
overførsel af viden og uddannelse af medarbejdere<br />
via B2B programmet.<br />
– Ved at lægge produktion i Vietnam har<br />
vi haft mulighed for at genvinde markedsandele<br />
fra kinesiske konkurrenter på det europæiske<br />
marked, forklarer Lund, som for alvor<br />
begyndte at føle presset fra kineserne på sit<br />
europæiske hjemmemarked i begyndelsen af<br />
år 2000. Samtidig var der mangel på danske<br />
ingeniører, og problemet var især akut i en<br />
by som Skive. Phaison Group havde allerede<br />
outsourcet til Taiwan og Hongkong siden<br />
1985. Derfor overvejede Lund at etablere<br />
produktion Kina.<br />
Stor udfordring<br />
– Men det er en stor udfordring for et mindre<br />
fi rma at tackle Kina, siger Lund, som også<br />
fandt det svært at opbygge relationer til<br />
potentielle kinesiske partnere.<br />
I stedet deltog han i en konference om<br />
B2B programmet i København, og snart var<br />
han på en besøgsrejse til Vietnam arrangeret<br />
af Danida.<br />
– Det er et dejligt land med fl inke mennesker,<br />
hvor det er rart at bo. Det var vigtigt,<br />
når du udstationerer danskere i dit joint-venture,<br />
fortæller Lund, som har ansat projektchef<br />
Claus Sørensen i Viedam og projektchef<br />
Morten Meder i Coscor.<br />
Han fi nder det samtidig afgørende, at vietnameserne<br />
bruger det vesterlandske alfabet.<br />
Dermed kan teknikerne i både Danmark og<br />
Vietnam læse de samme tegninger.<br />
Med henblik på at fi nde den rigtige partner,<br />
ansatte Lund en vietnamesisk marketingmand,<br />
som støvsugede Vietnam for<br />
potentielle kandidater i et halvt år. De mest<br />
lovende fi rmaer fi k en opgave med en indbygget<br />
fejl, som de blev bedt om at udføre.<br />
– Vo Cong Hai fra Anlap var den eneste,<br />
som fandt fejlen, erindrer Sørensen.<br />
Den vietnamesiske direktør og Lund straks<br />
faldt i hak, selv om de kommer fra to fi rskellige<br />
baggrunde. Hai er autodidakt, mens<br />
Lund er ingeniør.<br />
– Men han kan sit kram, understreger den<br />
danske direktør, som har stor tillid til sin<br />
vietnamesiske partner. Af samme grund valgte<br />
de at eje hver halvdelen af aktierne i både<br />
Viedam og Coscor. I mellemtiden har Hai lært<br />
engelsk. Efter sit første besøg i Danmark<br />
31
B2B<br />
Viedams forme til sprøjtestøbte plastemner færdigmonteres og pakkes. Over 80 procent af produktionen<br />
er eksport til kunder i Europa. Blandt kunderne i Danmark er nogle af de førende<br />
industrivirksomheder. Omkring 20 procent af salget er lokalt til især udenlandske virksomheder<br />
og statsejede fi rmaer i Vietnam.<br />
blev han inspireret til at rydde op og male<br />
sin fabrik, hvor den indledende produktion<br />
med Phaison blev startet.<br />
– Han fangede den lynhurtigt, siger<br />
Sørensen.<br />
80 procent er eksport til Europa<br />
Anlap fabrikken fungerer i dag som underleverandør<br />
til Viedam, som fremstiller<br />
forme til plastindustrien. Coscor-fabrikken<br />
skal fremstille produkter, hvor plast og<br />
metal indgår.<br />
Over 80 procent af produktionen er eksport<br />
til kunder i Europa. Blandt kunderne<br />
i Danmark er nogle af de førende industrivirksomheder.<br />
Omkring 20 procent af salget<br />
er lokalt til især udenlandske virksomheder<br />
i Vietnam.<br />
Ifølge Sørensen har hans vietnamesi-<br />
32<br />
ske medarbejdere også været hurtige til<br />
at omstille deres syn på æstetik. I Vietnam<br />
er det godt nok, hvis en form fungerer. I<br />
Europa skal den også se godt ud. Mange<br />
europæiske værkførere vil være skeptiske,<br />
såfremt de får produktionsværktøjer fremstillet<br />
i Vietnam, som ligner noget, der er<br />
løgn.<br />
– Det bunder i forskellige kulturelle baggrunde,<br />
forklarer Sørensen.<br />
Han vurderer, at meget få kinesiske konkurrenter<br />
kan lave samme høje kvalitet,<br />
som Phaison Group nu er nået op på i Vietnam.<br />
Desuden har europæiske kunder den<br />
fordel, at de kan ringe til Phaison Group i<br />
Skive, hvis der er noget, som skal justeres.<br />
– Det giver tryghed, selv om vi gennemtester<br />
alle produkter i Vietnam, siger<br />
Sørensen.<br />
god kemi er<br />
En række danske fi rmaer har i Vietnam<br />
gjort brug af Danidas B2B program. Det<br />
indebærer etablering af et joint-venture,<br />
og en god kemi mellem partnerne er nøglen<br />
til succes.<br />
tekst og foto kent dahl<br />
I takt med et voksende omkostningsniveau<br />
og øget konkurrence i Kina forsøger et stigende<br />
antal danske virksomheder sig med<br />
produktion i Vietnam.<br />
Mange danske fi rmaer har i Vietnam gjort<br />
brug af Danidas B2B program. Det indebærer<br />
etablering af et joint-venture, og en god kemi<br />
mellem partnerne er nøglen til succes.<br />
Siden 1996 har omkring 100 danske virksomheder<br />
modtaget støtte til projekter i<br />
Vietnam fra Danidas tidligere Privatsektorprogram<br />
(PSP), som blev afl øst af et tilsvarende<br />
B2B program i 2006. Der er foreløbig<br />
51 igangværende projekter under B2B programmet.<br />
Den Danske Ambassade i Hanoi<br />
forventer, at tallet vil stige med 10 ved årets<br />
udgang.<br />
De danske virksomheder tiltrækkes blandt<br />
andet af muligheden for at søge om op til<br />
omkring fem mio. kr. i tilskud til træning og<br />
overførsel af viden over normalt tre år. Det vil<br />
typisk dække en væsentlig del af udgifterne<br />
til udstationering af en dansk medarbejder<br />
og træning af vietnamesiske nøglemedarbejdere<br />
i Vietnam og eventuelt Danmark. Det<br />
mindsker den økonomiske risiko og dækker<br />
nogle væsentlige omkostninger i opstarten,<br />
hvor joint-venturet måske ikke tjener penge.<br />
Ikke erhvervsstøtte<br />
Ifølge danske virksomheder i Vietnam, kan<br />
det også være en fordel at være godkendt<br />
som B2B projekt, når man skal ansøge om<br />
diverse tilladelser hos de vietnamesiske<br />
myndigheder. Samtidig kan det være med til<br />
at lette ansøgning om ekstern fi nansiering.<br />
Til gengæld forpligter den danske virksomhed<br />
sig blandt andet til at etablere et<br />
joint-venture med et lokalt fi rma efter en indkøringsperiode,<br />
hvor partnerne ser hinanden<br />
an.
nøglen til succes i vietnam<br />
– B2B programmet må ikke forveksles med<br />
erhvervsstøtte, understreger ambassadør<br />
Peter Lysholt Hansen fra Den Danske Ambassade<br />
i Hanoi. »Det kræver et stort professionelt<br />
og socialt engagement fra begge parter,<br />
tilføjer han.<br />
Den danske ambassadør lægger heller<br />
ikke skjul på, at hovedformålet med B2B<br />
projektet er at hjælpe den vietnamesiske<br />
partner og derigennem den økonomiske<br />
udvikling i ladet. Samarbejdet skal naturligvis<br />
samtidig være kommercielt bæredygtigt.<br />
Ellers ophører samarbejdet. Desuden er<br />
joint-venturet forpligtiget til at leve op til en<br />
række krav omkring eksempelvis arbejdsmiljø,<br />
det ydre miljø, jobskabelse, HIV/AIDS<br />
undervisning og CSR generelt.<br />
Et joint-venture kan være en hurtig genvej<br />
til et fremmed marked. Men det kan også<br />
udvikle sig til et problem, hvis parterne har<br />
alt for forskellige forventninger til strategien.<br />
Ud af de 100 PSP-programmer er 35 stoppet.<br />
Den rigtige partner vigtig<br />
Den rigtige partner er af afgørende betydning<br />
for projektet, siger Peter Lysholt Hansen.<br />
»At drive et joint-venture kræver kulturel<br />
indsigt og løbende forretningsmæssig<br />
investering.<br />
Ifølge Danidas erfaringer, får B2B jointventures<br />
mest succes, hvis de to partnere er<br />
så lige stillet som muligt. Derfor opfordrer<br />
Danida til et 50-50 ejerskab. Klare konkrete<br />
mål og en afklaring af, hvordan de skal nås,<br />
er også et af kriterierne for succes.<br />
– Grundet kulturforskelle kan det være<br />
svært at få den vietnamesiske partner til at<br />
melde klart ud under de indledende forhandlinger,<br />
siger Le Thi Thanh Loan, som er coordinator<br />
for B2B projektet i Vietnam.<br />
Ligesom Ambasaden hjælper med at fi nde<br />
mulige partnere, assisterer den også løbende<br />
med rådgivning. Løber partnerne imod<br />
hinanden, så kan misforståelserne ofte løses<br />
med Ambassadens hjælp. B2B-deltagere kan<br />
med held lære af hinanden. Derfor arran-<br />
Ambassadør Peter Lysholt Hansen i forgrunden sammen med Loan Le Thi Thanh som er ansvarlig for Danidas<br />
B2B program i Vietnam. I midten førstesekretær Thomas Gammelgård Jørgensen fra handelsafdelingen.<br />
gerer Ambassaden med mellemrum konferencer<br />
for B2B-deltagere i Vietnam, hvor de<br />
også har mulighed for at netværke.<br />
”Kina plus en”<br />
Den vietnamesiske regering stillede tidligere<br />
krav til etablering af udenlandske jointventures<br />
indenfor mange sektorer. Med<br />
Vietnams medlemskab af WTO bliver det nu<br />
muligt at etablere 100 pct. ejede datterselskaber<br />
indenfor fl ere sektorer.<br />
– Men så er det uden støtte fra B2B, siger<br />
Peter Lysholdt Hansen.<br />
Det er ikke kun dansk erhvervsliv, som<br />
har fået øjnene op for Vietnam. Et stort antal<br />
internationale virksomheder fører en »Kina<br />
plus en« strategi, og Vietnam modtog 16<br />
mia. dollar i udenlandske direkte investeringer<br />
i fjor.<br />
Det svarer til en femtedel af Kinas 83 mia.<br />
dollar udenlandske investeringer i fjor. Men<br />
der er kun 80 mio. vietnamesere sammenlignet<br />
med over en mia.<br />
kinesere.<br />
En ekspansiv penge¬ og fi nanspolitik<br />
pressede infl ationen op på omkring 25 pct. i<br />
år. Nu er regeringen i færd med at gennemføre<br />
de nødvendige stramninger.<br />
Når man spørger udenlandske erhvervsfolk<br />
i Vietnam, vurderer de generelt, at det er<br />
et midlertidigt problem. Interessen for Vietnam<br />
er stadig høj, og de udenlandske investeringer<br />
steg til 30 mia. doller de første<br />
seks måneder i år.<br />
– Trods høj infl ation er lønniveauet stadig<br />
meget lavt, siger Peter Lysholt Hansen.<br />
Arbejdere får stadig omkring halvdelen af<br />
kinesiske lønninger. En fabriksarbejder i Vietnam<br />
får omkring 65 dollar for en 48-timers<br />
arbejdsuge.<br />
Mens Kina gradvist udfaser skattefordele,<br />
så tilbyder Vietnam stadig udenlandske fi rmer<br />
skattefrihed de første fi re år. Derefter<br />
betaler de kun halvdelen af den normale selskabsskat<br />
på ti pct. de næste fi re år. Ligesom<br />
Kina er Vietnam en politisk stabil et-parti<br />
stat.<br />
33
B2B<br />
Dansk know-how giver<br />
gevinst i Bolivia<br />
Der er langt fra Bolivias højland til Danmarks fl ade vidder – fra et fattigt land med en tidligere koka-bonde<br />
som præsident – til det danske, højteknologiske erhvervsliv. Men når de to landes virksomheder mødes er<br />
der grobund for succeshistorier om økologiske fødevarer, designertøj og mejerianlæg<br />
af jørgen s. nielsen og ketil a. johansen (foto)<br />
Javier Fernandez læner sig tilbage i læderstolen<br />
og folder armene bag nakken. Rundt<br />
omkring i hjørnekontoret med udsigt til bjergene,<br />
der omkranser hovedstaden La Paz<br />
står pakker med gryn, morgenmad, pasta og<br />
konserves – alt sammen baseret på Andean<br />
Valleys quinoa-gryn.<br />
– Quinoa er blevet til en afgrøde, der sælger<br />
sig selv, siger han med et tilfreds smil<br />
og slår ud med armene mod de mange vareprøver,<br />
der har tekst på både tysk, fransk,<br />
spansk, engelsk og selvfølgelig dansk.<br />
34<br />
Quinoa er et korn, som har været dyrket i<br />
Andesbjergenes højland i over 5000 år. Med<br />
sine mange proteiner, antioxidanter og mineraler<br />
er det langt mere næringsrigt end f.eks.<br />
hvede, majs og ris, og for nylig fi k quinoa det<br />
blå stempel, da amerikanske NASA valgte at<br />
inkludere afgrøden i sine astronauters madpakker.<br />
Siden Andean Valley begyndte i Danidas<br />
B2B-program, er det det gået stødt fremad<br />
for Javier Fernandez’ virksomhed, der for kort<br />
tid siden fl yttede til en ny og større fabrik.<br />
Quinoa er et korn, som har været dyrket i Andesbjergenes højland i over 5000 år.<br />
Med sine mange proteiner, antioxidanter og mineraler er det langt mere næringsrigt<br />
end f.eks. hvede, majs og ris, og for nylig fi k quinoa det blå stempel, da amerikanske<br />
NASA valgte at inkludere afgrøden i sine astronauters madpakker.<br />
Den danske ambassade matchede i 2004<br />
Andean Valley med Aurion, en dansk forarbejdningsvirksomhed<br />
af økologisk korn.<br />
Grundlæggeren af Aurion, Jørn Ussing Larsen,<br />
besøgte kornfabrikken i Bolivia første<br />
gang samme år og nogle måneder senere<br />
drog Javier Fernandez til Danmark.<br />
– Da samarbejdet begyndte fi k bønderne<br />
meget dårlige priser for deres quinoa. Vi<br />
besluttede at betale 25 procent mere for de<br />
første ti ton, og så begyndte andre importører<br />
også at betale mere. Der er meget stor
xxxxxxxxxx<br />
Javier Fernandez, dirketør, Andean Valley, kontrollerer kvaliteten af sine<br />
quinoa-gryn, inden de pakkes og sejles til den danske B2B-partner i Hjørring<br />
efterspørgsel nu, siger Jørn Ussing Larsen og<br />
tilføjer, at han netop har fået friske tal fra<br />
Bolivia, der viser, at den pris bønderne får<br />
for deres quinoa er steget med 350 procent<br />
siden 2004.<br />
De erfaringer om forarbejdning og budgettering<br />
som Jørn Ussing Larsen gav videre<br />
sin bolivianske partner, gjorde at Andean<br />
Valley kunne forbedre produktiviteten – og<br />
investere i nyt udstyr til forarbejdning og<br />
sortering af de gryn, der kom ind fra bønderne.<br />
Desuden fi k Javier Fernandez et bedre<br />
indblik i hvad europæiske forbrugere efterspørger<br />
– produktudvikling, emballage og<br />
økologi kom nu til at spille en vigtig rolle for<br />
Andean Valley.<br />
– Det går stærkt lige nu. Vi kan sælge<br />
mere økologisk quinoa, end vi kan skaffe, og<br />
vi arbejder her på hjemmemarkedet for at<br />
fi nde fl ere producenter. Det er et voksende<br />
marked.<br />
Også for Aurion har samarbejdet været<br />
gunstigt, og det seneste år er salget steget<br />
med 200 pct.<br />
– Vi har solgt over selv de mest optimistiske<br />
forventninger og forudsigelser, fortæller<br />
Jørn Ussing Larsen, som får sejlet 200 ton<br />
quinoa til Danmark i år.<br />
Mejeritanke i Bolivia<br />
Et andet succesfuldt partnerskab født ud af<br />
B2B-programmet opstod også i 2004 mellem<br />
Flowtech fra Skanderborg og bolivianske<br />
Inproco. Begge virksomheder producerer<br />
mejerianlæg i rustfrit stål.<br />
Flowtechs direktør Mark Rubow havde meddelt<br />
den danske ambassade i Bolivia, at han<br />
var interesseret i B2B-programmet. Efter<br />
nogle måneder meldte ambassaden tilbage<br />
med en liste over mulige bolivianske partnervirksomheder,<br />
og inviterede Mark Rubow<br />
til La Paz for at møde kandidaterne.<br />
– Turen gav et erfaringsgrundlag. Vi fi k set,<br />
hvilken måde de arbejder på, og om kemien<br />
mellem os som virksomheder og personer<br />
var i orden, fortæller Mark Rubow.<br />
Hans valg faldt på Inproco, og som i alle<br />
B2B-samarbejder begyndte partnerskabet<br />
med et besøg hos hinandens virksomheder.<br />
– De arbejdede, som vi gjorde for 30-40 år<br />
siden, men vi har hentet meget og lært dem<br />
en del. En del af deres folk har været herovre,<br />
og de får øjnene op for danske måde at gøre<br />
det på, så kvaliteten bliver bedre hele tiden. I<br />
dag er vores partner i den grad konkurrencedygtige<br />
i Bolivia og nabolandene – der er faktisk<br />
ingen andre i Bolivia, der kan producere<br />
så store anlæg, siger Mark Rubow.<br />
Her tre år senere, glæder han sig over, at<br />
han og Flowtech tog springet og gennemførte<br />
et B2B-samarbejde med en boliviansk<br />
virksomhed.<br />
– Der er virkeligt kommet gang i økonomien,<br />
det boomer derovre i øjeblikket. Vi har to<br />
mejerianlæg til en værdi af 2-4 millioner kroner,<br />
der er ved at blive monteret i Cochabamba<br />
og i den sydlige del af Bolivia. Vi skal nu<br />
i gang med at danne et fælles selskab med<br />
