Folkesundhed i Grønland - Statens Institut for Folkesundhed
Folkesundhed i Grønland - Statens Institut for Folkesundhed
Folkesundhed i Grønland - Statens Institut for Folkesundhed
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
9. Sundhedsvæsenet<br />
Sundhedsvæsenets betydning <strong>for</strong> folkesundheden er stor, men der er, som<br />
det fremgår af bogens øvrige kapitler, mange andre <strong>for</strong>hold, der har mindst<br />
lige så stor betydning. Sundhedsvæsenets effekt på middellevetid og dødelighed<br />
er begrænset, men sundhedsvæsenet medvirker i høj grad til at<br />
<strong>for</strong>bedre befolkningens funktionsevne og livskvalitet ved at behandle sygdomme,<br />
før de giver komplikationer, og ved at behandle de komplikationer,<br />
der alligevel opstår. Det er i stort omfang sundhedsvæsenets <strong>for</strong>tjeneste, at<br />
mødredødeligheden i vore dage er nær ved nul, at spædbarnsdødeligheden<br />
er faldet ganske betydeligt, at dødeligheden blandt børn, unge og yngre<br />
voksne er lav, at mange infektioner har et harmløst <strong>for</strong>løb, at de fl este mennesker<br />
er fri <strong>for</strong> kroniske eller tilbagevendende smerter, at knoglebrud sjældent<br />
resulterer i invaliditet, og at de fl este mennesker bevarer førligheden og<br />
sansernes brug langt op i alderen.<br />
Der er et konstant behov <strong>for</strong> at tilpasse sundhedsvæsenets funktion til<br />
ændrede behandlingsmuligheder og ændrede samfunds<strong>for</strong>hold. Dette er en<br />
så omfattende og speciel opgave, at det ofte diskuteres, om sundhedsvæsenets<br />
indsats skal betragtes som værende inden <strong>for</strong> folkesundhedsområdet.<br />
Sundhedsvæsenet er først og fremmest behandlende, men der er mange<br />
<strong>for</strong>ebyggende opgaver, der er placeret i sundhedsvæsenet. Disse er nærmere<br />
beskrevet i kapitel 10.<br />
Strukturen og driften af sundhedsvæsenet i <strong>Grønland</strong> adskiller sig på en<br />
række væsentlige punkter fra sundhedsvæsenet i andre lande. Forskellene er<br />
betinget af dels geografi ske og klimatiske <strong>for</strong>hold, dels historiske og traditionsbestemte<br />
omstændigheder. Sundhedsvæsenet skal betjene 56.000 mennesker,<br />
som bor spredt over et meget stort geografi sk område. I henhold til<br />
en landstings<strong>for</strong>ordning har alle krav på lige adgang til sundhedsvæsenet, og<br />
der er der<strong>for</strong> mange institutioner med akut beredskab og betydelige udgifter<br />
til transport. Befolkningen er relativt ung, hvilket alt andet lige må <strong>for</strong>ventes<br />
at indebære en lavere <strong>for</strong>ekomst af sygdomme og et sygdomsmønster <strong>for</strong>skelligt<br />
fra lande med en større andel af ældre som f.eks. Danmark.<br />
120