You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
22<br />
Lidt historie<br />
Selve ideen i brændselsceller er næsten lige så<br />
gammelkendt som elektriciteten. Allerede i 1839<br />
observerede fysikeren William Grove, at når han<br />
havde elektrolyseret en opløsning af fortyndet<br />
svovlsyre med platinelektroder, kunne han måle<br />
en lille elektrisk strøm, efter at han havde koblet<br />
sin strømkilde fra. Ved den elektrolyse, som<br />
han selv havde sat i gang, udviklede han ilt og<br />
brint ved en spaltning af vand. En ganske lille<br />
mængde af de to gasser sad tilbage på hver sin<br />
elektrode efter forsøgets afslutning, og det, der<br />
forårsagede den elektriske strøm var, at iltmolekylet<br />
spaltedes under dannelse af to iltioner (der<br />
straks reagerede videre med syren i opløsningen<br />
under dannelse af vand) og brintmolekylet spaltedes<br />
under dannelse af to brintioner.<br />
Der gik lang tid, før nogen prøvede at lave reaktionen<br />
under så kontrollerede omstændigheder,<br />
at energien kunne udnyttes i stedet for at lave<br />
et ordentligt knald, som den gør ved antændelse<br />
af knaldgas. Adskillige forsøg strandede på tekniske<br />
problemer, og først da en englænder ved<br />
navn F. T. Bacon forsøgte sig med en celle,<br />
der som elektrolyt anvendte kaliumhydroxid i<br />
vandig opløsning, begyndte der at komme skred<br />
i den teknologiske udvikling. Hans arbejdstemperatur<br />
var 200 grader, og han tilførte sine gasser,<br />
brint og atmosfærisk luft, under et tryk på<br />
45 atmosfære.<br />
Det var dog rumforskningen, der for alvor gav<br />
brændselscellerne deres gennembrud. På rejse i<br />
rummet stilles der et væsentligt krav til rakettens<br />
drivmidler: Brændslet må ikke veje for meget<br />
i forhold til den energimængde, som det yder<br />
- for det koster også energi at transportere det<br />
nødvendige brændsel med sig. Brint har et højt<br />
energiindhold pr. kilogram, se tabel 6. Når man<br />
altså alligevel slæber en masse brint med til<br />
raketten, er det praktisk at bruge lidt af det til<br />
elproduktion i brændselsceller. Så kan man også<br />
drikke affaldet! Faktisk er det ved rumrejser<br />
sådan i dag, at den producerede vandmængde fra<br />
elsystemet indgår i “bagagen” som brugsvand<br />
for astronauterne – dermed sparer man nog le<br />
kilogram i oppakningen! I øvrigt må brændslet<br />
heller ikke forurene verdensrummet mere end<br />
højst nødvendigt. Dette indfries på bedste vis af<br />
brint, der ved forbrænding med ilt som eneste<br />
spildprodukt har vand.<br />
Forskning og teknologisk udvikling<br />
Forskningen i brændselsceller til dækning af<br />
civile behov lå stille nogen tid, men især i<br />
1990’erne blev den taget op igen - denne gang<br />
på grund af det stigende behov for energi og den<br />
voksende bevidsthed om forureningstruslen fra<br />
de mere traditionelle energiteknologier.<br />
For bilers vedkommende kom der gang i udviklingen<br />
omkring starten af det nye årtusind.<br />
Desværre er konstruktionen indtil videre dyr.<br />
Først og fremmest fordi teknologien ikke er<br />
modnet endnu, men også fordi cellestak og<br />
elmotor er to enheder, mens benzinmotoren