Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Vadehavet <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Analyse<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
den, k<strong>om</strong> der nye behov <strong>for</strong> sikre diger. Man byggede byer, s<strong>om</strong> var afhængige af digernes<br />
beskyttelse. Heraf k<strong>om</strong> et nyt natursyn, hvor det blev <strong>naturen</strong>, der skulle tæmmes <strong>for</strong><br />
menneskenes skyld. Både friserne og de nye folk havde et pragmatisk rationelt <strong>for</strong>hold til<br />
<strong>naturen</strong>. Den var til <strong>for</strong> at bruges.<br />
Perioden med friserne var præget af uproblematiske landvindinger. Man diskuterede ikke,<br />
<strong>om</strong> det var et problem <strong>for</strong> vadehavet og dyrelivet deri. For friserne var landvinding desuden<br />
deres eget problem. Det de indvandt havde de også ret til og selv ansvaret <strong>for</strong>. Ved<br />
byernes opståen k<strong>om</strong> der derimod et krav <strong>om</strong> en centraliseret sikkerhed, dvs. staten<br />
skulle sørge <strong>for</strong> disse byers sikkerhed mod stormfloder.<br />
I perioden ser man altså en ændret ansvars- og myndigheds<strong>for</strong>deling i og med kystbeskyttelse<br />
bliver et fælles nationalt anliggende. Naturen opfattes alene s<strong>om</strong> et produktionsredskab<br />
s<strong>om</strong> målet var at beherske og beskytte sig imod. Perioden er præget af, at dette<br />
lod sig gøre s<strong>om</strong> følge af den teknologiske udvikling og <strong>for</strong>øgede ressourcer.<br />
5.3.2 Situation : Det fremskudte dige og saltvandssøen<br />
I situation 2 byggede man det fremskudte dige. Man oprettede saltvandssøen s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>pensation<br />
<strong>for</strong> de biologiske konsekvenser af at inddæmme store arealer, da konsekvenserne<br />
viste sig at være <strong>for</strong> store. Man kan altså sige, at man <strong>for</strong>søgte at flytte den naturlige<br />
funktion af de inddæmmede arealer over til saltvandssøen.<br />
Argumenter <strong>for</strong> at lave det fremskudte dige frem<strong>for</strong> en <strong>for</strong>stærkning af det eksisterende<br />
Højer-dige var både landvinding, indvandsproblemer og sikkerhed. Tidens egne tekniske<br />
oplysninger viser dog at kun det første argument holder. Landvinding var et u<strong>om</strong>tvisteligt<br />
argument, men både sikkerhed og løsning på indvandsproblemet kunne have været taget<br />
vare på med dige<strong>for</strong>stærkning.<br />
Da beslutningen <strong>om</strong> diget blev truffet <strong>for</strong>holdsvis hurtigt, k<strong>om</strong> naturfolkene <strong>for</strong> sent med<br />
deres protester imod det fremskudte dige. Partiet Venstre og landbruget havde haft held<br />
til at få debatten til at dreje sig <strong>om</strong> sikkerhed <strong>for</strong> fugle eller mennesker [Iversen, 1983A].<br />
Dette medførte en hurtig unanceret debat, der førte til at Folketinget med et snævert flertal<br />
vedtog beslutningen. At byggeriet medfører en storm af protester fra ind- og udland var<br />
dog ikke nok til at stoppe digebyggeriet. De lokale fik deres vilje, mens den nationale administration<br />
var vaklende og usammenhængende.<br />
Allerede på dette tidspunkt var det <strong>for</strong>udseligt, at naturbeskyttelsen skulle styrkes i <strong>om</strong>rådet,<br />
blandt andet s<strong>om</strong> følge af Ramsar-konventionen. Det internationale niveau får således<br />
en begyndende rolle i naturbeskyttelsen.<br />
- 60 -