vores partner, så der er potentiale, og nu bliver<br />
det for alvor interessant økonomisk, fortsætter<br />
Mark Rubow.<br />
Ingen grund til at frygte Morales<br />
Der var ellers masser af advarselslamper, der<br />
lyste rødt for udenlandske virksomheder, da<br />
den indianske præsident Evo Morales over-<br />
tog magten i Bolivia i 2006. Den socialistiske<br />
Morales varslede nationaliseringer og udenlandske<br />
investorer og virksomheder rystede i<br />
bukserne for en stund.<br />
Men det viste sig hurtigt, at frygten –<br />
der blev formuleret i kraftige vendinger fra<br />
blandt andre USA’s ambassadør – var overdrevet.<br />
Nationaliseringerne udeblev, og i stedet<br />
blev kontrakter på eksempelvis olie og<br />
naturgas genforhandlet, så Bolivia nu modtager<br />
en mere gunstig pris for deres råstoffer.<br />
– Det var i store træk symbolpolitik, da<br />
regeringen sendte soldater ud for at stå vagt<br />
om gasfelterne. Det så meget dramatisk ud<br />
og man kaldte det nationalisering, for at tilfredsstille<br />
det politiske bagland. Men jeg tror<br />
ikke, man kan fi nde nogen i Bolivia i dag,<br />
som ikke synes det var et godt skridt at genforhandle<br />
de kontrakter, siger den danske<br />
ambassadør i Bolivia, Charlotte Slente.<br />
Hun mener ikke, at danske virksomheder<br />
har grund til at frygte nationalisering af<br />
deres investeringer i Bolivia, men erkender<br />
at vilkårene for at drive virksomhed i Bolivia<br />
nogle gange er en tung proces.<br />
– Der er strukturelle forhindringer her<br />
i landet, men der er også muligheder. Det<br />
mener jeg, vores B2B-program viser. Der er<br />
danske virksomheder, der går ind med investeringer<br />
i det her land – ikke kun fordi de<br />
får nogle få basseører i støtte af den danske<br />
stat, men fordi de kan se et langsigtet perspektiv<br />
i et partnerskab med en boliviansk<br />
virksomhed.<br />
35
kommende ekposrtfremstød og messer<br />
Oversigt over de arrangementer, som Danmarks Eksportråd er involveret i. Der er blandt andet fælles eksportfremstød, messer i udlandet,<br />
seminarer i Danmark og i udlandet, konferencer og erhvervsfremstød. Du kan læse mere på www.eksportraadet.dk under ”Eksportfremstød”<br />
i menuen til venstre på siden. Du kan også få yderligere information hos Danmarks Eksportråd på telefon 33 92 00 00.<br />
36<br />
september 2008<br />
"Økologimesse i Berlin, september 2008"<br />
Dato 1 - 30. september 2008<br />
Sted Berlin<br />
marked Tyskland<br />
branche Fødevarer<br />
”COP-15 relateret eksportfremstød i Spanien inden<br />
for energi i forbindelse med EXPO Zaragoza 2008<br />
eksportfremstød”<br />
Dato 7. - 9. September 2008<br />
Sted Zaragoza og Madrid<br />
marked Spanien<br />
brance Byggeri og anlæg, Miljø og Energi<br />
”Opfølgning i Danmark på fælles eksportfremstød i<br />
Polen inden for vandsektoren”<br />
Dato 8. - 12. september 2008<br />
Sted Bydgozcz + øvrige byer/provenser<br />
marked Polen<br />
”Fælles dansk eksportfremstød til Kasakhstan,<br />
Atana og Almaty”<br />
Dato 8. - 12. september<br />
marked Kazakhstan<br />
branche Miljø og energi<br />
”Eksportfremstød Odessa, Ukraine”<br />
Dato 8. - 12. september<br />
marked Ukraine<br />
branche Fødevarer, landbrug og fi skeri<br />
”Eksportfremstød for modebranchen til Moskva,<br />
Rusland”<br />
Dato 10. - 13. september 2008<br />
marked Rusland<br />
”Eksportfremstød Nordbau 2008”<br />
Dato 11. - 16. september 2008<br />
Sted Nordlige halvdel af Tyskland<br />
marked Tyskland<br />
branche Byggeri og anlæg<br />
”Fremstød og markedsføringsplatform for danske<br />
design- og interiør produkter”<br />
Dato 17. - 20. september 2008<br />
Sted Oslo<br />
marked Norge<br />
”Fælles eksportfremstød i Norge indenfor<br />
orgelsektoren i forbindelse med Nordisk<br />
Kirkemusiksymposium”<br />
Dato 18. - 21. september 2008<br />
Sted Stavanger<br />
marked Norge<br />
"Den Tekniske Messe 2008" – Norge<br />
Dato 22 - 25. september 2008<br />
marked Norge<br />
branche Metal, maskiner (marine)<br />
”Fremstød for fødevarer i Rusland”<br />
Dato 22. - 26. september 2008<br />
Sted Moskva<br />
marked Rusland<br />
branche Fødevarer, landbrug og fi skeri<br />
”Fælles eksportfremstød til russiske<br />
regioner”<br />
Dato 22 - 26. september 2008<br />
marked Rusland<br />
branche Miljø og energi<br />
”Chinese – Danish Water Days 2008. Danish Water<br />
and Wastewater Solutions for a Growing China.”<br />
Eksportfremstød<br />
Dato 23. - 26. september 2008<br />
Sted Ghuanghzhou / Chongqing<br />
marked Kina<br />
branche Miljø og energi<br />
"InnoTrans 2008"<br />
Eksportfremstød<br />
Dato 23 - 26. september 2008<br />
Sted Internationalt – primær målmarked.<br />
Tyskland – sekundær målmarked.<br />
marked Tyskland<br />
”SMM – 2008”<br />
Eksportfremstød<br />
Dato 23. - 26. september 2008<br />
marked Tyskland<br />
”Danish Technology for Ukrainian farms”<br />
Eksportfremstød<br />
Dato 24. - 26. september 2008<br />
marked Ukraine<br />
branche Industri og maskiner, fødevarer, landbrug<br />
og fi skeri<br />
"PostExpo 2008"<br />
Eksportfremstød<br />
Dato 30. september - 2. oktober 2008<br />
marked Storbritannien<br />
oktober 2008<br />
”Eksportfremstød i UK for dansk fjernvarme-<br />
og fjernkøleteknologi”<br />
Dato 1. - 2. oktober 2008<br />
Sted London<br />
marked Storbritannien<br />
branche Miljø og energi<br />
”Fælles eksportfremstød i USA for udvalgte, kreative<br />
erhverv”<br />
Dato 1. - 31. oktober 2008<br />
Sted New York City<br />
marked USA<br />
”Absolu Design Danois”<br />
Udstilling<br />
Dato 2. - 31. oktober 2008<br />
marked Frankrig<br />
”Underleverandørfremstød overfor offshore relateret<br />
industri i Norge”<br />
Dato 20. - 26. oktober 2008<br />
marked Norge<br />
branche Udstyr til disse sektorer<br />
”Fælles eksportfremstød for danske leverandører<br />
af maskiner og udstyr til skibe og skibsbygning”<br />
Dato 27. - 31. oktober 2008<br />
Sted Skt. Petersborg<br />
marked Rusland<br />
,”Eksportfremstød for landbrug og fødevarer i<br />
Asatana, Kasakhstan”<br />
Dato 29. - 31. oktober 2008<br />
marked Kasakhstan<br />
branche fødevarer, landbrug og fi skeri<br />
EURONAVAL 2008<br />
Udstilling<br />
Dato 27 - 31. oktober 2008<br />
marked Frankrig<br />
branche IT, telekommunikation og elektronik<br />
”Fremstød for underleverandører til vindmølleindustrien<br />
i Kina”<br />
29. - 31. oktober 2008<br />
marked Kina<br />
branche Miljø og energi<br />
november 2008<br />
Messedeltagelse på ADIPEC<br />
Dato 3 - 6. november 2008<br />
marked De Forenede Arabiske Emirater<br />
branche Miljø og energi<br />
”COP 15 eksportfremstød i USA inden for fjernvarmesektoren”<br />
Dato 10. - 14. november 2008<br />
Sted New England Area<br />
marked USA<br />
branche Miljø og energi<br />
”Dansk fællesstand på underleverandørmessen<br />
Elmia Subcontractor”<br />
Dato 11. - 14. november 2008<br />
marked Sverige<br />
"Eksportgennemførelse - fremstilling af fødevarer:<br />
Fra primær produktion til detail"<br />
Dato 17 - 21. november 2008<br />
Sted Skt. Petersborg/Leningrad Oblast<br />
marked Rusland<br />
branche Fødevarer<br />
”Eksportfremstød for danske forsvarsvirksomheder<br />
mod beslutningstagere fra de tyske værn og fra<br />
tyske forsvarsindustrielle virksomheder”<br />
Dato 18. november 2008<br />
Sted Berlin<br />
marked Tyskland<br />
branche IT, telekommunikation og elektronik<br />
Dansk fællesstand på MEDICA messen<br />
Dato 19 - 22. november 2008<br />
Sted Düsseldorf<br />
marked Tyskland<br />
branche Sundhed<br />
”Offi cielt fremstød i Thailand”<br />
Dato 24. - 26. november 2008<br />
Sted Bangkok<br />
marked Thailand<br />
branche Industri og maskiner, Miljø og energi<br />
”Fremstød overfor indiske vindmølleproducenter<br />
ifbm WIND INDIA 2008”<br />
Dato 26. - 30. november 2008<br />
marked Indien<br />
branche Miljø og energi<br />
december 2008<br />
OSEA 2008<br />
Dato 3 - 5. december 2008<br />
marked Singapore<br />
branche Miljø og energi<br />
januar 2009<br />
Sirha, Lyon 24 -28. januar 2009<br />
Dato 24 - 28. januar 2009<br />
Sted Sirha, Lyon<br />
marked Frankrig<br />
branche Fødevarer
gazellegrowth<br />
TAG DE AMERIKANSKE BRILLER PÅ<br />
Et nyt program under Videnskabsministeriet skal ruste små- og mellemstore højteknologiske<br />
virksomheder til det amerikanske marked. Programmet lægger blandt andet vægt på,<br />
at virksomhederne lærer at se på det benhårde marked i USA med amerikanske briller.<br />
af signe jønsson<br />
I den danske forskerpark på Østerbro er fi re<br />
mand dagligt travlt beskæftiget med at rådgive<br />
danske højteknologiske fi rmaer. For 18<br />
måneder siden blev de hyret som det daglige<br />
mandskab i GazelleGrowth, et program, der<br />
hører under Videnskabsministeriet. I løbet af<br />
de næste par år skal 40 små- og mellemstore<br />
danske højteknologiske virksomheder køres<br />
igennem GazelleGrowth programmet. Målet er,<br />
at de skal forlade den lille, danske andedam og<br />
blive fl yvefærdige på det amerikanske marked,<br />
hvor konkurrencen for højteknologi er benhård.<br />
– Kravet til de virksomheder, som skal<br />
igennem GazelleGrowth er, at de har et produkt,<br />
som er færdigudviklet og at de har prøvet<br />
at sælge det til nogle kunder på det amerikanske<br />
marked, fortæller Anders Tvegaard,<br />
som er programmanager i GazelleGrowth.<br />
Kræver fokus<br />
En problemstilling for mange danske virksomheder,<br />
som vil ind på markedet i USA er<br />
størrelsen.<br />
– Vores virksomheder i programmet skal<br />
lære at omstille sig til den skarpe og benhårde<br />
konkurrence, som er i USA. Hvis vi for<br />
eksempel taler om, at der er 50 vigtige kunder<br />
inden for fi nansiel software, vil de i USA<br />
står over for 5000 kunder. Det betyder, at man<br />
i sin eksportvirksomhed skal operere meget<br />
fokuseret, hvis man ikke skal ud i en uendelig<br />
række af kundebesøg. Vi hjælper virksomhederne<br />
med at skære til. Finde ud af hvad de<br />
kan med deres produkt på netop det amerikanske<br />
marked? fortæller Anders Tvegaard.<br />
Ifølge ham bliver mange danske virksomheder<br />
overrasket over, at de i USA oplever<br />
hårdere konkurrence end de har på hjemmemarkedet.<br />
Det skyldes, at de danske virksomheder<br />
som oftest har en række fordele på<br />
hjemmemarkedet som ikke automatisk kan<br />
overføres til de store internationale markeder.<br />
– Vi sørger for, at virksomhederne mødes<br />
med industrieksperter, potentielle kunder og<br />
partnere, hvor fi rmaerne kan teste deres produkt<br />
og positionering på det amerikanske<br />
marked, fortæller Anders Tvegaard.<br />
Når virksomhederne har været igennem<br />
fi re intensive måneder i GazelleGrowth programmet<br />
så har de opøvet en stærk evne til<br />
at sætte fokus på den værdi deres produkter<br />
giver de internationale kunder. Det intensive<br />
forløb bliver fulgt op af 12 måneders eksekveringsstøtte<br />
hvor GazelleGrowth programmet<br />
aktivt hjælper virksomhederne med at<br />
føre deres planer ud i livet.<br />
– Hvis man for eksempel har et godt softwaresystem<br />
med multilanguage, er det vigtigt<br />
at tænke på, at amerikanske virksomheder<br />
ikke har den sproglige problemstilling, og<br />
derfor skal produktet indeholde nogle andre<br />
interessante detaljer, siger Anders Tvegaard.<br />
GazelleGrowth samarbejder tæt med Danmarks<br />
Eksportråd og alle repræsentationerne<br />
i USA, heriblandt innovationscentret i<br />
Silicon Valley. Sammen med de øvrige repræsentationer<br />
hjælper de virksomhederne i<br />
programmet med at komme ind på det amerikanske<br />
marked.<br />
Lige nu er 11 danske højteknologiske virksomheder<br />
ved at optimere deres syn på<br />
det amerikanske marked og der er plads til<br />
omkring 20 danske virksomheder endnu.<br />
GAZELLEGROWTH<br />
– Vi sørger for at virksomhederne i GazelleGrowth<br />
programmet mødes med industrieksperter, potentielle<br />
kunder og partnere, hvor fi rmaerne kan teste<br />
deres produkt og positionering på det amerikanske<br />
marked, fortæller Anders Tvegaard, programmanager<br />
i GazelleGrowth programmet, som skal hjælpe<br />
40 danske højteknologiske virksomheder ind på<br />
det amerikanske marked.<br />
GazelleGrowth er et program under Videnskabsministeriet. Formålet er at styrke små- og<br />
mellemstore danske virksomheders eksportpotentiale på det amerikanske marked. Danske<br />
fi rmaer, der har mellem 5-100 medarbejdere og en omsætning på over to millioner danske<br />
kroner kan ansøge om programmet. Planen er at 40 danske virksomheder i løbet af de næste<br />
tre år skal gennemgå programmet. Den danske regering støtter programmet med 15 millioner<br />
kroner om året. Projektet foregår i samarbejde med MIT Entrepreneurship Center i Boston, DTU<br />
Innovation, Danmarks Eksportråd, Vækstfonden, Seed Capital, Symbion, Inventure Capital og<br />
Teknologisk Institut. Tilbuddet om hjælp bliver udbudt offentligt og virksomheder som opfylder<br />
kravene kan deltage. Det er GazelleGrotwths ledelse, der udvælger virksomhederne.<br />
Deltagere i GazelleGrowth programmet:<br />
Første runde: 3Shape, Agnitio, Capasystems, Catglobe, Conscius, NoiseLimit, Medianet<br />
Anden runde: 7T, Autorola, CLC Bio, Firegreen, Getinside, Logimatic, Sapio Systems, Telefaction,<br />
Unisencor, Vertic Portals, WiseLed<br />
37
asien<br />
Asien buldrer<br />
Asien er ikke længere Europas fabrikshal, men derimod har de asiatiske stormagter forvandlet<br />
sig til et buldrende højhastighedstog, som erobrer markeder, arbejdspladser<br />
og ligger i overhalingsbanen når det gælder universiteter og højteknologi sammenlignet<br />
med den vestlige verden. En af Danmarks førende Asien eksperter giver sit bud på,<br />
hvordan danske virksomheder kan undgå at sakke agterud.<br />
af signe jønsson<br />
I Kina udstyres tog med magnetkraft, så de svæver over skinnerne.<br />
I Europa er togene forsinket på grund af nedslidte sveller. I Danmark<br />
er det at eje en bil i studietiden en ekstravagant fornøjelse, i Indien<br />
er den første lavprisbil ’Nano’ ved at være klar til det asiatiske marked.<br />
Pris: under 20.000 danske kroner.<br />
Kort sagt: ’Asien buldrer’ – og det er også titlen på en ny bog af de<br />
to Asien eksperter Jørgen Ørstrøm Møller og Jan Lund. Eksportfokus<br />
har mødt Jørgen Ørstrøm Møller til en snak om, hvordan danske virksomheder<br />
kan komme med på det buldrende højhastighedstog, som<br />
i disse år kører gennem de asiatiske lande.<br />
Fra fabrikshal til direktørkontor<br />
’I mange vesterlændinges verdensopfattelse er Kina og omegn verdens<br />
fabrikshal. Glem det. De asiatiske økonomier er i fuld gang<br />
med at blive lige så avancerede som Europas. Blot langt, langt stør-<br />
38<br />
I bogen ’Asien buldrer’ fremhæves Singapore som<br />
et eksempel på et lille land, som er gået fra at være<br />
ingenting til at blive et af Asiens højhastighedstoge<br />
økonomisk: teknologisk og kulturelt. Her åbnes<br />
den årlige Singapore kunstfestival i maj 2008.<br />
(AP Photo/Wong Maye-E)<br />
re. Imens er Østen i fuld gang med en massiv satsning på uddannelse,<br />
kultur, sport og Vestens andre traditionelle hjemmebaner’. Sådan<br />
lyder det i første kapitel af bogen om Asien. Og hovedbudskabet hos<br />
den tidligere ambassadør i Udenrigsministeriet er klart: Undervurder<br />
ikke Asien!<br />
– Ved at engagere sig mere på de asiatiske markeder kan danske<br />
virksomheder opnå store resultater. De kan i høj grad have glæde af<br />
at fokusere på Asien frem for de traditionelle nærmarkeder, for der er<br />
nemlig ingen tvivl om, at det bliver Asien som bliver fremtidens økonomiske<br />
tyngdepunkt og fremtidens eksportmarked med en kolossal forbrugergrupper,<br />
siger Jørgen Ørstrøm Møller. Ifølge ham vil det økonomiske<br />
tyngdepunkt fl ytte sig fra USA til Asien. Som eksempel nævner<br />
han den teknologiske udvikling. Der er omkring 600 millioner mobilabonnenter<br />
i Kina og snart 280 millioner i Indien. I Kina udgør antallet<br />
af internetbrugere omkring 210 millioner og i Indien 10 millioner.
