Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Natur/kultur-konflikten <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Artikulering af borgernes præferencer på<br />
politisk niveau<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
kystzonen. S<strong>om</strong> udgangspunkt har dette på et 'overfladisk' niveau en bred interesse. En<br />
god behandling af <strong>naturen</strong> går de fleste ind <strong>for</strong>. På et konkret niveau er det derimod en<br />
mere koncentreret gruppe af 'naturbeskyttelsesfolk', der <strong>for</strong>holder sig til loven og dens<br />
muligheder. Begrænsningerne derimod vil i de fleste tilfælde ramme få. [Parsons, 1995;<br />
Winter, 1994].<br />
- 44 -<br />
Fordele<br />
Spredte Koncentrede<br />
Omkostninger Spredte Majoritetspolitik Klientpolitik<br />
Koncenterede Entreprenørpolitik Interessegruppepolitik<br />
James Wilsons [1973] model, der er illustreret oven<strong>for</strong>, er blevet anvendt i mange sammenhænge,<br />
bl.a. til at sige noget <strong>om</strong>, hvilken <strong>for</strong>m <strong>for</strong> mobilisering af interesser vi vil se<br />
<strong>om</strong>kring en offentlig politik. Har vi interessekonstellation, s<strong>om</strong> beskrevet tidligere, vil miljøsagen<br />
generelt være en Entreprenørpolitik, hvor de grupper, der har store <strong>om</strong>kostninger,<br />
vil have en tendens til at organisere sig og tage mod-initiativer. For den mere specifikke<br />
naturbeskyttelsessag er det en mere koncentreret gruppe af aktører, der fører sagen<br />
- bl.a. gennem Danmarks Naturfrednings<strong>for</strong>ening. Dette samme gælder den gruppe, der<br />
eksempelvis vil få problemer s<strong>om</strong> følge af en fredning. Der vil der<strong>for</strong> være tale <strong>om</strong> Interessegruppepolitik<br />
- en konkret konflikt mellem flere interessegrupper. Man kunne også<br />
<strong>for</strong>estille sig situationer ved en kystsikring, hvor en koncentreret gruppe af grundejere ville<br />
have en <strong>for</strong>del herved, mens der i det givne <strong>om</strong>råde ikke ville være nogle koncenterede<br />
<strong>om</strong>kostninger <strong>for</strong> natursagsfolk. Der ville her være tale <strong>om</strong> Klientpolitik, hvor grundejerne<br />
vil opnå en klientrolle i <strong>for</strong>hold til myndighederne. Dette ses bl.a. i Lønstrup og Hyllingebjerg-Liseleje-casen.<br />
Havde man derimod kunnet <strong>for</strong>estille sig at kystsikringsspørgsmålet<br />
nåede den offentlige dagsorden og blev et emne i almindelighed s<strong>om</strong> alle kunne og ville<br />
engagere sig fri <strong>for</strong> bagvedliggende interesse, kunne man betragte det s<strong>om</strong> majoritetspolitik.<br />
4.2.3 K<strong>om</strong>pleksitet og ekspertviden<br />
En problemstillings k<strong>om</strong>pleksitet er med til at afgrænse gruppen af aktører <strong>om</strong>kring problemstillingen.<br />
Der er simpelthen færre, der kender politikken og problemstillingerne.<br />
Gormley [1983] har der<strong>for</strong> bl.a. argumenteret <strong>for</strong> at k<strong>om</strong>plekse problemstillinger bliver<br />
apolitiske og mindre konfliktprægede, idet kun eksperter deltager. Omvendt kan den<br />
k<strong>om</strong>plekse problemstilling også blive politisk og konfliktfyldt, hvis en gruppe bliver i stand<br />
til at popularisere problemstillingen. Dette kan eksempelvis ses når naturbeskyttelsessa-