Norge-Russland 2004/2005 Норвегия-Россия 2004 ... - TopReferat
Norge-Russland 2004/2005 Норвегия-Россия 2004 ... - TopReferat
Norge-Russland 2004/2005 Норвегия-Россия 2004 ... - TopReferat
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Et interessant sammenfall mellom <strong>Norge</strong> og <strong>Russland</strong> i denne tiden er etableringen av<br />
kunstnerkolonier som var spesielt engasjert i det nasjonale prosjekt. 181 I 1883 ble Jelena<br />
Polenova et aktivt medlem av Abramtsevo-kretsen hvor flere av <strong>Russland</strong>s unge kunstnere (som<br />
for eksempel Jelenas bror Vasilij Polenov, Viktor Vasnetsov, Mikhail Nesterov, Konstantin<br />
Korovin, Mikhail Vrubel, Maria Jakunsjikova og Isak Levitan) samlet seg rundt kunstmesenen og<br />
jernbanemagnaten Savva Mamontov på hans landsted Abramtsevo utenfor Moskva. Her ble<br />
forholdene lagt til rette med atelierer og verksteder i naturskjønne omgivelser. Tilsvarende dannet<br />
Gerhard Munthe et kunstnerisk felleskap med bl.a. Eilif Peterssen og Erik Werenskiold. 182 De<br />
holdt til på Lysaker utenfor Oslo og i løpet av 1890-tallet oppførte flere av samtidens intellektuelle<br />
sine hus her. Snart snakket man om Lysaker-kretsen i norsk kulturliv. Ikke bare kunstnere fant<br />
veien til Lysaker, også den ledende kunstteoretikeren Andreas Aubert, folkloristen Moltke Moe,<br />
historikeren Ernst Sars og vitenskapsmannen Fridtjof Nansen regnes til kretsens sentrale<br />
personer. Som Abramtsevo ble Lysaker et samlingssted for en rekke kunstnere og intellektuelle,<br />
og blant kretsenes medlemmer fantes det både vennskap, slektskap og ekteskap. 183<br />
Både Abramtsevo-kretsen og Lysaker-kretsen var påvirket av Arts & Crafts bevegelsen i<br />
Storbritannia og delte en rekke kjennetegn med andre kunstnerkretser fra tiden før<br />
århundreskiftet. Et felles ideologisk element fantes i en kritisk holdning til industriell<br />
masseproduksjon og fremveksten av det moderne, urbane samfunnet. Abramtsevo og Lysaker<br />
delte også en felles tro på betydningen av det nasjonale i kunsten.<br />
Blant Lysaker-kretsens og Abramtsevo-kretsens kunstnere kan man spore flere strategier i<br />
utviklingen av en nasjonal kunst. En av disse strategiene gjelder forestillingen om den lokale<br />
naturens topografiske og geografiske betydning for det nasjonale. Denne forestillingen gjør at<br />
landskapet som motiv gir tilgang til forståelse og fortolkninger av nasjonens egenart. Den andre<br />
strategien jeg her vil komme inn på gjelder forestillingen om et opprinnelig folk, gjerne<br />
representert ved bondestanden, der den nasjonale egenart var bevart.<br />
1. naturen og nasjonen<br />
Forestillingen om naturen som et uttrykk for nasjonal egenart ble en etablert forestilling både i<br />
norsk og russisk kunstmiljø i 1880-årene. I hopetall vendte kunstnerne ”hjem” fra Roma, München<br />
og Paris for å male fedrelandets natur og klima. Ved å male hjemlandets landskap fanget man<br />
inn, ad naturlig vei, det særegne og nasjonale. Landskapet ble mer enn en vanlig billedgenre; det<br />
dannet utgangspunkt for nasjonal identifikasjon.<br />
ideologi, skapt av en nasjonal elite. Den nasjonale identitet ses her som en konstruksjon. Eric Hobsbawn<br />
formulerte i tråd med Gellners oppfattelse begrepet ”invention of tradition” i Nations and nationalism since<br />
1780 (Cambridge, second edition 1992).<br />
181 Framveksten av kunstnerkolonier synes å være et generelt trekk i Europa og Amerika. Michael Jacobs<br />
skriver i boken The Good and Simple Life – Artists Colonies in Europe and America (Phaidon, Oxford<br />
1985) at kunstnerkoloniene på 1800-tallet utviklet seg som et resultat av det nye jernbanenettet som<br />
sprengte seg vei i Europa. Se også; Kari J. Brandtzæg Abramtsevo-kretsen og Jelena Polenova – en studie<br />
av forestillingen om det nasjonale i russisk kunst 1880-1900, mag.avh. UiO(1995) kap. 8.1 ”Abramtsevokretsen<br />
og kunstnerkoloniene i Europa” og Laurie A. Stein ”German design og National Identity 1890-1914<br />
i Designing Modernity (Thames and Hudson 1995), s. 49-79.<br />
182 Velkjent i norsk kunsthistorie er begrepet ”Fleskumsommeren”. Sommeren 1886 tilbrakte Eilif<br />
Peterssen, Erik Werenskiold, Gerhard Munthe og flere andre malere på gården Fleskum i Bærum. De<br />
mange stemningsfulle maleriene med sommerlige motiver kan sies å innlede ny-romantikken i norsk<br />
malerkunst. Dette kunstnerfelleskapet kan ses som en forløper for Lysaker-kretsen.<br />
183 Til forskjell fra Abramtsevo ble ikke Lysaker ledet av en mésen, men kunstsamleren Axel Heiberg var<br />
en ivrig kjøper og bestiller av kunst. For en mer utfyllende behandling av kretsens forskjellige medlemmer<br />
se; Tone Skedsmo: ”Hos kunstnere, polarforskere og mésener”, Kunst og Kultur (1982), s. 131-151, se også<br />
Nils Messel: ”Fra realistisk virkelighetsskildring til dekorativ form” i Kunst og Kultur (1982), s. 152-171,<br />
og Bodil Stenseth: En norsk elite – nasjonsbyggerne på Lysaker 1890-1940 (1993), s. 15-33.