Men danske virksomheder har traditionelt ikke har lagt nok kræfter<br />
og ressourcer i at erobre Asien.<br />
– Markedet kræver stor fokus, analyse og en virksomhed skal<br />
afsætte mange ressourcer for at åbne døren til markedet. Forstår<br />
man først kompleksiteten i forhold til kultur, erhvervsliv, forbrugere<br />
og købekraft i Asien, er der meget at hente på markedet. Det er ikke<br />
nok at læse en håndbog om Asien, men det kræver tilstedeværelse<br />
og nærvær, understreger Jørgen Østrøm Møller.<br />
– Udviklingen i Asien er i eksplosiv fart, så eksplosiv, at vi ikke<br />
bare kan sidde i Europa og kigge over på markedet, vi må være der!<br />
Man er nødt til at sikre permanent tilstedeværelse i Shanghai, i Beijing,<br />
i Mumbai, i Singapore som ser Asiens udvikling hver eneste dag.<br />
At der er fart på i Asien understreges af de høje vækstrater. Kina,<br />
Indien og en række af de sydøstasiatiske lande har vækstrater på 7-8-9,<br />
i nogle tilfælde 10-11 procent per år. I dag er Kina den næststørste økonomi<br />
beregnet efter købekraftpartiet, og Indien er den fjerdestørste.<br />
Måden at drive forretning på<br />
En grund til at det kan være svært at være europæisk virksomhed i<br />
Asien er forbrugerkulturen, som er langt fra den europæiske.<br />
– I Asien er forbrugerne ikke i samme grad loyale mod et produkt,<br />
som vi for eksempel ser i Europa. Her vil en familie købe samme bilmærke<br />
for tredje eller fjerde gang. I Asien har vi én gangs købere.<br />
Købemønstret er styret af pris og udbud. Derfor kræver det et helt<br />
andet benarbejde for en dansk virksomhed at fastholde forbrugerne.<br />
Desuden er familiestrukturen ganske anderledes; en asiatisk familiehusholdning<br />
tæller også de ældre familiemedlemmer. Det betyder,<br />
at det ikke altid er produkter i øjenhøjde som sælger, siger Jørgen<br />
Østrøm Møller.<br />
Udover at forstå et forbrugersegment som er langt fra hjemmemarkedet,<br />
kulturelt og familiemæssigt, er det, ifølge Jørgen Ørstrøm Møller<br />
også af største vigtighed for danske virksomheder at forstå den asiatiske<br />
kode. I Asien er netværk alt. Kineserne kalder det for ’Guanxi’.<br />
– Ved at engagere sig mere på de asiatiske markeder kan danske virksomheder<br />
opnå store resultater. De kan i høj grad have glæde af at fokusere på Asien<br />
frem for de traditionelle nærmarkeder, for der er nemlig ingen tvivl om, at det<br />
bliver Asien som bliver fremtidens økonomiske tyngdepunkt og fremtidens eksportmarked<br />
med en kolossal forbrugergrupper, siger Jørgen Ørstrøm Møller.<br />
Begrebet dækker personlige relationer i et omfang som europæiske og<br />
amerikanske forretningsmænd slet ikke forstår.<br />
– I de asiatiske lande omgås man i forretninger i et langsomt tempo,<br />
som er uvant for os europæere. Det er uhøfl igt at gå direkte til sagen.<br />
Har man en forretningsforbindelse i Kina, betragtes det som direkte<br />
uhøfl igt ikke at spørge til hvad vedkommende har fået at spise, inden<br />
snakken falder på forretninger, siger Jørgen Ørstrøm Møller. Som<br />
bogen har viet et helt kapitel til begrebet ’Guanxi’ eller netværk:<br />
– Netværk er simpelthen alt i Asien. Uden en forståelse for det, vil<br />
forretningsfolk gå galt i byen. En forretning kan ikke ordnes ved hurtig,<br />
kontant afregning, men tager tid; de personlige relationer skal plejes.<br />
Småt er godt<br />
Men danske virksomheder har også et godt afsæt for at være med på<br />
det asiatiske marked.<br />
– Den danske erhvervsstruktur rummer mange små- og mellemstore<br />
virksomheder, som er vant til at være fl eksible. Det er noget<br />
som kan bruges på det asiatiske marked, hvor det gælder om at være<br />
omstillingsparat, nævner Jørgen Ørstrøm Møller. Som et eksempel<br />
på, hvordan små lande også kan klare sig, nævner han Singapore, et<br />
land på størrelse med Bornholm.<br />
– Singapore er interessant som eksempel, fordi det viser, at et lille<br />
samfund kan udvikle sig kolossalt hastigt ved at fokusere og sætte<br />
sig nogle mål. Men vi skal ikke kigge mod bestemte lande, men overordnet<br />
mod den beslutsomhed og kreativitet, som de asiatiske lande<br />
i dag besidder. Her har vi noget at lære i Europa, forklarer Jørgen<br />
Ørstrøm Møller.<br />
Selvom Jørgen Ørstrøm Møller understreger, at man ikke kan læse<br />
sig til at forstå Asien, er hans og medforfatteren Jan Lunds bog, en<br />
fantastisk indføring i Asiens historie, politik, økonomi, kultur og forretningsliv.<br />
En bog som i et nærmest asiatisk højhastighedstempo –<br />
uden at miste omhu for detaljen – åbner en dør til Asiens mangfoldighed,<br />
kultur, forretningsliv, politik og økonomi.<br />
Jørgen Ørstrøm Møller er tidligere ambassadør i Udenrigsministeriet.<br />
I dag er han tilknyttet den internationale tænketank Institute of<br />
Southeast Asian Studies i Singapore og Singapore Management<br />
University. Han har skrevet over 30 bøger og bestrider en lang række<br />
poster, blandt andet som adjungeret professor på Copenhagen Business<br />
School (CBS).<br />
Jan Lund er tidligere udlandsredaktør på Jyllands-Posten og var forinden<br />
udlandskorrespondent i New York, New Delhi, Tokyo og London.<br />
Han beskæftiger sig i dag med asiatiske forhold og skriver blandt<br />
andet en ugentlig klumme i Jyllands-Postens Erhvervstillæg, ligesom<br />
han ved fl ere lejligheder optræder som gæsteskribent i nyhedsbrevet<br />
fra den danske ambassade i Singapore.<br />
’Asien buldrer – og sådan undgår Danmark at sakke agterud’ er udkommet<br />
på Aschehoug forlag.<br />
39
asien<br />
Til venstre cand.polit. Jørgen Dalhoff fra Niels<br />
Brock – Copenhagen Business College, programleder<br />
for Niels Brocks uddannelse på Shanghai<br />
Finance University.<br />
I midten de to kinesiske handelsstuderende Gu<br />
Wubin (forrest) og Yu Tian Jie (bagerst), der lærer<br />
danske undervisningsmetoder som gruppearbejde<br />
på Shanghai Finance University.<br />
Til højre oversigt over de studerendes bibliotek og<br />
læsesal på Shanghai Finance University i området<br />
Pudong tæt ved byens internationale lufthavn.<br />
Eksport af uddannelse<br />
Der er gode fremtidsmuligheder<br />
indenfor eksport af dansk uddannelse<br />
til Kina, hvor regeringen satser på mere<br />
innovation og mindre på udenadslære.<br />
af lene winther<br />
foto mads nissen<br />
40<br />
Det nedslåede blik hos den kinesiske studerende<br />
fortæller historien uden omsvøb.<br />
Hun har kopieret hele sin afgangsopgave,<br />
og som straf er hun nu dumpet i sin sidste<br />
eksamen.<br />
Eksamenskravene bliver nemlig overholdt<br />
på strengeste vis på Shanghai Finance University,<br />
hvor handelsskolen Niels Brock siden<br />
2001 har eksporteret deres uddannelsessystem<br />
til.<br />
Nu undervises over 600 kinesiske studerende<br />
i linjer som international fi nansiering,<br />
international marketing og informationsteknologi,<br />
og undervisningen er modeleret efter<br />
dansk forbillede.<br />
Den form for eksport af viden er der gode<br />
fremtidsmuligheder i, forklarer lederen af<br />
programmet, cand.polit. Jørgen Dalhoff.<br />
– De kinesiske uddannelsesinstitutioner<br />
får i stigende grad øjnene op for, at der er<br />
en verden udenfor Kina. Elevernes jobmuligheder<br />
stiger, når de får et internationalt<br />
perspektiv via deres uddannelse. Alle vores<br />
afgangselever i år har allerede fået job – specielt<br />
indenfor bankverdenen, siger han og<br />
peger på, hvordan danske virksomheder kan<br />
have stor glæde af at rekruttere studerende,<br />
der er hjemme i både de kinesiske og internationale<br />
forhold.<br />
Den treårige diplomuddannelse på Shanghai<br />
Finance University er privat fi nansieret.<br />
Niels Brock står for undervisningens indhold,<br />
træner de kinesiske lærer i danske metoder<br />
og leverer en tredjedel af lærerne fra Danmark.<br />
Indtjeningen kommer fra et dækningsbidrag<br />
på 35 procent for hver lærer, som Niels<br />
Brock sender af sted til Kina.<br />
Også hos den danske ambassade i Beijing<br />
har man fået øjnene op for de danske muligheder<br />
indenfor uddannelseseksport.<br />
– Potentialet er enormt, hvis det gøres rigtigt.<br />
Kina er vældigt optaget af at udvikle sig<br />
fra at være verdens værksted til at være et<br />
videnssamfund. Derfor vil kineserne gerne<br />
udvikle sig på vidensområdet, og de ved, at<br />
der på innovationssiden skal hentes inspiration<br />
udefra, siger Karsten Biering Nielsen,<br />
leder af politisk-økonomisk afdeling på<br />
ambassaden i Beijing.
