Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Beskrivelse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Vadehavet<br />
Kystsikringsprojekter<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
ubeskyttet mod bølgernes påvirkning. Derudover fjernes fødegrundlag og skjul <strong>for</strong> mange<br />
fugle- og fiskearter og deres yngel.<br />
Fiskeri efter hjertemuslinger k<strong>om</strong> først til Danmark i 1982, hvor man gav en dispensation<br />
til at fiske uden<strong>for</strong> den såkaldte rejelinie 4 . I 1992 udvidede miljøminister Per Stig Møller<br />
tilladelsen til også at <strong>om</strong>fatte <strong>om</strong>rådet inden<strong>for</strong> rejelinie på trods af, at en enig vadehavsgruppe<br />
gik imod hjertemuslingefiskeriet, <strong>for</strong>di det økologisk var <strong>for</strong> stor en belastning <strong>for</strong><br />
Vadehavet [Kristensen, 1994]. Vadehavet er et særlig yndet <strong>om</strong>råde <strong>for</strong> fuglekiggeri på<br />
grund af de store <strong>for</strong>ek<strong>om</strong>ster af både yngle- og trækfugle.<br />
S<strong>om</strong> beskrevet oven<strong>for</strong> har bosættelser i vadehavs<strong>om</strong>rådet altid været <strong>for</strong>bundet med en<br />
vis <strong>for</strong>m <strong>for</strong> simple kystsikringstiltag i <strong>for</strong>m af byggerier af værfter og diger. Efterhånden<br />
s<strong>om</strong> befolkningen øgedes, og der blev bygget større byer, steg behovet <strong>for</strong> sikring, og i<br />
1861 byggedes det efter datidens normer store Højer dige [Sørensen, 1976].<br />
Fra 1950-erne begyndte man at udføre målrettet landindvinding på ydersiden af Højer og<br />
man talte allerede dengang <strong>om</strong>, at det gamle Højer dige ikke var sikkert. I 1961 k<strong>om</strong> det<br />
første <strong>for</strong>slag til at bygge et fremskudt dige, men man <strong>for</strong>tsatte med landindvindingstiltagene.<br />
Først i 1981 byggede man i samarbejde med Tyskland Det Fremskudte Dige [Iversen,<br />
1980].<br />
Efter anlægningen af diget fulgte projektet med at lave saltvandssøen i Margrethe-kog.<br />
Søen anlagdes, s<strong>om</strong> <strong>for</strong>klaret i administrationsafsnittet neden<strong>for</strong>, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>pensations<strong>for</strong>anstaltning<br />
<strong>for</strong> de negative effekter på fuglelivet, s<strong>om</strong> konstruktionen af det fremskudte<br />
dige afstedk<strong>om</strong> [Gram og Møller, 1985].<br />
Beskyttelsestiltag i Vadehavet<br />
Områder af Vadehavet har været beskyttet siden 1922, men det var netop enkelt<strong>om</strong>råder<br />
og ikke en generel beskyttelse af Vadehavet. I 1977 blev Vadehavet og større kyst<strong>om</strong>råder<br />
principielt udpeget til listen over Ramsar-<strong>om</strong>råder. Vadehavet blev dog først udpeget<br />
reelt til Ramsar-<strong>om</strong>råde i 1987 [Rudfeld, 1990].<br />
Vadehavet s<strong>om</strong> vildtreservat<br />
Den 1. august 1979 blev Vadehavet vildtreservat under jagtloven, og den 1. juli 1982 blev<br />
det desuden beskyttet s<strong>om</strong> naturreservat under naturfredningsloven, en § 60 fredning.<br />
Ved denne fredning <strong>for</strong>holdt man sig afventende indtil bygningen af det fremskudte dige<br />
og <strong>for</strong>etog først fredningen herefter. Med reservatbestemmelser søgte man at sikre, at det<br />
4 Administrativ grænse <strong>for</strong> rejefiskeri.<br />
- 51 -