Folkesundhed i Grønland - Statens Institut for Folkesundhed
Folkesundhed i Grønland - Statens Institut for Folkesundhed
Folkesundhed i Grønland - Statens Institut for Folkesundhed
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
4. Sygdomme og sundhedsproblemer<br />
Dette kapitel er ikke tænkt som en fuldstændig oversigt over sygdomsmønsteret<br />
i <strong>Grønland</strong>. Der er udvalgt nogle sygdomme og helbredsproblemer,<br />
som er væsentlige <strong>for</strong> folkesundheden, <strong>for</strong>di de både <strong>for</strong>ekommer hyppigt og<br />
er alvorlige <strong>for</strong> den enkelte ved at resultere i tidlig død, lidelse eller nedsat<br />
livskvalitet. Fremstillingen er baseret på publicerede resultater samt på analyser<br />
af det grønlandske dødsårsagsregister, Sundhedsprofi len fra 1993-94<br />
og Befolkningsundersøgelsen fra 1999-2001. Supplerende litteraturhenvisninger<br />
til dette og de følgende kapitler fi ndes i disputatsen »Disease pattern<br />
in Greenland« (Bjerregaard 1991) og to grønlandsmedicinske bibliografi er<br />
(Andersen 1981; Christensen og Bjerregaard 1997) samt i Bjerregaard og<br />
Young (1998).<br />
Psykisk helbred, velbefi ndende, trivsel, livskvalitet<br />
Forekomsten af psykiske symptomer kendes fra Sundhedsprofi len og Befolkningsundersøgelsen,<br />
men det kniber med tal <strong>for</strong> de mere udefi nerbare<br />
<strong>for</strong>hold som generelt velbefi ndende, trivsel og livskvalitet. Begreberne er<br />
vigtige, når man beskæftiger sig med det brede sundhedsbegreb, og mange<br />
undersøgelser viser, at disse aspekter af helbred, f.eks. målt ved selvvurderet<br />
helbred, afspejler både <strong>for</strong>ekomst af sygdom og i høj grad tillige det<br />
psykiske velbefi ndende (tabel 4.1). Tabellen viser, at det især er kombinationen<br />
af en langvarig sygdom og et dårligt psykisk helbred, der påvirker det<br />
selvvurderede helbred i negativ retning.<br />
Kvinder har fl ere psykiske symptomer end mænd<br />
Resultaterne fra Sundhedsprofi len viste, at kvinder oftere oplyser at have<br />
psykiske symptomer end mænd. Således havde 8% af mænd og 15% af<br />
kvinder haft nervøse symptomer de seneste 14 dage før interviewet, mens<br />
16% af mænd og 29% af kvinder havde været nedtrykte eller deprimerede.<br />
I mange tilfælde har der nok været tale om lettere og måske <strong>for</strong>bigående<br />
symptomer, men i alt 4% havde været meget generet af nervøse symptomer<br />
45