er nyt vækstmarked<br />
Han forklarer, at der allerede er en skov af<br />
aktiviteter og kontakter i gang mellem forskellige<br />
danske og kinesiske uddannelsesinstitutioner<br />
– både indenfor de kortere<br />
erhvervsuddannelser, sygeplejeskoler og<br />
uddannelser helt op på kandidatniveau<br />
– Vi taler om mange vækstmarkeder i øjeblikket<br />
som eksempelvis vedvarende energi.<br />
Vidensmarkedet har ligeledes en stor fremtid,<br />
selv om det ikke har en lang tradition<br />
bag sig, siger Karsten Biering Nielsen.<br />
En af årsagerne til, at danske uddannelser<br />
er eftertragtede, skyldes de danske traditioner<br />
for gruppearbejde og fokus på selvstændig<br />
og fri tankegang.<br />
Undervisningsmetoder, som det kinesiske<br />
uddannelsessystem med sin vægtning på<br />
udenadslære mildest talt ikke er kendt for,<br />
men som der nu skal satses mere på.<br />
En af de kinesiske studerende fra Niels<br />
Brocks linje på Shanghai Finance University<br />
var dybt forundret første gang, han blev<br />
introduceret til fænomenet gruppearbejde.<br />
Læreren stod ikke på sin sædvanlige plads<br />
foran tavlen, men bevægede sig rundt blandt<br />
eleverne. Den normale tavshed var afl øst af<br />
småsnakken.<br />
– Det føltes helt skørt. Men nu ved jeg,<br />
hvor vigtigt det er at lære at samarbejde,<br />
hvis man vil begå sig på det internationale<br />
arbejdsmarked, siger 20-årige Gu Wubin.<br />
Desuden er der med Kinas stadigt større<br />
og mere købedygtige middelklasse et stigende<br />
behov for videregående uddannelser.<br />
Hvert år tager omkring 10 millioner kineserne<br />
en såkaldt ‘Gao Kao’ – en adgangseksamen<br />
for at komme ind på en videregående<br />
uddannelse. Kun seks millioner slipper igennem<br />
nåleøjet, men de resterende vil stadig<br />
have en uddannelse, og kun de færreste har<br />
råd til at rejse udenfor landets grænser for at<br />
tage den.<br />
Karsten Biering Nielsen fra den danske<br />
ambassade understreger dog, at man som<br />
dansk uddannelsesinstitution skal arbejde<br />
hårdt for at gøre sig kendt og slå igennem på<br />
markedet i Kina.<br />
– Vi er kommet hurtigt herud. Men dermed<br />
er den hellige grav ikke velforvaret. Det<br />
skal gøres på den rigtige måde, og uddan-<br />
nelserne skal skræddersys til kineserne. Hvis<br />
man gerne vil herud, skal man først sætte<br />
sig ind i tingenes forhold og lytte til, hvad<br />
de kinesiske købere leder efter. Det kommer<br />
ikke nødvendigvist frit fra leveren, men<br />
det kræver tålmodighed og fl ere møder. Man<br />
skal gøre sit fodarbejde ordentligt, siger Karsten<br />
Biering Nielsen.<br />
Sådan lyder det også fra Jørgen Dalhoff,<br />
der har arbejdet med Niels Brocks uddannelseseksport<br />
til Kina siden midten af 90’erne.<br />
– Vi har haft kontakt til talrige uddannelsesinstitutioner,<br />
hvor det aldrig blev til<br />
noget. Det kræver held og gode kontakter<br />
at fi nde den rigtige partner. Desuden skal<br />
man overbevise kineserne om, at man er troværdig<br />
og til at stole på. Og kend din plads i<br />
hakkeordenen. Vi skal eksempelvis holde os<br />
fra de fi ne prestige-universiteter. Og så skal<br />
man selvfølgelig overbevise kineserne om, at<br />
de kan lære noget, som de ikke kan fra kinesisk<br />
undervisning, siger Jørgen Dalhoff.<br />
41
ukraine<br />
Forbrug og middelklasse vokser hastigt<br />
på det ukrainske vækstmarked. Samtidig<br />
skal der frem til værtskabet for EM i fodbold<br />
år 2012 investeres 25-30 milliarder<br />
euro i ny infrastruktur. Ukraine har netop<br />
tiltrådt medlemskab af WTO og bliver nu<br />
endnu mere attraktiv for dansk erhvervsliv:<br />
Markedet får større gennemsigtighed<br />
og en række toldsatser forsvinder eller<br />
udfases.<br />
tekst: claus clausen<br />
foto: claus clausen, polfoto & scanpix<br />
42<br />
UKRAINE NYT MEDLEM AF WTO:<br />
Danmarks ambassadør i Ukraine, Uffe<br />
Balslev: – Historisk set har det aldrig<br />
været bedre at gøre forretning i Ukraine.<br />
BUGNENDE<br />
MARKED ÅBNER OP<br />
Den unge mandlige ekspedient i tætsiddende,<br />
sort nålestribet jakkesæt, låser glasmontren<br />
op og viser en Vertu mobiltelefon i<br />
18 karat guld frem.<br />
– This one is 210.000 uah, lyder det fra<br />
ekspedienten. Da den ukrainske valuta<br />
omtrent svarer til den danske, taler vi om<br />
en mobiltelefon til cirka 210.000 kroner. På<br />
spørgsmålet om mobiltelefoner i den prisklasse<br />
sælger godt i Kiev, lyder svaret fra ekspedienten<br />
”Oh yes”. Og der er da også salg i<br />
langt dyrere modeller, forsikrer han. Vil man<br />
have Vertus topmodel, som er belagt med<br />
diamanter og 18 karat hvidguld, skal man op<br />
med den store tegnebog. Her nærmer prisen<br />
sig nemlig en lille million danske kroner.<br />
Vi befi nder os i det luksuriøse stormagasin<br />
Arena City, der ligger i centrum af Kiev, hovedstaden<br />
i Ukraine. Foruden Vertutelefoner kan<br />
man her købe luksusvarer i enhver afskygning<br />
– uanset om det drejer sig om schweiziske<br />
ure, luksus speedbåde, tøj fra Gucci,<br />
Versace eller en blankpoleret Porche i en rap<br />
orange farve.<br />
Og der er købere til luksusvarerne. Ukraine,<br />
der blev uafhængigt i forbindelse med<br />
FORTSÆTTES SIDE 44
ukraine<br />
43
ukraine<br />
Sovjetunionens opløsning i 1991, har siden<br />
år 2000 redet på en bølge af gennemsnitlige<br />
høje vækstrater (sidste år med en vækst på<br />
7,3 procent ). I 2004 toppede væksten med<br />
imponerende 12,1 procent – samme år som<br />
den fredelige ”orange revolution” fandt sted<br />
– mens man for 2008 venter en lidt lavere<br />
vækstrate på omkring seks procent. Væksten<br />
i Ukraine er især drevet af det indenlandske<br />
forbrug og synes ganske afkoblet fra den<br />
44<br />
dansk samhandel med ukraine (mio. dkk)<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Lviv<br />
Kiev<br />
Odessa<br />
Dnipropetrovsk<br />
Kharkiv<br />
Donetsk<br />
De største byer er Kiev (3,7 mio. indbyggere), Kharkiv (1,5 mio.), Dnipropetrovsk (1,1 mio.), Donetsk<br />
(1 mio.) og Odessa (1 mio.). En del danske personer og virksomheder har valgt at slå sig ned i og<br />
omkring den vestukrainske by Lviv med 730.000 indbyggere. Den vestlige del af Ukraine bruges<br />
af danske virksomheder som en produktionsplatform til egenproduktion og indkøb samt sourcing.<br />
Kiev og den østlige del af landet er afsætningsbasen, og det er her salgsindsatsen koncentreres.<br />
øvrige afmatning i Europa og USA. Gadebilledet<br />
i Kiev vidner om købekraft med en lang<br />
række vestlige mærkevarebutikker samt dyre<br />
biler som Bentley, Mercedes og Lexus. Ukraine<br />
har en nyrig elite, men også en middelklasse<br />
der vokser med hastige skridt.<br />
Ukraine omtales som en medfølgende lillebror<br />
til BRIK-økonomierne (Brasilien, Rusland,<br />
Indien og Kina), og man taler i Ukraine<br />
om BRUIK-økonomierne! I modsætning<br />
2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
import 317,186 386,551 833,975 827,617 985,347 1122,921<br />
eksport 920,496 1154,482 1192,021 1404,062 1583,625 1706,547<br />
<br />
til BRIK-landene, også Rusland, er Ukraine<br />
dog langt tættere på Danmark – mindre end<br />
2.000 kilometer.<br />
I Ukraines eksportsektor er det især stål,<br />
kemikalier og landbrugsprodukter (især<br />
korn) som er de væsentlige hjørnestene i<br />
den ukrainske industriproduktion. I disse år<br />
får landets økonomi desuden en stor fi nansiel<br />
indsprøjtning som led i at Ukraine, sammen<br />
med Polen, har værtskabet for europamesterskabet<br />
i fodbold i år 2012. Det betyder<br />
store milliardinvesteringer i infrastrukturen.<br />
Minimum 25-30 milliarder euro skal der investeres<br />
frem til år 2012.<br />
Medlem af WTO<br />
På den danske ambassade i Kiev er vurderingen,<br />
at det ukrainske marked er på vej ind i en<br />
ny fase, og at dansk erhvervsliv bør se markedet<br />
i denne nye optik. Ukraine er ikke længere<br />
kun interessant i forhold til outsourcing<br />
og produktion, hvor varer sendes ud af landet.<br />
Nu handler det snarere om produktion og<br />
afsætning til det voksende hjemmemarked.<br />
Samtidig åbner det nye muligheder, at Ukraine<br />
netop har ratifi ceret sit medlemsskab af Verdenshandelsorganisationen,<br />
WTO, og dermed<br />
taget endnu et skridt ud på den globale arena.<br />
– Medlemskabet af WTO gør det ukrainske<br />
vækstmarked endnu mere attraktivt for danske<br />
virksomheder. Markedet bliver mere gen-<br />
FORTSÆTTES SIDE 46<br />
Søren Engelbrecht Hansen, eksportrådgiver<br />
på den danske ambassade i Kiev:<br />
– Udviklingen indikerer, at Ukraine vil være<br />
et sted mellem 33 og 40 procent rigere om<br />
fem år.
ukraine<br />
FAKTA OM UKRAINE<br />
Hovedstad: Kiev (3,7 mio. indbyggere)<br />
Areal: 603.700 km2<br />
Indbyggertal: 46,5 mio.<br />
Befolkning: 78% ukrainere og 17 % russere<br />
Sprog: Ukrainsk (offi cielle sprog) og russisk<br />
Religion: Ukrainsk ortodoks, russisk ortodoks, uniatisk<br />
(græsk katolsk), autokefale<br />
BNI pr. capita: USD 2.834<br />
Vækst i BNP pr. capita: 7,3% (2007)<br />
Valuta 1 hrivnja (UAH) = 100 kopijka<br />
Valutakurs 1 USD = 5,05 UAH<br />
Statsoverhoved: Præsident Viktor Jusjtjenko<br />
Regeringsleder: Premierminister Julia Timosjenko<br />
Den Orange Revolution opstod i kølvandet på det ukrainske præsidentvalg<br />
i 2004, hvor inden- og udenlandske valgobservatører meldte om<br />
svindel ved valget, der stod mellem de to præsidentkandidater Viktor<br />
Jusjtjenko og Viktor Yanukovych. Viktor Jusjtjenko og oppositionspolitikeren<br />
Julia Timosjenko (foto i midten) dannede parløb i Den Orange Revolution,<br />
som samlede hundrede tusinder af demonstrerende ukrainere fra<br />
november 2004 til januar 2005. Ukraines højesteret afgjorde i januar, at<br />
der skulle afholdes nyvalg og efter intens kontrol fra indenlandske og<br />
internationale observatører, blev den anden afstemning erklæret for at<br />
være "retfærdig og fri". Viktor Jusjtjenko (foto til venstre) blev erklæret<br />
den offi cielle vinder af nyvalget, og med hans indsættelse som præsident<br />
i Kiev den 23. januar 2005 nåede Den Orange Revolution fredeligt sin<br />
afslutning. Viktor Jusjtjenko udnævnte efterfølgende Yulia Tymoshenko til<br />
premierminister.<br />
45
ukraine<br />
nemsigtigt, og en række toldsatser forsvinder<br />
eller udfases.<br />
Det bliver lettere såvel at eksportere til<br />
Ukraine som at investere i landet. Der er heller<br />
ikke nogen tvivl om, at Ukraines industri,<br />
også som et led i medlemskabet af WTO,<br />
nødvendigvis må tilpasse sine standarder og<br />
processer til det, som verdensmarkedet vil<br />
46<br />
have. Her får de brug for ekspertise og teknologier,<br />
som danske virksomheder besidder,<br />
siger Søren Engelbrecht Hansen, eksportrådgiver<br />
i Eksportrådets handelsafdeling<br />
på den danske ambassade i Kiev.<br />
Som WTO-medlem kan Ukraine også påbegynde<br />
forhandlinger med EU om en egentlig<br />
frihandelsaftale. Søren Engelbrecht Hansen<br />
peger på, at købekraften i Ukraine er på vej<br />
op, og især den voksende middelklasse skaber<br />
efterspørgsel.<br />
– Med høj vækst og en befolkning på knap<br />
46,5 millioner indbyggere, heraf 3,7 millioner<br />
i hovedstaden Kiev, er der et kæmpe marked.<br />
Derfor er det nu også blevet langt mere interessant<br />
at lave produktion til indenrigsmarkedet.<br />
Outsourcing kan fortsat være interessant,<br />
men i forhold til andre lavtlønslande<br />
bliver Ukraine produktionsmæssigt i fl ere og<br />
fl ere tilfælde for dyrt og for besværligt, når<br />
det gælder ren outsourcing. Man skal have<br />
det lokale marked, Ukraine, med i billedet,<br />
hvis man anlægger produktion i Ukraine,<br />
pointerer Søren Engelbrecht Hansen.<br />
Ringe egenproduktion<br />
Ukraine importerer i vid udstrækning varerne<br />
til det store voksende forbrugs- og luksusmarked.<br />
Fra Sovjetunionens tid har man ikke<br />
tradition for at producere kvalitetsprodukter,<br />
og Ukraine har kun en meget ringe egenproduktion<br />
af forbrugs- og luksusvarer.<br />
– Der kommer formentlig til at gå en<br />
årrække, inden de tilegner sig den viden.<br />
Udviklingen indikerer, at Ukraine vil være et<br />
sted mellem 33 og 40 procent rigere om fem<br />
år, og den voksende middelklasse vil typisk<br />
gå efter varer, hvor danske eksportører har<br />
gode kort på hånden, siger Søren Engelbrecht<br />
Hansen.<br />
Han mener, at Ukraine i højere grad bør<br />
blive et strategisk mål for danske virksomheder.<br />
– Tidligere kom danske virksomheder til<br />
Ukraine, når de havde opfyldt deres ambitioner<br />
på andre markeder. Ukraine spillede i høj<br />
grad rollen som verdensmarkedets ”rosin i<br />
pølseenden” – et marked man beskæftigede<br />
sig med, når der kun var én ”hvid plet” tilbage.<br />
Med stigende købekraft og stort potentiale<br />
indenfor både eksport og produktion bør<br />
det ukrainske marked imidlertid nu udgøre et<br />
naturligt strategisk mål for danske virksomheders<br />
ekspansion – som en slags, i Handelshøjskolesprog,<br />
inkremental ekspansion eller<br />
”fi rst step” ind i Østeuropa uden for EU.<br />
Voksende dansk interesse<br />
Danmark eksporterede sidste år for godt 1,7<br />
milliarder kroner til Ukraine, hvilket placerer<br />
Ukraine som nummer 40 på listen over Dan-
Ukraine har sammen med Polen værtskabet for europamesterskabet i fodbold i år 2012. Det betyder store milliardinvesteringer i den ukrainske infrastruktur. Minimum<br />
25-30 milliarder euro skal der investeres frem til år 2012. På billedet har Ukraine netop sendt Schweiz ud af VM-slutrunden i 2006. I kvartfi nalen blev Ukraine<br />
dog slået ud af Italien.<br />
marks 100 vigtigste eksportmarkeder. Den<br />
danske eksport til Ukraine, der er cirka dobbelt<br />
så stor som den danske import fra Ukraine,<br />
er i kraftig vækst og er blevet mere end<br />
fordoblet i løbet af de seneste seks år. Cirka<br />
110 danske virksomheder har eget selskab i<br />
Ukraine; cirka 50 i den vestlige del af landet,<br />
mens cirka 60 har base i Kiev og østover.<br />
Derudover har skønsmæssigt 250 danske<br />
virksomheder jævnligt samhandel med landet.<br />
Et tal der stiger støt.<br />
– Ukraine er ikke et nyt marked for dansk<br />
erhvervsliv, men generelt er interessen for<br />
Ukraine voksende. Vi oplever det her på<br />
ambassaden, og det kan for eksempel også<br />
ses ved, at SAS har stor søgning på deres<br />
nye direkte rute mellem København og Kiev.<br />
Ruten åbnede i marts i år, og man har nu<br />
sat større fl y ind for at imødekomme efterspørgslen<br />
fra erhvervsfolk, siger Søren<br />
Engelbrecht Hansen.<br />
At danske virksomheder allerede har fået<br />
øje for det ukrainske hjemmemarked, viser<br />
også eksporttallene. Vareeksporten steg i<br />
2007 med otte procent i forhold til 2006. I<br />
2006 var stigningen på 18 procent i forhold<br />
til 2005.<br />
Traditionel dansk sourcing til Ukraine er<br />
ved at glide mere i baggrunden, mens det nu<br />
handler mere om ”brain” end ”plain”. Det<br />
ukrainske IT-område er et godt eksempel på,<br />
at dansk sourcing til Ukraine har udviklet sig<br />
denne vej. Danske virksomheders indkøb af<br />
programmeringsydelser i Ukraine har været i<br />
kraftig vækst over de senere år, og der sidder<br />
i dag mindst 1.300 ukrainske programmører<br />
og arbejder på danske opgaver.<br />
Byggesektor boomer<br />
Byggesektoren er et andet vækstområde i<br />
Ukraine, som en række danske leverandører<br />
i øjeblikket nyder godt af. Sovjetunionen<br />
havde et kæmpe underskud af boliger,<br />
hvilket Mikhail Gorbatjov søgte at løse med<br />
massebyggeri. Resultatet blev boliger af en<br />
ringe kvalitet. Det rettes der nu op på med<br />
nye boligbyggerier.<br />
– Byggesektoren er inde i et veritabelt<br />
boom, og det vil fortsætte lang tid endnu.<br />
Det er begyndt i storbyerne og vil brede sig<br />
ud i landet. En række danske leverandører<br />
tager allerede del i dette marked, men<br />
der kan sagtens være muligheder for mindre<br />
danske virksomheder med specialiserede<br />
produkter. Også i byggesektoren er der et<br />
stort voksende forbrugs- og luksusmarked.<br />
Heller ikke her har ukrainerne nogen væsentlig<br />
egenproduktion, og du får gode priser for<br />
dine produkter. Endelig er der jo de massive<br />
ukrainske investeringer i infrastrukturen<br />
frem til værtskabet for europamesterskabet<br />
i fodbold i 2012. Der skal ske en udvidelse<br />
af infrastrukturen – lige fra veje og jernbaner<br />
til hoteller og stadioner – det åbner en bred<br />
vifte af muligheder for danske virksomheder,<br />
siger Søren Engelbrecht Hansen.<br />
Der er i Ukraine også et stort potentiale<br />
for leverancer af miljø- og energiteknologisk<br />
udstyr, men markedet hæmmes stadig af<br />
lave energipriser.<br />
– Fordi energipriserne er på vej op, har<br />
ukrainerne dog fået et incitament til at indføre<br />
energibesparende forbedringer i byggeriet.<br />
Virksomheder som Velux og Danfoss har<br />
allerede i dag en solid forretning i Ukraine.<br />
I industrien er der også stort behov for nyt<br />
energibesparende udstyr.<br />
– Fabrikkerne er præget af ineffektivitet<br />
og gamle, slidte maskiner. Hvis de begyndte<br />
at købe nye maskiner til deres produktioner,<br />
ville energiforbruget kunne falde med op til<br />
50 procent, viser beregninger. Men ukrainerne<br />
investerer endnu ikke for alvor langsigtet.<br />
De går stadig efter de hurtige penge<br />
med hurtigt afkast. Men det er på vej til at<br />
komme, og her vil dansk erhvervsliv kunne<br />
gøre sig gældende. Vi ved hvad en nicheproduktion<br />
er, og vi er gode til at skabe en højere<br />
grad af forædlingsgrad i en produktion.<br />
Også landbrugssektoren og afsætning af<br />
47
xxxxxxxxxx<br />
ukraine<br />
landbrugsteknologi har stort potentiale for<br />
danske investorer og eksportører. Det samme<br />
har hele fødevareområdet, hvor dansk teknologi<br />
kan gøre sig gældende i forhold til forædling<br />
og kvalitetssikringssystemer.<br />
Ikke noget let marked<br />
Mulighederne er mange i Ukraine, men Søren<br />
Engelbrecht Hansen understreger også, at<br />
der ikke er tale om noget let marked.<br />
– Den største barriere er nok bureuakratiet<br />
og det administrative bøvl – for eksempel<br />
i forbindelse med toldbehandling og<br />
refusion af moms. Som virksomhed kan<br />
man have sine penge ude i lang tid med dårligt<br />
cash fl ow som følge. Ukrainerne kan<br />
også være lang tid om at tage beslutninger.<br />
Adgang til byggegrunde og landbrugsjord<br />
48<br />
er også vanskelig. Skal man bygge noget op<br />
i Ukraine, kræver det en god lokal partner,<br />
som kan håndtere disse udfordringer. For<br />
cirka 1000 euro netto kan du rekruttere en<br />
dygtig medarbejder, som kun arbejder for din<br />
virksomhed. Nok er der stadig meget administrativt<br />
bøvl i Ukraine, men jeg vil mene, at<br />
det er lettere at komme ind på det ukrainske<br />
marked end for eksempel det russiske, når<br />
det gælder bureaukrati, lyder vurderingen fra<br />
Søren Engelbrecht Hansen.<br />
Ukraine har de seneste to-tre år været<br />
præget af stor politisk uro, og den største<br />
