Folkesundhed i Grønland - Statens Institut for Folkesundhed
Folkesundhed i Grønland - Statens Institut for Folkesundhed
Folkesundhed i Grønland - Statens Institut for Folkesundhed
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
havde et højt proteinindhold sammenlignet med lande i Nord- og Mellemeuropa,<br />
men samme indhold af fedt og sukker. Indholdet af kalk var lavt og<br />
indholdet af C-vitamin langt under de anbefalede mængder. A- og D-vitaminer<br />
stammede <strong>for</strong>trinsvis fra torskelever; befolkningen i bygderne og i nogle<br />
byer fi k nok, mens der i andre byer var tale om mangel på disse vitaminer.<br />
En kostundersøgelse fra to nordvestgrønlandske bygder fra 1991 viste, at<br />
importerede fødemidler bidrog med ca. 75% af energimængden (Pars 1992).<br />
De grønlandske fødevarer bidrog dog væsentligt til indtagelsen af protein, A<br />
og D vitamin, og B12 vitamin. I 1995-96 bidrog importeret kost med 81% af<br />
energimængden i byer og 70% i bygder i samme geografi ske region (Pars<br />
2000).<br />
90%<br />
80%<br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
Figur 5.1. Procent af energiindtaget, der stammer fra importeret kost. 1902 og 1932: Hele<br />
Vestgrønland, beregnet på basis af import; 1955: Byer og bygder i Vestgrønland, baseret<br />
på husholdningsregnskaber; 1995: Byer og bygder i Diskobugtområdet, baseret på kostinterview.<br />
74<br />
18%<br />
62%<br />
1902 1932 1955 1995<br />
65%<br />
79%