You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ikke nogen patentløsning, der fjerner sådanne<br />
kon flik ter.<br />
Men brintsamfundet letter presset på fos sile<br />
e nergikilder. Også af den grund er brintsamfun<br />
det et godt bud, hvis vi gør os håb om en<br />
sam funds mæssig udvikling med hundredårige<br />
per spek tiver. Samtidig forurener det mindre og<br />
på vir ker klimaet mindre, fordi der ikke udledes<br />
driv hus gasser.<br />
Menneskehed og Jordklode<br />
I løbet af 1990’erne begyndte man på interna tionalt<br />
plan at bekymre sig om den mulige op varmning<br />
af atmosfæren. Opvarmningen forven tes<br />
som følge af drivhusvirkningen i atmosfæren<br />
fra et voksende indhold af kuldioxid, CO 2 , der<br />
skyldes afbrænding af fossile brændsler. Opvarmning<br />
af atmosfæren kan føre til uønskede<br />
klimaændringer. Hvis fx indlandsisen smelter<br />
og vandstanden i verdenshavene dermed stiger,<br />
oversvømmes mange byer og samfund i lavlands<br />
områder nær havet. Man taler om et par<br />
graders temperaturstigning over en hundredårig<br />
periode. Det lyder ikke af så meget, så ikke alle<br />
er lige bekymrede. Man arbejder på at forfine<br />
de modeller, der beskriver hvordan kuldioxiden<br />
(CO 2 ) indgår i kredsløb i atmosfæren, planterne<br />
og havet, se figur 32. Og der er en anden vigtig<br />
mekanisme, som påvirker klimaet, nemlig Solens<br />
aktivitet, dvs. antallet og størrelsen af solpletter.<br />
En større aktivitet på Solen giver færre<br />
skyer, som betyder en opvarmning af jorden.<br />
Figur 26c<br />
Tankstation for brint og<br />
naturgas i Malmø, Industrigatan/Nobelvägen.<br />
En<br />
overgangsløsning, hvor<br />
gammel og ny tek nologi<br />
lever side om side. Det<br />
letter vejen til brintsamfundet.<br />
Her kan man<br />
tan ke ren brint (vätgas),<br />
eller ren naturgas eller<br />
blan dinger.<br />
Figur 26b<br />
Brintsamfundet kræver<br />
ny teknologi for at kunne<br />
vir keliggøres. Flyet til<br />
venstre er under ombygning<br />
af studerende og<br />
forskere på Worcester<br />
Polytech nics Institute.<br />
Man venter, at det letter i<br />
2004 og bli - ver verdens<br />
første brint drevne fly med<br />
brændsels celler.<br />
Men der er ingen tvivl om, at den menneskelige<br />
aktivitet i form af energiomsætning og CO 2 <br />
udledning har nået et niveau, hvor den ikke<br />
længere “drukner” i naturens tilfældigheder. Fra<br />
industrialiseringens start er indholdet af CO 2 i<br />
atmosfæren vokset med næsten en tredjedel over<br />
et par hundrede år på grund af afbrænding af kul<br />
og andre fossile brændsler.<br />
Der har været perioder i Jordens historie, før det<br />
industrialiserede menneske, hvor der har været<br />
store udsving i CO 2 indholdet. Det ved man<br />
fra iskerneboringer ned i indlandsisens hun dredtusindårige<br />
snelag både i Grønland og på Antarktis,<br />
se figur 31. Der er altså store ændrin ger,<br />
som påvirker klimaet uden menneskets indflydelse,<br />
og som vi ikke i øjeblikket kan gøre os<br />
håb om at styre. Men vores egen påvirk ning<br />
af omgivelserne i dag er nu på niveau med de<br />
variationer Jordens geologiske processer giver<br />
anledning til. Man kan drage to forskellige konklusioner<br />
af denne sammenligning.<br />
1) Vores påvirkning af klimaet er ikke stør re<br />
end de naturlige variationer, så der er ingen<br />
grund til bekymring. – Eller<br />
2) Vores påvirkning af klimaet har nået et<br />
niveau, hvor påvirkningerne kan sammenlignes<br />
med globale geologiske mekanismer,<br />
så der er grund til forsigtighed.<br />
Når vi nu ved, at det er teoretisk muligt at lave<br />
et rent energisystem, så synes jeg, at det er uansvarligt<br />
ikke at forsøge at gøre det. Samtidig er<br />
det en spændende udfordring at udvikle teknologierne<br />
til at virke i praksis på en måde, der også<br />
er økonomisk realistisk for samfundet.<br />
29