Folkesundhed i Grønland - Statens Institut for Folkesundhed
Folkesundhed i Grønland - Statens Institut for Folkesundhed
Folkesundhed i Grønland - Statens Institut for Folkesundhed
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Der skal tages stilling til, hvilke af de eksisterende aktiviteter, der skal bibeholdes<br />
eller eventuelt opprioriteres. Et folkesundhedsprogram har som regel<br />
fokus på <strong>for</strong>ebyggelse og sundhedsfremme, men kan også indeholde komponenter<br />
af behandling; f.eks. kan en indsats mod hjertesygdom omfatte en<br />
mere intensiv akut behandling af blodpropper, genoptræning efter hjertetilfælde<br />
og <strong>for</strong>ebyggelse af nye anfald.<br />
Processen omkring etablering af et nationalt folkesundhedsprogram har<br />
været meget <strong>for</strong>skellig i de nordiske lande (Kamper-Jørgensen 2004). I<br />
Danmark blev programmet til i et relativt kortvarigt tværsektorielt samarbejde<br />
mellem eksperter og embedsmænd uden en bred, folkelig debat. Den<br />
svenske model var helt anderledes. Der blev fra starten etableret en parlamentarisk<br />
komité med repræsentation fra alle de politiske partier; processen<br />
startede med en værdidiskussion, der har været en betydelig, folkelig debat,<br />
og processen har været langvarig. I Finland brugte man et WHO panel til<br />
kritisk granskning af den fi nske sundhedspolitik og til at fremsætte anbefalinger<br />
om et folkesundhedsprogram. Det er velkendt, at processen har stor<br />
betydning <strong>for</strong> resultatet, og det er der<strong>for</strong> ikke overraskende, at det svenske<br />
folkesundhedsprogram er mere velfærdsorienteret end f.eks. det danske.<br />
Den islandske folkesundhedsplan blev vedtaget af Altinget i 2001 (Ministry of<br />
Health and Social Security 2004). En komité nedsat af sundhedsministeren<br />
havde arbejdet i fi re år med at revidere den tidligere sundhedsplan. Komitéens<br />
udkast blev derefter sendt i høring i sundhedsvæsenet, blandt interessegrupper<br />
og andre. Planen prioriterer de følgende syv punkter:<br />
• Forebyggelse af brug af alkohol, narkotika og tobak<br />
• Børn og unge<br />
• Ældre<br />
• Psykisk helbred<br />
• Forebyggelse af sygdomme i hjerte og hjerne<br />
• Forebyggelse af kræft<br />
• Forebyggelse af ulykker<br />
137