Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Biologisk/geologisk beskrivelse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Kystzonen<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
eller indirekte bliver eller risikerer at blive påvirket af havet, det være sig på grund af tidevand<br />
s<strong>om</strong> på grund af bølger og bølgepåvirkninger.<br />
2.2 Biologisk/geologisk beskrivelse<br />
I de følgende afsnit vil vi i korte træk opridse de geologiske og biologiske grundtræk <strong>for</strong> de<br />
<strong>for</strong>skellige hoved-kysttyper, s<strong>om</strong> findes i Danmark, og s<strong>om</strong> er interessante set ud fra en<br />
kystsikrings synsvinkel.<br />
Kysternes <strong>for</strong>m og dannelse bestemmes af bølger, strøm, tidevand, vind, kystlandets profil<br />
og jordbundstyper, vandstandsstigninger og -sænkninger, landhævninger og<br />
-sænkninger samt menneskelige aktiviteter og menneskeskabte tekniske anlæg. Kysterne<br />
har en næsten uendelig række af variationer geologisk og biologisk set, s<strong>om</strong> det vil være<br />
umuligt dække fyldestgørende. Men set fra et kystsikrings synspunkt kan man <strong>for</strong> overskuelighedens<br />
skyld groft sagt inddele kysten i fire hovedkategorier [Thyme, Flemming,<br />
1998], s<strong>om</strong> har en række fællestræk. Det drejer sig <strong>om</strong> vadehavs/tidevandskyster, sandkyster<br />
og klitlandskaber, klintekyster og de indre kyster.<br />
2.2.1 Vadehavs- eller tidevandskyster<br />
Vadehavs- eller tidevandskyster er særligt produktive og har et meget særegent dyreliv og<br />
en meget speciel geologi. Denne kysttype finder vi langs den jyske vestkyst strækkende<br />
sig fra Blåvandshuk (inkl. Ho bugt) og sydover <strong>for</strong>tsættende ned i Tyskland. Den er meget<br />
d<strong>om</strong>ineret af tidevandets påvirkninger og store flade lavvandede arealer. I denne del af<br />
landet finder vi de største tidevands<strong>for</strong>skelle, s<strong>om</strong> ved den Tyske grænse når op på <strong>om</strong>kring<br />
de 2 meter. De ringe vanddybder medfører, at bølgeenergien aftager inden bølgerne<br />
når kysten, således at de ikke har nogen stor påvirkning af kysten. De store tidevands<strong>for</strong>skelle,<br />
den ringe bølgeenergi og de store lavvandede arealer medfører en stor aflejring af<br />
finkornede materialer i <strong>for</strong>m af næringsrig klæg, s<strong>om</strong> kaldes slik, på disse arealer, s<strong>om</strong><br />
giver gode muligheder <strong>for</strong> en stor biologisk produktion. Denne sedimentering medfører, at<br />
bunden hæves hurtigere end landet sænkes, og at nogle arealer lige så langs<strong>om</strong>t ændrer<br />
karakter fra at være lavvandede arealer, over kun at være vanddækkede ved højvande<br />
<strong>for</strong> i sidste ende blive til land, hvilket man også kalder <strong>for</strong> marsk.<br />
Tidevandskysten kan underopdeles i tre biotoptyper, s<strong>om</strong> karakteriserer den naturlige<br />
succession på den af tidevandet påvirkede strand, nemlig selve vaden, saltengen og<br />
strandoverdrevet.<br />
Vaden befinder sig mellem middel lavvandslinien (MLL) og middel højvandslinien (MHL)<br />
dvs. i tidevandszonen, og er der<strong>for</strong> dagligt påvirket af tidevandet. De organismer, s<strong>om</strong> lever<br />
i vaden, skal være i stand til at leve i en blanding af et marint og et terrestrisk miljø.<br />
Det er de fysiske <strong>for</strong>hold, s<strong>om</strong> bestemmer den øvre grænse <strong>for</strong> organismernes udbredel-<br />
- 9 -