barriere for udenlandske investeringer er, at<br />
Ukraine har et image som et ustabilt og korrupt<br />
land. Dertil kommer, at økonomien i<br />
øjeblikket er glohed med en galopperende<br />
infl ation, som i juni måned var på 16 procent.<br />
Den høje infl ation gør det svært for virksomhederne<br />
at prisfastsætte og giver ligeledes<br />
problemer i forhold til lønninger og valuta.<br />
Ambassadøren optimistisk<br />
Danmarks ambassadør i Ukraine, Uffe Balslev,<br />
er optimistisk på økonomien og reformprocessens<br />
vegne trods den politiske turbulens<br />
og infl ationens himmelfl ugt.<br />
– Den reformvenlige Julia Timosjenko satte<br />
sig på ny i premierministerstolen i december,<br />
og generelt deler regeringen og oppositionen<br />
faktisk mange af de strategiske reformmål<br />
til gavn for erhvervslivet. Umiddelbart efter<br />
den Orange Revolution så vi i 2005 under<br />
Timosjenkos første regering en række gode<br />
tiltag som for eksempel antikorruptionskampagnen<br />
og forenkling af erhvervslovgiv
ukraine<br />
ningen. Jeg håber og tror, at den nye regering<br />
vil få taget tråden op og få reformprocessen<br />
tilbage på sporet, siger Uffe Balslev.<br />
Infl ationen, der i april kort gik op over 30<br />
procent, er et problem, som kræver politisk<br />
handling.<br />
– Den høje vækst i infl ationen siden årsskiftet<br />
er ikke nødvendigvis et stort problem<br />
lige nu, men den kan blive det, hvis der ikke<br />
bliver indgået de nødvendige kompromisser<br />
og sat ind fra politisk hold. Kommer infl ationen<br />
ud af kontrol, kan den nuværende høje<br />
økonomiske vækst tage skade. Regeringen<br />
ser dog ud til at have forstået situationens<br />
alvor og har fokus på de økonomiske mål,<br />
siger Uffe Balslev.<br />
Flaskehalse<br />
Ambassadøren peger på andre udviklinger,<br />
som også kræver politisk bevågenhed og<br />
handling, hvis det økonomiske eventyr i<br />
Ukraine skal fortsætte: Der er fl askehalse<br />
mange steder i økonomien, og mange virksomheder<br />
har problemer med at fi nde højtuddannede,<br />
kvalifi cerede medarbejdere; privatforbruget<br />
er lånefi nansieret på et ungt<br />
kreditmarked. Udlånene er vokset eksplosivt,<br />
og der er endnu ingen, der véd, hvad<br />
der sker, når de første misholdte lån for alvor<br />
rammer markedet. Også de stigende energipriser<br />
vil få indfl ydelse på væksten i Ukraine.<br />
Men selv med mulige tilbageslag i den<br />
ukrainske økonomi, vurderer ambassadøren,<br />
at Ukraine i de næste mange år vil fastholde<br />
vækstrater på to til tre gange niveauet i Vesteuropa.<br />
– Historisk set har det aldrig været bedre<br />
at gøre forretning i Ukraine. Robuste tocifrede<br />
vækstrater er normen for mange vestlige<br />
operatører i Ukraine, og som sådan er<br />
der tale om et fortsat underopdyrket eksportmarked<br />
og investeringsland for dansk<br />
erhvervsliv, siger Uffe Balslev.<br />
YDERLIGERE INFORMATION<br />
DEN DANSKE AMBASSADE I KIEV, UKRAINE<br />
HANDELSAFDELINGEN<br />
WWW.AMBKYIV.UM.DK<br />
IEVAMB@UM.DK<br />
+38 044 200 12 65<br />
Eksportrådgiverne Søren E. Hansen og Tatyana Kobchenko.<br />
Søren E. Hansen har særligt fokus på landbrug, fødevarer og tekstiler og kan kontaktes<br />
på tlf +38 044 200 12 67, e-mail: sohans@um.dk<br />
Tatyana Kobchenko har energi og miljø som særlige sektorområder og kan kontaktes<br />
på tlf +38 044 200 12 68, e-mail: tetkob@um.dk<br />
Bo Eske Nyhus, leder af handelsafdelingen, har sourcing, IT, jern og metal som<br />
ansvarsområder og kan kontaktes på tlf + 38 044 200 12 65, e-mail: bonyhu@um.dk<br />
49
ukraine<br />
50<br />
Plusser ved Ukraine er….<br />
• Ukraine er en dynamisk vækstøkonomi med over 46,5 millioner indbyggere,<br />
som forventes at være mellem 33 og 40 procent rigere om<br />
fem år<br />
• Den indenlandske forbrugsefterspørgsel trækker væksten og synes<br />
ganske afkoblet fra afmatningen i Europa og USA<br />
• Købekraften og dermed velfærden er koncentreret hos en lille elite<br />
og en voksende mellemklasse, som bor i de fem millionbyer<br />
• Væksten giver ikke bare plads til fl ere produkter men også til helt<br />
nye meget specialiserede og sofi stikerede produkter, luksus og<br />
design<br />
• Uddannelsesniveauet er højt og specielt de tekniske uddannelser,<br />
herunder IT, har stor status i landet<br />
• Industrien investerer kraftigt i de nyeste teknologier, mens de udvider<br />
kapaciteten, konsoliderer sig og tiltrækker ekstern kapital<br />
• Lønningsniveauet for manuel og ufaglært arbejdskraft er på ”Kinaniveau”<br />
– typisk under 2,5 Euro i timen – og skaber i kombination<br />
med den korte afstand til både EU og Rusland en meget konkurrencedygtig<br />
mulighed for lavomkostningsproduktion til eksport<br />
• De direkte udenlandske investeringer vokser kraftigt, og interessen<br />
for Ukraine som marked og ikke bare som produktionsplatform er<br />
klart stigende<br />
• Ukraine er netop tiltrådt sit medlemskab af WTO, og en vidtgående<br />
frihandelsaftale med EU er formentlig realistisk inden for få år<br />
• Økonomien får en ekstra indsprøjtning i de kommende fem år. EM i<br />
fodbold i 2012 afholdes som et fællesarrangement mellem Polen og<br />
Ukraine, og hver dag indtil første dommerfl øjt skal der sammenlagt<br />
investeres minimum 10 millioner Euro i de seks ukrainske værtsbyer<br />
for at leve op til minimumskravene fra UEFA… 75 millioner danske<br />
kroner om dagen de næste 4 1/2 år<br />
• Hertil kommer den store og perspektivrige landbrugssektor som<br />
særligt interesseområde<br />
MULIGT AT REKRUTTERE<br />
UKRAINSK ARBEJDSKRAFT TIL DANMARK<br />
Når det gælder rekruttering af ukrainsk arbejdskraft får handelsafdelingen<br />
på den danske ambassade i Kiev stadig fl ere henvendelser<br />
fra danske virksomheder. Om end der i Ukraine begynder at være<br />
rift om arbejdskraften, kan ambassaden fortsat fi nde kvalifi ceret<br />
arbejdskraft til danske virksomheder.<br />
– Vi ved det fra opgaver, som vi allerede har løst for danske virksomheder<br />
i Ukraine. Uanset om det er teknikere, SAP-specialister,<br />
IT-folk, ingeniører, kan vi fi nde dygtige, kvalifi cerede folk. Muligheden<br />
for at arbejde i Vesteuropa til en pæn løn er et stort trækplaster.<br />
Danmark som en samlet pakke er attraktivt for ukrainerne, siger<br />
Søren Engelbrecht Hansen.<br />
Lederemner hænger dog ikke på træerne i Ukraine.<br />
– Uddannelsessystemet i Ukraine er baseret på udenadslære og<br />
ikke så meget på selvstændig tankegang. Kandidaterne er meget<br />
unge, når de er færdige fra universiteterne. Her kommer de så ud<br />
i virksomheder, hvor der ikke er frihed under ansvar men derimod<br />
meget kontrol. Det skaber du ikke mellemledere på, og den ukrainske<br />
virksomhedskultur er også en af forklaringerne på, at det for<br />
mange er attraktivt at arbejde i vestlige virksomheder.<br />
Minusser ved Ukraine er….<br />
• Ukraine lever godt på de reformer, der blev startet i 1994, men de<br />
reformer, der skal fastholde væksten indtil 2012, har stort set været<br />
sat i bero under de seneste års politiske magtkampe<br />
• Der er fl askehalse mange steder i økonomien, og specielt har landets<br />
virksomheder stigende problemer med at fi nde højtuddannede,<br />
kvalifi cerede medarbejdere. Nøglemedarbejdere koster nu ”verdensmarkedsprisen”<br />
– også i Ukraine. De ufaglærtes lønninger vil<br />
imidlertid kun gradvist stige, da det vil tage tid at opsuge de fortsat<br />
store lommer af fattigdom og underbeskæftigelse på landet<br />
• Privatforbruget er lånefi nansieret på et ungt kreditmarked. Udlånene<br />
er vokset eksplosivt, og der er endnu ingen, der véd, hvad der<br />
sker, når de første misligholdte lån for alvor rammer markedet<br />
• Infl ationen er langt højere end det offi cielle mål på 10 procent<br />
• EM 2012 projekterne risikerer at skubbe yderligere til den i forvejen<br />
glohede økonomi<br />
• Oven i det hele er den nye regering begyndt at tilbagebetale ”tabte<br />
opsparinger” fra den kommunistiske epoke og øge de sociale overførsler<br />
KORRUPTIONSRISIKO<br />
Ukraine har desværre stadig et dårligt image som et korrupt land.<br />
Der er ingen tvivl om, at landet er hårdt ramt af korruption, men<br />
modbevægelsen har medvind, og det går i den helt rigtige retning.<br />
Væksten og globaliseringen af den ukrainske økonomi er i den forbindelse<br />
en positiv faktor i sig selv, som skubber yderligere på.<br />
Det er naturligvis muligt at gøre forretning i Ukraine uden at benytte<br />
sig af korruption, og det er den kollektive erfaring, at korruption, ud<br />
over det kriminelle aspekt og dens fattigdomsskabende karakter, er<br />
direkte skadelig for virksomheden på lang sigt. Virksomheder, der<br />
tager til Ukraine, skal være forberedte – forberedte på at sige nej og<br />
til at sige fra, med det samme og uden tøven.<br />
Virksomheder kan få mere hjælp til sin forberedelse og bekæmpelse<br />
af korruption ved henvendelse til ambassaden. Ambassaden<br />
har desuden en lang række services og redskaber, der kan hjælpe<br />
virksomheder i konkrete situationer, såvel som ambassaden gerne<br />
trække på sine centrale ressourcer for at drøfte evt. gråzonesituationer<br />
og tvivlstilfælde.<br />
Der er sektorer, tidspunkter, faser og enkelte områder, hvor<br />
risikoen for at møde korruption er stor. Det er altid en god ide<br />
at kontakte ambassaden for at få afdækket risikoen for sin egen<br />
konkrete virksomhed.<br />
Hos "Transparency International", som publicerer den vel nok<br />
mest anerkendte vurdering af alle korruptionsmålinger, ligger<br />
Ukraine i 2007 på plads nr. 118. Til sammenligning ligger Polen som<br />
nr. 61 og Rusland som nr. 143.
ukraine<br />
Danske fødevaredistributører<br />
i ukrainsk væksteventyr<br />
At forbrug og købekraft i Ukraine følger en støt opadgående<br />
kurve kan de nikke genkendende til hos den danske fødevaredistributør<br />
JAHN General Products Ukraine. De første år i Ukraine<br />
havde virksomheden, der primært distribuerer luksusfødevarer<br />
på frost, en gennemsnitlig omsætning på cirka seks millioner<br />
kroner om året. Det tal er nu vokset til 250 millioner kroner om<br />
året.<br />
tekst og foto: claus clausen<br />
– Det var faktisk med de to biler derovre, at vi i 1992 begyndte vores<br />
forretning med catering i Ukraine. Inden bilerne kom til Ukraine,<br />
kørte de rundt som Hjem-IS biler i Esbjerg. I dag har vi 40 lastbiler,<br />
som forsyner vores ukrainske kunder med fødevarer, fortæller Flemming<br />
Jahn og kompagnonen Kristian Jensen, mens de viser rundt ved<br />
JAHN Generals 3000 kvadratmeter store lagerbygning på Povitrof-<br />
Flemming Jahn (tv) og Kristian Jensen, kompagnoner i JAHN General Products Ukraine:<br />
– Set i bakspejlet kan man godt sige, at vi begyndte på markedet 3-4 år for tidligt. Markedet var ikke helt modent endnu.<br />
52<br />
lotsky Avenue i periferien af Kievs centrum. Inde i lagerbygningen<br />
står række efter række af høje reoler fyldt med fødevarer. 1.500 varenumre<br />
fylder paller med produkter som for eksempel Heinz Ketchup,<br />
dansk Lurpak smør, tigerrejer fra Vietnam, spanske skinker, franske<br />
andebryster, dansk bacon, ris, honning, oliven, pasta, mælk og fl øde<br />
for blot at nævne et lille udsnit. Netop nu er JAHN General i fuld gang<br />
med at udvide og bygger en ny lagerbygning på 12.000 kvadratmeter<br />
i udkanten af Kiev. Pladsen er blevet for trang i den nuværende lagerbygning<br />
til den ekspanderende virksomhed. Omsætningen er mangedoblet<br />
siden opstarten i midten af 90’erne.<br />
Det er næppe en overdrivelse, at kalde JAHN General for en vaskeægte<br />
iværksættersucces. Virksomheden er samtidig et godt eksempel<br />
på, at man kan vokse med markedet i Ukraine, der i dag importerer<br />
godt 60 af sine fødevarer.<br />
JAHN General Products Ukraine er en dansk-ukrainsk virksomhed<br />
og medlem af Jahn & Jensen Gruppen, som blev etableret i Ukraine
Da JAHN General begyndte deres forretning i Ukraine i 1992, var der stort set ingen supermarkeder. I dag har ukrainerne velassorterede supermarkeder, hvor stort<br />
set alt kan købes. I de bedre supermarkeder er kunderne dog primært stadig nyrige samt fra den øvre middelklasse.<br />
i 1992. Den første spæde idé til virksomheden opstod, da Flemming<br />
Jahn og Kristian Jensen i begyndelsen af 1990’erne sad på en restaurant<br />
i Ukraine.<br />
– Vi kunne ikke få ti ud af tolv ting på menukortet. Så vi ræsonnerede,<br />
at der i Ukraine måtte være et marked for distribution af fødevarer<br />
– ikke mindst luksusfødevarer.<br />
Flemming Jahn og Kristian Jensen arbejdede på det tidspunkt allerede<br />
i Rusland med fødevaredistribution, hvor de sammen med Flemming<br />
Jahns far, Poul Jahn, havde distribution for blandt andet Stimorol<br />
og Carlsberg. Besøget i Ukraine relaterede sig til forretningen på<br />
det russiske marked, og de to danskere havde ikke forudset, at besøget<br />
skulle blive startskuddet til etablering af egen virksomhed i Kiev.<br />
Men nu var idéen og målet der: De to forretningsmænd ville etablere<br />
egen forretning i Ukraine med et bredt sortiment af luksusfødevarer<br />
på frost. Som sagt så gjort. Med indkøbet af de to Hjem-IS biler fra<br />
Esbjerg drog Kristian Jensen og Flemming Jahn til Ukraine.<br />
Sort import<br />
På det tidspunkt var der stort set ingen supermarkeder i Ukraine, og<br />
målgruppen af kunder var lokale restauranter og hoteller, der ville<br />
købe luksusfødevarer på frost: for eksempel grøntsager, seafood,<br />
kød og pommes frites. Leverandørerne af fødevarerne var både danske<br />
og udenlandske, og med erfaringer fra Rusland i bagagen gik<br />
etableringen i Ukraine relativt smertefrit.<br />
– Der var meget papirarbejde og bureaukrati, men selve etableringen<br />
var ikke i sig selv speciel vanskelig. Det er snarere, når du så kommer<br />
i gang med den daglige drift at din forretning, at du løber ind i bureaukrati.<br />
Der er meget bureaukrati i Ukraine, men det er ikke nær så slemt<br />
som i for eksempel Rusland.<br />
JAHN General havde i Ukraine ingen udenlandske konkurrenter –<br />
og har det stadig ikke den dag i dag. Konkurrencen kom derimod fra<br />
en håndfuld ukrainske distributører.<br />
– Vi slog os op på at have et meget bredt sortiment af højkvalitets<br />
frysevarer samt at kunne garantere leveringssikkerhed. I Kiev har vi<br />
dag til dag levering, mens vi i alle regioner i Ukraine kommer mindst<br />
to gange om ugen. Desuden har vi certifi ceret vores virksomhed, så<br />
den lever op til internationale standarder og krav. På den led stod vi<br />
umiddelbart stærkt på markedet i forhold til vores konkurrenter. Alligevel<br />
kom vi mange gange ud i hård konkurrence på prisen, da vi ofte<br />
har været oppe imod illegal samt sort import. Desværre er der ukrainske<br />
virksomheder, som ved hjælp af bestikkelse får deres varer billigere<br />
gennem tolden. Vi kører tingene 100 procent efter bogen, og det<br />
har i nogle situationer gjort det svært for os at konkurrere på prisen.<br />
Krav om certifi cering<br />
De første tre-fi re år havde JAHN General en gennemsnitlig omsætning<br />
på cirka seks millioner kroner om året fordelt på 20-30 kunder og<br />
beskæftigede en fi re-fem mand.<br />
FORTSÆTTES SIDE 54<br />
53
ukraine<br />
– Set i bakspejlet kan man godt sige, at vi begyndte på markedet<br />
3-4 år for tidligt. Markedet var ikke helt modent endnu.<br />
Men efter de første års udfordringer begynder JAHN General<br />
for at alvor at bide sig fast i markedet. Der kommer fl ere hoteller,<br />
og der dukkede enkelte supermarkeder op. I 1999 kommer der på<br />
fødevareområdet krav om, at distributører og deres produkter skal<br />
være certifi ceret.<br />
– Det giver os et forspring på markedet, for i modsætning til<br />
vores konkurrenter har vi hele tiden været certifi ceret. Det betyder,<br />
at vi med de nye regler bliver certifi katleverandør til en lang række<br />
restauranter og hoteller, som fi ndes i Ukraine.<br />
Næste vigtige milepæl for JAHN General bliver Den Orange Revolution<br />
i 2005.<br />
– I kølvandet på Den Orange Revolution blev der blandt andet<br />
lempet på importtolden for en række varer. Eksempelvis blev toldsatserne<br />
på den seafood, som vi importerer fra Asien sat ned fra<br />
60 procent til ti procent. Det gav os et kæmpe boost, for vores konkurrenter<br />
havde nu pludselig ikke samme fordel af at benytte sort<br />
importtold. Konkurrencen blev mere lige.<br />
Specialiteter og delikatesser<br />
I dag er et nyt strategisk indsatsområde for Jahn & Jensen Gruppen<br />
de internationale hotelkæder, som de seneste to-tre år for alvor<br />
er begyndt at komme til Ukraine. Blandt andet holder JAHN General<br />
særlige arrangementer, hvor de inviterer hotellernes gourmet<br />
kokke. Kokkene får så mulighed for at kokkerere med specialiteter<br />
fra JAHN Generals sortiment.<br />
– Ofte efterspørger de internationale hoteller specialiteter og<br />
delikatesser. De vil gerne have fødevarer og retter på menukortet,<br />
som kan kendetegne netop deres køkken og hotel. I køkkenet på<br />
Hotel Hyatt i Kiev bruger man for eksempel en særlig laks fra Østrig,<br />
som vi så skaffer hjem til dem. Det kan også være kødudskæringer<br />
fra Australien, Argentina eller Brasilien af en særlig høj kvalitet.<br />
Siden slutningen af 1990’erne har JAHN General haft årlige<br />
vækstrater på 30-40 procent. I dag tæller virksomheden 350 ansatte,<br />
heraf 12-13 mand i importafdelingen og 120 mand i salget. Virksomheden<br />
anslår, at de nu ”cater” til 3-4 millioner ukrainere.<br />
– Det er gået bedre, end vi havde turdet håbe på. Vi kommer<br />
næppe til at fortsætte med årlige vækstrater på 30-40 procent men<br />
forventer fortsat pæn vækst. For os er målet at blive en ”one-stopshop”<br />
for kunderne. Vi skal have alle de nødvendige varer på hylderne,<br />
så kunden kun behøver henvende sig ét sted – hos os. Vi<br />
oplever stigende købekraft i Ukraine og ser det også blandt vores<br />
egne medarbejdere. De får fl ere penge mellem hænderne og begynder<br />
at købe fødevarer af en bedre kvalitet.<br />
Også Ukraines medlemskab af WTO og udsigten til øget gennemsigtighed<br />
og mindre bureaukrati ser de to danske fødevaredistributører<br />
som et stort plus for markedet. JAHN General har stadig ingen<br />
udenlandske konkurrenter på markedet.<br />
54<br />
– Ukraine bliver formentlig stadig af udenlandske fødevaredistributører<br />
set som et vanskeligt marked. Det er også et vanskeligt<br />
marked men ikke uoverstigeligt, siger Kristian Jensen og Flemming<br />
Jahn, der også opfordrer danske virksomheder til at tage stilling til<br />
Ukraine som marked.<br />
– Det er et vækstmarked med stort potentiale på mange områder.<br />
Og så er det tæt på Danmark. Barrierne skal man ikke lade skræmme<br />
væk af – de bliver kun mindre med tiden. Ukraine er på vej frem,<br />
og selvom der skulle komme nogle tilbageslag hen ad vejen, tror vi<br />
på, at den langsigtede udvikling vil være positiv.<br />
Siden slutningen af 1990’erne har JAHN General haft årlige vækstrater på 30-40<br />
procent. I dag tæller virksomheden 350 ansatte, heraf 12-13 mand i importafdelingen<br />
og 120 mand i salget. Virksomheden anslår, at de nu ”cater” til 3-4 millioner<br />
ukrainere.
