Folkesundhed i Grønland - Statens Institut for Folkesundhed
Folkesundhed i Grønland - Statens Institut for Folkesundhed
Folkesundhed i Grønland - Statens Institut for Folkesundhed
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Figur 3.2 viser tilsvarende den tidsmæssige udvikling af nogle udvalgte indikatorer<br />
<strong>for</strong> befolkningens sundhedstilstand. Dødeligheden af ulykker faldt<br />
allerede mærkbart fra begyndelsen af 1900-tallet og dødeligheden af infektionssygdomme<br />
fra 1930, som er det tidligste år, der er tal fra. Import af alkohol<br />
og dødelighed af selvmord steg fra slutningen af 1950erne. Dette stemmer i<br />
et vist omfang overens med udviklingen i samfunds<strong>for</strong>holdene, idet <strong>for</strong>ekomsten<br />
af infektionssygdomme og ulykker i stort omfang er bestemt af faktorer<br />
som erhverv, fødevaresikkerhed og bolig<strong>for</strong>hold, hvor udviklingen startede<br />
tidligt, mens (mis)brug af alkohol og dødelighed af selvmord er bestemt af de<br />
senere ændringer i sociale <strong>for</strong>hold som f.eks. urbanisering.<br />
I Rapport nr. 7 fra den <strong>Grønland</strong>ske Retsvæsenskommission påpeges det, at<br />
udviklingen i det grønlandske samfund er gået hurtigt siden iværksættelsen<br />
af de store moderniseringsprogrammer i årene efter 2. verdenskrig, og der<br />
fremhæves en række samfundsmæssige ændringer, der <strong>for</strong>modes at have<br />
påvirket kriminaliteten direkte eller indirekte (Larsen 2003). Urbanisering,<br />
indvandring af dansk arbejdskraft og dermed et stigende overskud af mænd,<br />
øget tilgængelighed af alkohol, ændringer i erhvervsstrukturen, øget velstand,<br />
men også øget ulighed i indkomst, og endelig ændrede familiestrukturer<br />
og opdragelsesmønstre. Disse <strong>for</strong>hold har også stor betydning <strong>for</strong> dele<br />
af sundhedstilstanden, specielt selvmord, vold, alkoholrelateret sygelighed<br />
og psykosocial trivsel.<br />
Den hurtige samfundsudvikling især siden 1950 har fået skylden <strong>for</strong> mange<br />
psykosociale sundhedsproblemer, og det traditionelle samfund har været<br />
fremstillet i et rosenrødt skær. Det må i denne sammenhæng ikke glemmes,<br />
at levevilkårene i fangersamfundet var hårde, og at sundhedstilstanden var<br />
elendig. Tiden står ikke stille, og det er ikke nogen løsning at holde fast i<br />
det traditionelle samfund; ud<strong>for</strong>dringen består i at gennemgå en økonomisk<br />
og politisk udvikling, mens udvalgte traditioner bevares. Desuden er det<br />
ikke samfundsændringernes absolutte størrelse, der er afgørende <strong>for</strong> deres<br />
effekt på sundheden, men befolkningens opfattelse af ændringerne og deltagelse<br />
i ændringsprocesserne.<br />
I epidemiologisk litteratur bruges begrebet akkulturativt stress som en <strong>for</strong>klaring<br />
på psykosociale problemer (Berry 1990, Berry og Kim 1988). Begre-<br />
35