Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Beskrivelse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Vadehavet<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Efterhånden s<strong>om</strong> befolkningen voksede, <strong>for</strong>mindskedes frisernes d<strong>om</strong>inans, samtidig<br />
med at behovet <strong>for</strong> større digekonstruktioner voksede. Staten overtog efterhånden initiativet<br />
til og administrationen af digebyggerierne.<br />
I 1861 byggedes <strong>for</strong> eksempel det store Højer dige, men det viste sig op gennem den første<br />
halvdel af 1900-tallet, at digerne langs den sønderjyske vestkyst ikke var så solide,<br />
s<strong>om</strong> man kunne ønske [Iversen, 1980]. Der<strong>for</strong> nedsatte man i 1950 et udvalg under landbrugsministeriet,<br />
der skulle undersøge mulighederne <strong>for</strong> løsning af sikkerhedsproblemet.<br />
Udvalget afgav en betænkning, der aldrig blev taget op.<br />
Beslutningsprocessen op til det fremskudte dige.<br />
I 1962 k<strong>om</strong> der en stormflod, der viste, hvor galt det kunne gå. S<strong>om</strong> følge heraf opstod<br />
der et folkekrav <strong>om</strong> at gøre noget ved sikkerheden, og i 1963 blev der nedsat et nyt<br />
stormflodsudvalg, der afgav en betænkning i 1975 [Sørensen, 1976].<br />
Selv<strong>om</strong> man altså allerede i 1950 erkendte, at der var problemer med sikkerheden ved<br />
det gamle Højer-dige fra 1861, gjorde man dengang ikke noget ved det.<br />
I stedet påbegyndtes landvinding på ydersiden af Højer-diget, med det <strong>for</strong>mål at indvinde<br />
dette land ved et senere digebyggeri [Iversen, 1980].<br />
Landvinding og sikkerhed<br />
I Tyskland ønskede man at bygge et fremskudt dige og <strong>for</strong>eslog dette til danskerne, men<br />
der blev takket nej. For det første var det <strong>for</strong> dyrt at bygge det fremskudte dige, og <strong>for</strong> det<br />
andet var landvindingsarbejdet ikke langt nok fremskredet.<br />
I 1972 afsluttedes de danske landvindingsprojekter, og man begyndte at lede efter en<br />
passende lejlighed til at kræve det fremskudte dige bygget. Denne lejlighed blev stormflodstruslen<br />
i 76. Kort efter denne hændelse var lokalpolitikerne klar med kravet <strong>om</strong> et nyt<br />
dige. Året før var stormflodsudvalget dog k<strong>om</strong>met med sin indstilling, og af den fremgik<br />
det, at både dige<strong>for</strong>stærkning og et nyt dige var mulige sikkerhedsmæssigt <strong>for</strong>svarlige<br />
løsninger. De statslige repræsentanter ønskede et <strong>for</strong>stærket dige, men de lokale ønskede<br />
et nyt, der også kunne indvinde mere land.<br />
Allerede i 1961 var de første kortskitser over den <strong>for</strong>eslåede placering af det fremskudte<br />
dige fremk<strong>om</strong>met. Stedet, hvor det ligger i dag, afviger ikke meget fra denne første <strong>for</strong>eslåede<br />
placering. Det fremgår både af et brev skrevet af Sønderjyllands amtsborgmester<br />
fra dec. 1975 [Iversen, 1980] og af beregninger, s<strong>om</strong> Sønderjyllands amtsråd <strong>for</strong>etog over<br />
<strong>om</strong>kostningerne ved at bygge det fremskudte dige s<strong>om</strong> alternativ til <strong>for</strong>stærkningen af<br />
Højer-diget, at landvinding var et afgørende motiv <strong>for</strong> bygningen af det fremskudte dige.<br />
Man kalkulerede med, at salget af de inddigede koge ville nedsætte de ekstra <strong>om</strong>kostnin-<br />
- 53 -