Lad din eksport gro på<br />
verdens vækstmarkeder<br />
– Eksport Kredit Fonden sikrer dine penge<br />
Eksport Kredit Fonden kender de økonomiske og<br />
politiske risici på verdens vækstmarkeder bedre<br />
end mange andre. Vi er i front på risikofyldte markeder<br />
og stiller vores viden, 85 års erfaringer og<br />
verdensomspændende netværk til din rådighed.<br />
Hos os får du råd om finansiering, når din virksomhed<br />
eksporterer, indgår forretninger eller<br />
etablerer sig på vækstmarkeder. Vi sikrer dine<br />
betalinger fra udlandet med eksport- og investeringsgarantier.<br />
Vi er således din finansielle partner i perioder, på<br />
markeder og i lande, hvor banker og andre finansielle<br />
partnere ikke vil være med.<br />
Det er vores opgave at styrke dansk erhvervslivs<br />
internationale konkurrencekraft og dermed<br />
bidrage til økonomisk vækst i Danmark.<br />
Samtidig har Eksport Kredit Fonden den danske<br />
stat i ryggen, og det kan åbne døre for<br />
nye muligheder.<br />
Ring til Eksport Kredit Fonden og lad os styrke<br />
din virksomhed i udlandet. Vi skræddersyr løsninger,<br />
så mulighederne er større, end du forventer.<br />
Telefon 35 46 61 00.<br />
www.ekf.dk Dahlerups Pakhus Langelinie Allé 17 DK-2100 København Danmark Tel.: 35 46 61 00
ukraine<br />
En af grundene til danske IT-fi rmaers interesse for Ukraine er, at der hvert år uddannes 15.500<br />
”tunge” IT-programmører fra landets universitet. Her er det en internet-café i Kiev.<br />
FRA ”PLAIN” TIL ”BRAIN”<br />
Det ukrainske IT-område er et godt eksempel på, at dansk sourcing<br />
til Ukraine går nye veje. Nu handler det mere om ”brain”<br />
end ”plain”. Danske virksomheders indkøb af programmeringsydelser<br />
i Ukraine har været i kraftig vækst over de senere år, og<br />
der sidder i dag mindst 1.300 ukrainske programmører og arbejder<br />
på danske opgaver.<br />
af claus clausen<br />
foto polfoto<br />
Cementgulvet i stueetagen er dårlig tørt i den nye glasskyskraber<br />
i Kievs centrum, hvor det danskejede IT-selskab Ciklum netop har<br />
taget deres nye lokaler i brug på den øverste etage. Her sidder programmører<br />
fordybet i deres computerskærme og arbejder på blandt<br />
andet opgaver for danske virksomheder. Udsmykningen på væggene<br />
er endnu ikke kommet op, men det lader ikke til at gøre programmørerne<br />
så meget: Det giver blot ekstra plads til et hav af små post-it<br />
sedler, som kan beskrive avancerede IT-strukturer.<br />
– Dette er ikke blot et kontor, hvor der løses programmeringsopgaver.<br />
Vi leverer foruden IT-delen også den fulde infrastruktur med<br />
administration og HR-funktion for virksomheder, der ønsker at gøre<br />
fordel af de menneskelige ressourcer, som fi ndes i Ukraine, fortæller<br />
Torben Majgaard, adm. direktør i Ciklum.<br />
Ciklum startede op i Ukraine i 2001 fra stort set ingenting og er i<br />
dag Ukraines næststørste IT-virksomhed med 700 medarbejdere og<br />
80 kunder. Ukraine blev valgt, fordi landet var tilstrækkeligt langt<br />
væk fra infl ationen i de nye EU-lande, men tæt nok på Vesteuropa til<br />
at facilitere en forretningsmodel med tæt samarbejde mellem udviklere<br />
og kunder.<br />
– Vi fravalgte lande, som var på vej ind i EU for at undgå infl atio-<br />
56<br />
nen og gik også uden om Rusland, da vi opfatter Rusland som politisk<br />
mere ustabilt. Ukraine har en god størrelse for os, siger Torben<br />
Majgaard.<br />
At infl ationen siden hen er kravlet i vejret i Ukraine bekymrer ikke<br />
Ciklum.<br />
– Vi ser ikke infl ationen som et væsentlig problem og tilpasser<br />
løbende vores priser, siger Torben Majgaard, der forventer stabil<br />
vækst for Ciklum i de kommende år.<br />
Der tales i Ukraine om stigende problemer med rekruttering af kvalifi<br />
ceret arbejdskraft og stigende lønpres. Det er imidlertid ikke problemer,<br />
som Ciklum har inde på livet.<br />
– Det er de udfordringer, som vi lever af at løse, og vi ser ikke<br />
noget problem her på hverken kort eller længere sigt. Vi har fokus<br />
på kontorer i de større byer, hvor software-udviklere er i et vist antal,<br />
siger Torben Majgaard.<br />
Kort afstand og lille tidsforskel<br />
Foruden Ciklum oplever også danske IT-virksomheder som Celenia<br />
Software, Kring Technologies og SimCorp vækst i Ukraine. Handelsafdelingen<br />
på den danske ambassade i Kiev skønner, at der i dag er<br />
mindst 1.300 programmører, som arbejder på danske opgaver.<br />
Danske SimCorp har specialiseret sig i en særlig platform til den<br />
fi nansielle sektor kaldet ”SimCorp Dimension”. Platformen gør det<br />
muligt for fi nansielle institutioner at købe og sælge værdiproblemer.<br />
Systemet giver samtidig klienterne, der i reglen er ”asset managers”,<br />
mulighed for at se værdien af deres aktiver på et hvilket som<br />
helst tidspunkt. I Kiev har SimCorp en udviklingsenhed, der deltager i<br />
udviklingen af systemet.<br />
SimCorp begyndte i Ukraine med outsourcing til lokale partnere<br />
i april 2005 og etablerede i første kvartal i år et egentligt dattersel-
skab i Ukraine. Forventningerne til fremtiden i Ukraine er store.<br />
– Kiev er interessant for os, fordi der er et højt uddannelsesniveau<br />
og adskillige universiteter, der uddanner et stort antal kandidater<br />
med de kompetencer, som vi efterspørger. Vi er samtidig meget<br />
afhængig af et tæt samarbejde mellem enheder på tværs af landegrænser<br />
og i den forbindelse er kultur, afstand og tidsforskelle centrale.<br />
Ukraine endte med for os at være det sted, der opfyldte de<br />
fl este og vigtigste kriterier med blandt andet kort afstand og lille<br />
tidsforskel til København, forklarer Heidi Blak Thomsen, adm. direktør<br />
for SimCorp i Ukraine.<br />
SimCorp beskæftiger i dag cirka 100 medarbejdere, som er kommet<br />
løbende til henover de seneste tre år. Virksomheden kan godt<br />
mærke, at der er blevet mere rift om de dygtige medarbejdere.<br />
– Selvom vi oplever, at det er blevet sværere at rekruttere, er vi<br />
indtil nu lykkedes med vores vækstmål og forventer også at gøre<br />
det fremover. Som dansk virksomhed tror jeg, at vi er meget interessante<br />
for ukrainske medarbejdere i forhold til vores syn på ledelse,<br />
virksomhedskultur, kompetenceudvikling og medarbejderpleje, siger<br />
Heidi Blak Thomsen.<br />
Om end Ukraine matchede SimCorps krav til kultur, afstand og<br />
tidsforskel er der ikke tale om noget ukompliceret og let marked,<br />
understreger Heidi Blak Thomsen.<br />
– Ukraine er ikke Danmark, EU eller vestligt. Det er vigtigt, at man<br />
gør sig klart, at tingene til tider er meget anderledes her end ”derhjemme”.<br />
Man skal have lyst til at tage de udfordringer, der kommer af<br />
at operere i et andet miljø og være indstillet på at det kræver ressourcer<br />
og omstillinger i hjemmeorganisationen at forstå og tackle dem.<br />
TAKT OG TONE<br />
Ukrainere er ikke russere, Ukraine<br />
er ikke Rusland og ukrainsk<br />
er ikke russisk.<br />
Engelsk er kun udbredt i de<br />
store byer, og man taler ikke<br />
så gerne russisk i den vestlige<br />
del af landet. Hvis man som<br />
udlænding forklarer, at engelsk<br />
er det eneste, man forstår, er<br />
overbærenhed og forståelse dog<br />
den udbredte reaktion.<br />
Er man til forhandlinger med<br />
ukrainere, er man ”Des”.<br />
Ukrainere er ikke så tidsfokuserede.<br />
Møder kan trække ud, og det vil virke provokerende, hvis<br />
man som dansker insisterer på at være mere effektiv og løsningsorien-teret.<br />
I Ukraine giver man kun hånd til mænd. Det er en tradition, der er<br />
historisk bestemt og ikke gemt i mandschauvinisme. Danske kvinder<br />
har derfor ingen grund til at blive fornærmede, hvis den ukrainske<br />
partner blot nikker til hilsen.<br />
Det er normalt, at forretningsrejser i Ukraine meget ofte vil lede<br />
til middage, hvor der måske bliver budt på et glas ”gorylka”. Det<br />
anbefales, at man deltager i diverse skåle, da dette opfattes som et<br />
tegn på troværdighed.<br />
Derudover bør man være varsom med ironi, da vores ironiske<br />
væremåde nemt bliver opfattet som en fornærmelse.<br />
NYT DANSK NETVÆRK I UKRAINE<br />
Et nyt dansk business-netværk, Danish Business Network, blev<br />
i begyndelsen af året dannet i Ukraine. Netværket, der nu tæller en<br />
mailingliste på godt 150 medlemmer, mødes cirka en gang om<br />
måneden i Kiev. Der deltager typisk 40-50 erhvervsfolk i møderne.<br />
Man kan komme på mailinglisten til netværket ved at skrive til<br />
dbnm@ukr.net<br />
PÅ STØRRELSE MED FRANKRIG<br />
Med en befolkning på 46,5 mio. og et areal på 603,700 kvadratkilometer<br />
(14 gange Danmark) er det østeuropæiske Ukraine sammenligneligt<br />
med Frankrig. Økonomisk ligger landet noget tilbage i<br />
forhold til Vesteuropa med et BNP pr indbygger i købekraftsparitet<br />
på 6.300 dollars eller cirka en femtedel af Danmarks.<br />
Ukraine blev uafhængigt i forbindelse med Sovjetunionens<br />
opløsning i 1991. Landet erklærede sig selvstændigt og suverænt<br />
den 24. august 1991, hvilket blev bekræftet ved en folkeafstemning<br />
et par måneder efter. Landet har også været selvstændigt i tidligere<br />
tider. Hovedstaden Kiev var bl.a. centrum for den første statsdannelse<br />
i det østslaviske område, Kiev Rus, som i sin storhedsperiode<br />
i det 10. og 11. århundrede var den stærkeste stormagt i Europa med<br />
markante relationer og gensidig indfl ydelse med de skandinaviske<br />
kongeriger.<br />
57
ukraine<br />
henrik mortensen,<br />
general manager for<br />
johnson controls i<br />
ukraine<br />
– Det er enormt svært at fi nde dygtige teknikere,<br />
og lønpres har vi hele tiden. Infl ationen er svær<br />
at håndtere og betyder, at vores indtjening er<br />
under pres.<br />
Køleanlæg til industrien<br />
Koncernen Johnson Controls, som kølevirksomheden Sabroe fra<br />
Århus også er en del af, sælger køleanlæg og aircondition anlæg over<br />
stort set hele kloden. Aftagerne af køleanlæggene er især bryggerier,<br />
slagterier og mejerier, mens aircondition og kontrolsystemer især går<br />
til shoppingcentre, supermarkeder og kontorbygninger.<br />
Johnson Controls har været i Ukraine siden 1996. De sidste tre år er<br />
det især gået stærkt med forretningen i Ukraine. 14 ansatte er blevet<br />
til 60 personer og omsætningen er fordoblet på tre år.<br />
– Ukraine bliver mere og mere interessant. Jo fl ere penge ukrainere<br />
får mellem hænderne, jo oftere vil de købe ind i et supermarked,<br />
købe højtforædlede varer, og nogle får måske også råd til at installere<br />
aircondition, siger Henrik Mortensen, general manager for Johnson<br />
Controls i Ukraine.<br />
I takt med at markedet bliver mere interessant, er der også kommet<br />
nye udfordringer: Stigende infl ation, lønpres og problemer med<br />
at rekruttere kvalifi ceret arbejdskraft.<br />
– Det er enormt svært at fi nde dygtige teknikere, og lønpres har vi<br />
hele tiden. Infl ationen er svær at håndtere og betyder, at vores indtjening<br />
er under pres. Priserne på for eksempel stålrør stiger mere, end<br />
vi har lagt ind i vores kalkulationer i forbindelse med, at vi får ordrer,<br />
siger Henrik Mortensen.<br />
Også konkurrencen er hård på markedet.<br />
– Her er de samme spillere som i for eksempel Tyskland. Vores<br />
force er, at vi har gode produkter, som er kendt world wide: Johnson<br />
Controls, YORK og Sabroe, siger Henrik Mortensen.<br />
Han forventer, at Johnson Controls igen vil fordoble omsætningen<br />
over de næste 4-5 år.<br />
Skal man som dansk virksomhed ind på markedet i Ukraine, er<br />
nøgleordet tålmodighed, lyder rådet fra Henrik Mortensen.<br />
– Man skal have tålmodighed og forvente masser af bøvl, inden<br />
der kommer noget ud af anstrengelserne.<br />
58<br />
frederic kroun,<br />
franchisemanager for<br />
jysk i ukraine:<br />
– Når købekraften stiger kommer samtidig muligheden<br />
for – og lysten til – at indrette sit hjem på<br />
en ny måde. Der bliver råd til bedre møbler, og<br />
man får råderum til at bruge penge på indretning<br />
og dekoration. Konkurrencen er i en vesteuropæisk målestok endnu lille, så<br />
det giver en fordel at være blandt de første på markedet.<br />
JYSK-franchise i Ukraine<br />
JYSK åbnede sin første franchise butik i Kiev i september 2005. Franchise<br />
tager er to ukrainske forretningsfolk og en dansker. I dag er der<br />
ti franchise butikker, og fl ere er på vej – blandt andet er der allerede<br />
planlagt butikker i Donetsk og Sevastopol. I begyndelsen var der<br />
cirka 20 medarbejdere – i dag er der 170.<br />
– Ukraine er i hastig udvikling, hvilket gør markedet interessant.<br />
Middelklassen bliver stadig større, og købekraften stiger i takt med<br />
vækstraterne og de opadgående lønninger. Der bliver bygget overalt,<br />
og når købekraften stiger, kommer samtidig muligheden for – og<br />
lysten til – at indrette sit hjem på en ny måde. Der bliver råd til bedre<br />
møbler, og man får råderum til at bruge penge på indretning og dekoration.<br />
Konkurrencen er i en vesteuropæisk målestok endnu lille, så<br />
det giver en fordel, at være blandt de første på markedet, siger Frederic<br />
Kroun, franchisemanager for JYSK i Ukraine.<br />
JYSK er i dag repræsenteret på 32 markeder, heraf er de 17 via<br />
franchise.<br />
– Når man åbner i et nyt marked er der altid udfordringer. I Ukraine<br />
skulle vi i begyndelsen lære, hvordan myndighederne tolker og<br />
foretager fortoldningen af de forskellige varer, som vi har i sortimentet.<br />
Det gav anledning til nogle samtaler, men efterhånden kører det<br />
meget bedre, siger Frederic Kroun.<br />
JYSK oplever i Ukraine, at det er blevet vanskeligere at rekruttere<br />
butikspersonale, da job inden for detailhandlen betragtes som ringe<br />
og dårligt betalte.<br />
– Franchise tager har derfor brugt forskellige træningsprogrammer<br />
for at gøre jobbet mere interessant, og det har hjulpet. Der er brugt<br />
de samme undervisningsmaterialer som i Danmark, og det har betydet<br />
meget i forhold til oplæringen af salgspersonalet. På lønningssiden<br />
er lønningerne fordoblet over de sidste tre år samtidig med, at vi<br />
ser en meget høj infl ation. Salgspersonalets lønninger var dog lave,<br />
da vi begyndte, siger Frederic Kroun.<br />
JYSK har høje forventninger til fremtiden i Ukraine:<br />
– Ukraine er nu optaget i WTO og har blikket rettet mod EU. Det<br />
har naturligvis betydning for økonomien i landet, og der vil blive foretaget<br />
fl ere investeringer. Det vil betyde højere lønninger, større købekraft,<br />
og det giver selvfølgelig bedre betingelser for JYSK butikkerne.<br />
Vi tror, at der er plads til mindst 50 JYSK butikker, og franchise tager<br />
er i fuld gang med at udvide forretningen.
iø: ukraine som fokusland<br />
Hos Investeringsfonden for Østlandene (IØ) har Ukraine høj prioritet, oplyser<br />
Natalia Svejgaard, Senior Investment Manager i IØ. Fonden har gennem en<br />
årrække været sparringspartner for danske virksomheder, der har etableret<br />
projektselskaber i østeuropæiske lande under udvikling. I dag foretager<br />
IØ kun nye investeringer i Rusland, Ukraine og Hviderusland. Fonden yder<br />
rådgivning og deltager fi nansielt i projektselskaberne på markedsvilkår i form<br />
af lån, garantier og aktiekapital.<br />
– Ukraine er IØ's fokusland med fl est investeringer. Vi har cirka 8-9 investeringer<br />
hvert år, hvor cirka 5-6 er nye investeringer, og resten opfølgningsinvesteringer.<br />
De fl este investeringer er koncentreret i det vestlige Ukraine og<br />
de typiske brancher er træbearbejdning/møbler, maskinkomponenter, tekstil<br />
samt IT/software, siger Natalia Svejgaard.<br />
IØ har kontor i Kiev og har i Ukraine investeret i alt 180 millioner kroner<br />
fordelt på cirka 35 investeringer.<br />
IØ har en søsterfond IFU (Industrialiseringsfonden for Udviklingslandene),<br />
som etablerer projektselskaber i verdens fattigste lande. Sammenlagt investerer<br />
IFU og IØ årligt mellem 600 og 700 millioner kroner i gennemsnitligt<br />
40 til 50 projektselskaber.<br />
alexander khraban, adm.<br />
direktør for danfoss<br />
i ukraine:<br />
– Potentielt kan det ukrainske marked sammenlignes<br />
med Polen, Frankrig eller Tyskland.<br />
Natalia Svejgaard, Senior Investment Manager i Investeringsfonden<br />
for Østlandene (IØ):<br />
– Ukraine er IØ's fokusland med fl est investeringer. De fl este<br />
investeringer er koncentreret i det vestlige Ukraine og<br />
de typiske brancher er træbearbejdning/møbler, maskinkomponenter,<br />
tekstil samt IT/software.<br />
Danfoss: 50 procents vækst forude<br />
Danfoss har været på det ukrainske marked siden 1997. På de elleve år<br />
er virksomheden gået fra 15 til 130 ansatte, og omsætningen er vokset fra<br />
200.000 kroner til 200 millioner kroner.<br />
– De første 5-6 år havde vi en langsom vækst, men siden har det taget fart.<br />
De næste ti år forventer vi en vækst på mindst 50 procent, siger Alexander<br />
Khraban, adm. direktør for Danfoss i Ukraine.<br />
Virksomheden oplever en stigende interesse fra ukrainsk myndighedsside i<br />
forhold til energibesparende projekter og byggeri.<br />
– Energipriserne har været med til at skabe forståelse og interesse for løsninger,<br />
der kan effektivisere og spare energi. Vi stiller i Danfoss vores tekniske<br />
erfaringer til rådighed, siger Alexander Khraban.<br />
Også Danfoss har udfordringer når det gælder rekruttering, lønpres og<br />
infl ation. Men det ændrer ikke på markedets potentiale på sigt.<br />
– Potentielt kan det ukrainske marked sammenlignes med Polen, Frankrig<br />
eller Tyskland, siger Alexander Khraban.<br />
ekf: stigende<br />
interesse for<br />
ukraine<br />
Også hos Eksport Kredit Fonden (EKF) oplever man<br />
stigende interesse for Ukraine gennem fl ere henvendelser<br />
fra virksomheder og banker, oplyser landeanalytiker<br />
Esben Bergmann Schjødt.<br />
– En del af de danske virksomheder, der oprindeligt<br />
etablerede sig i Ukraine for at forarbejde produkter,<br />
som efterfølgende blev eksporteret og solgt i EU-landene,<br />
er nu begyndt at interessere sig for hjemmemarkedet<br />
i Ukraine, hvor købekraften stiger hastigt.<br />
Med fem millionbyer, der har en befolkning svarende<br />
til Madrid, Berlin og Amsterdam tilsammen, er det<br />
potentielle marked stort. Man kan sammenligne væksten<br />
i Ukraine med andre store vækstmarkeder som<br />
Kina og Brasilien, siger Esben Bergmann Schjødt.<br />
Selvom fødevareforarbejdning, teknik og produktion<br />
var nogle af de første sektorer til at benytte sig af<br />
potentialet i Ukraine, er der også for andre sektorer<br />
mange muligheder.<br />
– Efterspørgslen efter nye huse, infrastruktur, lufthavne<br />
mv. vokser i takt med den øgede velstand i landet,<br />
og det betyder gode muligheder for blandt andet<br />
den danske bygge- og energisektor, siger Esben Bergmann<br />
Schjødt.<br />
Selvom Ukraine har gennemgået en stor udvikling<br />
i de senere år, peger EKF også på fortsat væsentlige<br />
forskelle på det ukrainske og vesteuropæiske marked,<br />
som danske virksomheder skal være opmærksomme<br />
på.<br />
– Først og fremmest er der et omfattende bureaukrati.<br />
Derudover kan der være uigennemsigtighed i<br />
forbindelse med blandt andet ejendomsrettigheder,<br />
licenser og kontrakthåndhævelse. Også den voksende<br />
og noget umodne fi nansielle sektor i Ukraine gør det<br />
til en udfordring at afdække risici, når man anvender<br />
de banker, som for eksempel ukrainske importører<br />
henviser til. Det overrasker ofte de danske virksomheder,<br />
som søger rådgivning hos os, fortæller Esben<br />
Bergmann Schjødt.<br />
Han peger på, at forsinkelser heller ikke er usædvanlige<br />
i ukrainske projekter.<br />
– Det gør en såkaldt ”contingency” god at have i<br />
baghånden, hvis projektet enten tager længere tid<br />
end forventet, eller at udgifterne bliver højere. For at<br />
reducere risikoen er det ydermere en god idé at få<br />
betaling forud, når man leverer til ukrainske importører.<br />
Er det ikke muligt, anbefaler vi, at man overvejer<br />
at tegne en kreditforsikring.<br />
Esben Bergmann Schjødt,<br />
landeanalytiker hos<br />
Eksport Kredit Fonden:<br />
– Med fem millionbyer,<br />
der har en befolkning<br />
svarende til Madrid, Berlin<br />
og Amsterdam til sammen,<br />
er det potentielle<br />
marked stort.<br />
59
ukraine<br />
Seks udfordrende år i Vest-ukraine<br />
Den danske skoproducent SIKA Footwear<br />
etablerede i 2002 egen fabrik i den vestukrainske<br />
by Lviv. De seks år i Ukraine<br />
har budt på store udfordringer men også<br />
store resultater. Pres på lønniveau og<br />
medarbejdersituation gør, at SIKA Footwear<br />
nu overvejer at fl ytte produktionen –<br />
overvejelserne går dog stadig på Ukraine<br />
som produktionsland.<br />
af claus clausen<br />
Den vestlige del af Ukraine og i særdeleshed<br />
området omkring byen Lviv har i en årrække<br />
været trækplaster for vestlige virksomheder,<br />
som har outsourcet produktion til Ukraine.<br />
For danske SIKA Footwear faldt valget også<br />
på Lviv, da man for seks år siden ville etablere<br />
produktion i Ukraine.<br />
Logistik og produktionsomkostninger lå til<br />
grund for valget.<br />
– Logistisk har Lviv kort transporttid til<br />
Danmark og det øvrige EU. Samtidig kunne<br />
60<br />
vi i Lviv opnå besparelser på produktionsomkostninger<br />
som løn og energi, og vi følte<br />
os rimelig sikre på, at der ikke ville komme<br />
uventede væsentlige stigninger i omkostningerne,<br />
siger Lars Vestbjerg, administrerende<br />
direktør for SIKA Footwear i Ukraine.<br />
SIKA Footwear producerer arbejdssko til<br />
industrien, både som sikkerhedssko og normale<br />
arbejdssko efter EU-normer og andre<br />
kvalitetsnormer verden over. Virksomheden<br />
producerer sko til Europa, Nordamerika, dele<br />
af Asien, Grønland, Færøerne, Island, Slovenien<br />
og de baltiske lande.<br />
Ejeren af den danskejede familievirksomhed<br />
besluttede, at Ukraine-afdelingen skulle<br />
have dansk ledelse, og valget faldt på Lars<br />
Vestbjerg som administrerende direktør. Han<br />
rådgav sig i etableringsfasen med konsulenter<br />
baseret i Ukraine.<br />
– De kender til lovgivning, bogholderi, og<br />
meget andet, der har betydning for virksomhedens<br />
videre udvikling. For eksempel er de<br />
også vigtige partnere i rekrutteringsproces-<br />
Lars Vestbjerg, administrerende direktør for SIKA Footwear i Ukraine:<br />
– Logistisk har Lviv kort transporttid til Danmark og det øvrige EU. Samtidig kunne vi i Lviv opnå<br />
besparelser på produktionsomkostninger som løn og energi.<br />
sen. Da jeg ansatte min ukrainske direktør,<br />
stabsledere og andre nøglepersoner, var det<br />
vigtigste for mig, at vi passede sammen som<br />
team, da jeg jo skulle lære dem at tænke<br />
produktion og ledelse på dansk facon. Derfor<br />
kiggede jeg mindre på deres uddannelse og<br />
mere på deres personlighed og resultater fra<br />
tidligere arbejdspladser. Uddannelsespapirer<br />
svarer i øvrigt heller ikke altid til dansk standard,<br />
idet man i Ukraine også kan betale sig<br />
til en uddannelse, siger Lars Vestbjerg.<br />
I de ukrainske virksomheder er der en<br />
langt mere individuel og hierarkisk tilgang til<br />
organiseringen af arbejdet. Ukrainere mangler<br />
en kultur for at tage ansvar og initiativ.<br />
Teamwork, som vi kender det i danske virksomheder,<br />
ligger ukrainerne fjernt.<br />
– Vi skulle gennem en mentalitetsændring,<br />
hvilket ikke er nogen nem opgave. Vi har forsøgt<br />
at skabe en forståelse for, at vi arbejder<br />
som et team, og at man som enkeltpersoner<br />
ikke kan skabe resultater. Her er det<br />
samtidig vigtigt, at medarbejderne kan se, at<br />
lederne arbejder som ét team.<br />
Korruption og bureaukrati<br />
Selv om Lars Vestbjerg benyttede konsulentbistand,<br />
var etableringen af den nye fabrik<br />
i Ukraine ikke uden sværdslag i forhold til<br />
myndighederne.<br />
– Ukraine er præget af korruption og<br />
bureaukrati og i den fase, hvor vi skulle have<br />
alle tilladelser på plads (renovations-, bygnings-<br />
og produktionstilladelse), blev vi forhindret<br />
og mødte uoffi cielle betalinger, som<br />
vi ikke ville betale. Derfor havde jeg daglige<br />
møder med myndigheder, der ikke ville<br />
underskrive tilladelserne uden en eller anden<br />
form for uoffi ciel betaling. Som enkelt virksomhed<br />
havde vi ingen gennemslagskraft.<br />
Derfor besluttede jeg at samle så mange<br />
udenlandske investorer som muligt og startede<br />
en afdeling af European Business Association<br />
(EBA) i Vest-ukraine – for at få større<br />
gennemslagskraft.<br />
EBA i Vest-ukraine har i dag vokset sig til<br />
FORTSÆTTES SIDE 62
ukraine<br />
at have mere end 100 investorer i Vest-ukraine.<br />
Samtidig har EBA samarbejdsaftaler med<br />
samtlige myndigheder i Lviv.<br />
– EBA-medlemmerne har meget nemmere<br />
ved at få løst lokale problemer for deres<br />
virksomheder og uden korruption. Refundering<br />
af moms har vi heller ikke problemer<br />
med mere, efter at vi indgik en aftale<br />
med skattemyndighederne om, at EBA<br />
medlemmer er de første virksomheder, som<br />
kommer i betragtning med tilbagebetaling<br />
af moms. Før det var det næsten en umulighed<br />
at få refunderet moms uden at skulle<br />
betale for den, siger Lars Vestbjerg, der<br />
sidder som formand for EBA i Vest Ukraine.<br />
208.000 par arbejdssko<br />
For Lars Vestbjerg var det i opstartsfasen vigtigt<br />
at synliggøre målet for de stabsledere,<br />
som skulle være med til at forme og udvikle<br />
produktionsapparatet. Lønnen skal også<br />
være rigtig.<br />
– Man skal betale sine ledere en god løn<br />
for deres arbejde. De får et værdifuldt kendskab<br />
til virksomheden, der ikke kan købes<br />
på et senere tidspunkt. Der skal målsættes,<br />
og der skal udbetales bonusser for målopfyldelse,<br />
som skal sikre, at vi kommer i hus<br />
til tiden. Hos Sika Footwear A/S er lønnen<br />
sammensat af akkord, kvalitets- og attitudebonus,<br />
mødebonus og resultatbonus. Det<br />
er også vigtigt, at den ukrainske direktør og<br />
danske leder er meget synlige i produktionen.<br />
For ukrainere betyder det respekt for<br />
deres arbejde. En fornuftig løn er naturligvis<br />
også med til at sikre virksomheden, at medarbejderen<br />
ikke har behov for at lede efter<br />
nyt arbejde.<br />
SIKA Footwear i Ukraine er vokset fra 28<br />
ansatte i 2002 til nu at have 85 ansatte. Hvor<br />
fabrikken det første år producerede cirka<br />
25.000 par sko, var tallet i 2007 oppe på<br />
208.000 par.<br />
I 2007 overtog fabrikken i Ukraine også<br />
den produktion, som i 1996 var blevet outsourcet<br />
til en underleverandør i Estland.<br />
62<br />
JEG HAVDE DAGLIGE MØDER MED MYNDIGHEDER, DER<br />
IKKE VILLE UNDERSKRIVE TILLADELSERNE UDEN EN<br />
ELLER ANDEN FORM FOR UOFFICIEL BETALING<br />
lars vestbjerg, administrerende direktør for sika footwear i ukraine<br />
Foruden Ukraine har SIKA Footwear også<br />
produktion af en specialsko i Kina – en produktion<br />
som blevet startet i 2004.<br />
Pres på lønninger<br />
Om end SIKA Footwear har haft succes med<br />
fabrikken i Ukraine, har man overvejelser om<br />
at fl ytte produktionen. Især stigende lønpres<br />
og stadig større udfordringer med at rekruttere<br />
arbejdskraft har aktualiseret fl ytteplanerne.<br />
– Vi havde ikke forventet, at lønnen ville<br />
stige med den fart, som den har gjort. Men<br />
det hænger naturligvis også nøje sammen<br />
med infl ationen, som er røget i vejret. I dag<br />
er SIKA Footwear placeret 3,5 kilometer fra<br />
Lviv centrum, men tanken går på at fl ytte<br />
produktionen enten til udkanten af byen<br />
eller måske fi nde et område i regionen, hvor<br />
lønniveauet er lavere, og der er tilstrækkelig<br />
arbejdskraft de næste 10-15 år. I Lviv er der<br />
også mange gange ulige konkurrence på lønniveauet,<br />
da en del ukrainske virksomheder<br />
betaler deres medarbejdere uden at betale<br />
skatten. Denne ulige konkurrence undgår<br />
man også, hvis man fl ytter ud i regionerne,<br />
hvor antallet af virksomheder mindskes,<br />
DIREKTØRENS FEM GODE RÅD<br />
siger Lars Vestbjerg.<br />
Også produktionsomkostningerne er steget<br />
i takt med infl ationen.<br />
– Der har været voldsom inflation, siden<br />
vi startede op i 2002, men US-dollaren lå<br />
også på omkring otte kroner dengang. I<br />
dag taler vi jo næsten en halvering af USDkursen,<br />
så holder man inflationen op imod<br />
dollarkursen, har det ikke kostet så meget.<br />
Men omkostningerne er naturligvis steget<br />
i takt med inflationen, så derfor er det vigtigt<br />
at holde virksomheden optimeret på<br />
alle områder.<br />
WTO og hjemmemarkedet<br />
SIKA Footwear er også begyndt at rette blikket<br />
mod det ukrainske hjemmemarked.<br />
– Ukraine er på vej op som marked, og<br />
det er interessant for vores produkter, da vi<br />
har fokus på kvalitet, sikkerhed og komfort.<br />
Så det er helt klart, at vi i nær fremtid skal<br />
i gang med det ukrainske hjemmemarked.<br />
Med WTO-samarbejdet vil der komme mange<br />
udenlandske salgsvirksomheder til Ukraine,<br />
hvor det før i tiden kun var produktionsvirksomheder.<br />
Så konkurrencen og produktudviklingen<br />
vil blive styrket.<br />
Lars Vestbjerg, administrerende direktør for SIKA Footwear i Ukraine, har følgende råd<br />
til virksomheder, som overvejer at opstarte produktion i Ukraine:<br />
Vær ikke bange for at starte virksomhed i Ukraine, men der skal arbejdes ud fra<br />
”sund-fornuft-princippet.”<br />
Start ikke op på egen hånd. Tal med de danske virksomheder, som allerede har nogle år på<br />
bagen. Lær af deres erfaringer og tag en rådgiver med på banen.<br />
Undersøg områderne og fi nd ud af, hvor det er bedst strategisk i forhold til lønniveau og<br />
arbejdskraft i forhold til det antal år, som man forventer at skulle producere i Ukraine.<br />
Der er fi nansielle institutioner som for eksempel IØ-Fonden, der hjælper danske virksomheder<br />
på vej økonomisk, og som også har rådgivere med stort markedskendskab.<br />
Meld din virksomhed ind i organisationer som EBA og få dit netværk opbygget.
Go<br />
East …<br />
– but how far?<br />
Udviklingen banker på. Virksomheder<br />
der har flyttet hele eller dele<br />
af deres produktion til udlandet oplever<br />
ofte, at det ikke udviklede sig<br />
helt som forventet. Måske er næste<br />
generation af ledere ved at blive<br />
sat i stilling. Hvordan griber man de<br />
nye udfordringer an? Hvad er der af<br />
muligheder på det lokale marked?<br />
Hvilken strategi skal man lægge for<br />
fremtiden?<br />
Igen i år afholder Pricewaterhouse -<br />
Coopers i samarbejde med Udenrigs<br />
ministeriet og Swedbank konferencen<br />
”Go East ... – but how far?”<br />
onsdag den 17. september 2008 i<br />
Herning. Denne gang er der primært<br />
fokus på de baltiske lande, Ukraine,<br />
Rusland, Vietnam og Kina.<br />
Hvis du vil vide mere, så<br />
kontakt Karin Lademann på telefon<br />
3945 9417 eller mail kld@pwc.dk.<br />
DSV – Din samarbejdspartner i Ukraine<br />
Lokalkendskab er nøglen til hurtig<br />
og problemfri transport i udlandet<br />
• Egne DSV kontorer i Kiev,<br />
Lviv samt Borispol lufthavn Kiev<br />
• Russisk talende personale i DK<br />
• Ledende position på markedet<br />
• Stor viden om toldforhold<br />
• Brokerservice<br />
Vores services dækker:<br />
• Bilfragt<br />
• Søfragt<br />
• Luftfragt<br />
• Projektlast<br />
• Farligt gods transporter<br />
• Logistikløsning via DSV lagerhotel i Kiev / Lviv<br />
• Customs bonded warehouse Kiev<br />
• Vareforsikring<br />
Kontakt DSV Road A/S<br />
+45 79 29 70 00 · kdwpl@dk.dsv.com<br />
Vi har ugentlige afgange<br />
for stykgods og daglige<br />
afgange for full-loads<br />
DSV - Din partner i Ukraine 03.indd 1 26/06/08 10:20:53<br />
© 2008 PricewaterhouseCoopers. M&C 060708
ukraine<br />
LANDBRUGSSEKTOR MED<br />
STORE PERSPEKTIVER<br />
Ukraines landbrugssektor lider stadig<br />
under arven fra sovjetsystemet: Mange<br />
landbrugsproduktioner er ekstremt ineffektive<br />
og mangler tidssvarende teknologi<br />
samt knowhow. Dansk fremstød rettet<br />
mod sektoren til september.<br />
af claus clausen & søren springborg<br />
foto claus clausen<br />
Ukraine er et land med store landbrugstraditioner.<br />
Landet er blevet kaldt både Europas<br />
og Ruslands kornkammer med kæmpe frugtbare<br />
markarealer. Før den russiske revolution<br />
i 1905 var det ukrainske landbrug præget<br />
af privat foretagsomhed, og storbønder<br />
stod i spidsen for en lovende effektivisering<br />
og modernisering. Revolutionen vendte imidlertid<br />
op og ned på det hele. Tvangskollektiviseringen<br />
startede en deroute for ukrainsk<br />
landbrug, som landet aldrig rigtigt er kommet<br />
sig over. Her anno 2008 lider den ukrainske<br />
landbrugssektor fortsat af stor ineffektivitet<br />
og mangel på tidssvarende teknologi og<br />
knowhow. I de senere år er der dog sket en<br />
stigning i de ukrainske investeringer, når det<br />
gælder nyt udstyr – eksempelvis inden for<br />
fjerkræbranchen samt i svineproduktionen.<br />
64<br />
Men der er lang vej endnu. Både når det gælder<br />
jordbrug, fjerkræsproduktion, svineproduktion<br />
samt kvæg- og malkeproduktion.<br />
Stigende råvarepriser<br />
Søren Engelbrecht Hansen, eksportrådgiver<br />
i handelsafdelingen på den danske ambassade<br />
i Kiev, peger på, at de stigende råvarepriser<br />
på korn og hvede kan give ukrainerne<br />
incitament til at købe nyt udstyr og teknologi,<br />
så man kan få større udbytte. Også<br />
Ukraines medlemskab af WTO kan sætte<br />
yderligere skub i investeringerne i landbrugssektoren.<br />
– Der har i Ukraine i de senere år været<br />
en bølge af investeringer, især i forhold til<br />
planteavl, fjerkræsbranchen samt svineproduktion.<br />
Vi har også danske leverandører af<br />
landbrugsudstyr og teknologi, som allerede<br />
er inde på markedet. Det er et potentielt<br />
stort marked, hvor der også i fremtiden skal<br />
investeres, siger Søren Engelbrecht Hansen.<br />
Et dansk fremstød, ”Danish Technology<br />
for Ukrainian Farms”, planlægges afholdt i<br />
Ukraine den 24-26. september i år. Yderligere<br />
information om fremstødet kan indhentes<br />
hos den danske ambassade i Kiev (se<br />
kontaktinfo side 49)<br />
Ikke mindst svineproduktionen har stort<br />
potentiale. Ukrainerne har altid været glade<br />
for svinekød og ”salo” – spæk – er nationalspise.<br />
Men Ukraine producerer langt fra nok<br />
svinekød til at mætte hjemmemarkedet. De<br />
seneste tal fra 2004 viser, at Ukraine producerede<br />
7,6 millioner svin – til sammenligning<br />
producerede Danmark 25 millioner<br />
slagtesvin. Med den nuværende produktion<br />
skal ukrainerne producere 10 millioner ekstra<br />
slagtesvin pr år for at være selvforsynende.<br />
Det vil kræve cirka 300 større svineproduktioner<br />
med 1.500 søer.<br />
– Min vurdering er, at der kunne være<br />
plads til 25 danske svineproduktioner i stor<br />
skala herovre, hvor der i dag er seks danske<br />
svineproduktioner i landet, siger Søren<br />
Engelbrecht Hansen<br />
En af de danske landmænd, som allerede<br />
har satset på Ukraine, er Peter Hansen fra<br />
Sønderborg.<br />
I Ukraine ejer han, sammen med tre<br />
andre partnere, en svineproduktion på 850<br />
søer, som hvert år producerer 16-17.000<br />
smågrise. Samtidig er han i Ukraine medejer<br />
af selskabet Atlantic Farms, der på<br />
10.000 hektar jord dyrker majs, soja og<br />
hvede. Atlantic Farms, der har 332 ansatte,<br />
FORTSÆTTES SIDE 66<br />
Jeppe Bendix Jørgensen, driftsleder på en danskejet<br />
svineproduktion cirka 80 kilometer uden for<br />
Kiev:<br />
– Vi bruger kun dansk udstyr, for det er længst<br />
fremme. Samtidig forsøger vi at holde os til udstyr<br />
fra én leverandør, så vi ikke behøver have reservedele<br />
fra en bred vifte af producenter på lager.
Baltic Accountants and Consultants<br />
STATE AUTHORIZED PUBLIC ACCOUNTANTS<br />
BIURO AUTORYZOWANYCH AUDYTORÓW I KONSULTANTÓW<br />
Vi har været på det polske marked siden 1990.<br />
Vores basisydelser er:<br />
• Assistance ved opstart af aktivitet i Polen<br />
• Bogføring<br />
• Lønregnskab<br />
• Revision<br />
• Skattemæssig assistance<br />
Vi yder specialassistance indenfor:<br />
• Etablering i særlige økonomiske zoner<br />
• EU-tilskud<br />
• Skatteplanlægning<br />
• Due diligence<br />
Vores medarbejdere har årelang erfaring med udenlandske investorer<br />
i Polen og taler alle engelsk.<br />
Kontakt:<br />
Kurt Iversen<br />
Tlf.: +48 22 869 06 66<br />
Email: k.iversen@baac.com.pl<br />
Web: www.baac.com.pl<br />
Baltic Accountants and Consultants beskæftiger 30 medarbejdere og har<br />
autorisation til at udføre revision, skattemæssig rådgivning samt bogføring<br />
65
opfeder desuden 3.500 tyrekalve til slagtning<br />
og ejer 50 procent af en fodermølle<br />
med 132 ansatte.<br />
Peter Hansen vurderer, at de store penge<br />
i Ukraine ligger i, at man selv sætter sig på<br />
hele kæden i sin produktion.<br />
– Hvis du virkelig skal tjene penge i Ukraine,<br />
så skal du sidde på hele værdikæden så<br />
at sige fra jord til bord. Efterspørgslen efter<br />
gode landbrugsprodukter er her jo, så det<br />
bliver aldrig noget problem at afsætte højkvalitetsprodukter<br />
herovre, mener Peter Hansen.<br />
Bruger dansk udstyr<br />
Især svineproduktionen har kronede dage.<br />
– Tiderne er jo gode lige nu. Svinenoteringen<br />
hernede er mere end dobbelt så høj,<br />
som den er i Danmark. Så alle er vilde med<br />
svin – men det er helt tydeligt, at de ikke<br />
har teknologien til at få det samme ud af<br />
produktionen, som vi har i Danmark, siger<br />
Jeppe Bendix Jørgensen, driftsleder på den<br />
svineproduktion, som er ejet af Peter Hansen<br />
og tre andre partnere.<br />
Netop teknologien og kvaliteten af bygninger<br />
og jord er et af de områder, hvor Peter<br />
Hansen og hans partnere har valgt at satse<br />
hårdt. Det kan man tydeligt se, når man<br />
begiver sig rundt på svinegården, der ligger<br />
cirka 80 km uden for Kiev. Bygningerne, der<br />
er de oprindelige bygninger fra et tidligere<br />
kollektivbrug, er enten allerede fuldt renoverede<br />
eller i færd med at blive det.<br />
I forhold til en dansk svinestald ser det<br />
måske mere slidt ud, men indvendig er byg-<br />
ningerne efterhånden fyldt med moderne<br />
udstyr.<br />
– Lige for tiden har vi 10 byggefolk og to<br />
elektrikere ansat her på gården. Blandt andet<br />
vil vi forlænge vores stalde, så vi kan få plads<br />
til at fede fl ere smågrise op. Vi bruger kun<br />
dansk udstyr, for det er længst fremme. Samtidig<br />
forsøger vi at holde os til udstyr fra én<br />
leverandør, så vi ikke behøver have reservedele<br />
fra en bred vifte af producenter på lager,<br />
fortæller Jeppe Bendix Jørgensen.<br />
Vil have eget slagteri<br />
Men det er ikke kun på staldsiden, at<br />
Peter Hansen og hans partnere er i færd<br />
med at udbygge. Planen er snart at kunne<br />
åbne sit eget slagteri i Ukraine.<br />
– Problemet med Ukraine er, at der ikke<br />
fi ndes et eller to store slagteriselskaber,<br />
som du kan indgå faste aftaler med. Her er<br />
en mængde små slagterier, som man så forhandler<br />
pris og afsætning med fra uge til<br />
uge. Så det vil sige, at vi bruger en del tid<br />
på at ringe rundt og fi nde den bedste pris<br />
for vores slagtesvin hver uge. Med vores<br />
eget slagteri vil vi kunne komme ud over<br />
det, siger Peter Hansen.<br />
Ukraine har cirka 28 millioner hektar landbrugsjord. Sidste år producerede<br />
Ukraine 29,3 millioner ton korn. I år forventer Ukraine ifølge Bloomberg News<br />
at producere 40 millioner ton korn.
HSH Nordbank – your preferred financing partner.<br />
<br />
<br />
<br />
www.hsh-nordbank.dk
TRANSPORT TO RUSSIA, CIS, THE BALTICS OR CENTRAL EASTERN EUROPE?<br />
ICT Logistics specialises in transportation and logistics to<br />
these areas.<br />
Services<br />
• Tailormade, individual logistic solutions<br />
• Regular services<br />
• Documentation<br />
• Customs procedures and border crossing issues<br />
Transport<br />
• Any kind of cargo or loads<br />
• Project shipments<br />
• Rail solutions in Russia and CIS<br />
• Barge and river solutions inside Russian water ways<br />
Own ofces in:<br />
Denmark, Lithuania,<br />
Latvia, Russia, Ukraine,<br />
and Kazakhstan<br />
SMALL ENOUGH TO KNOW YOU - BIG ENOUGH TO SERVE YOU<br />
Equipment<br />
• Normal standard tilt- and reefer trailers<br />
• Extendable equipment/straight framed units up to 21,5<br />
metres and step deck extendable up to 19 metres<br />
• Trailers for transport of heavy cargo<br />
• Hanging garment units<br />
About ICT Logistics<br />
ICT Logistics has 20 years of experience in handling logistics<br />
and transportation for Russia, CIS, The Baltics or Central<br />
Eastern Europe. We have developed a high level of expertise<br />
and consider ourselves as one of the leading providers in<br />
these areas. Our multi lingual and highly experienced staff is<br />
based in our local ofces in 6 countries.<br />
ICT Logistics A/S<br />
HI - Park 31, DK-7400 Herning<br />
Phone: +45 70 266 288<br />
Fax: +45 70 266 250<br />
UMM<br />
Id. nr. 42122