Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Natursynet i lovgivningen <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Natursyn<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
kende og skifter navn til Danmarks Naturfrednings<strong>for</strong>ening [Knuth-Wintherfeldt, 1981]. Og<br />
det blev denne gruppering, der overlevede, Udvalget <strong>for</strong> Naturfredning blev nedlagt engang<br />
i 30'erne [Svold, 1989].<br />
3.3.3 Den første naturfredningslov<br />
I 1912 indgav Foreningen <strong>for</strong> Naturfredning lov<strong>for</strong>slag til en naturfredningslov, og den første<br />
lov blev vedtaget i 1917 [Jensen, 1996]. Formålet med denne første lov var meget<br />
snævert angivet. Det handlede hovedsageligt <strong>om</strong> beskyttelse af særegne geologiske<br />
dannelser, smukke udsigter og lignende [Knuth-Wintherfeldt, 1981]. Gennem årene er<br />
<strong>for</strong>målet med loven blevet gjort bredere, mere <strong>om</strong>fattende. Det er dog svært at sige, <strong>om</strong><br />
loven gennem årene har givet udtryk <strong>for</strong> et menneskecentreret natursyn, eller man har arbejdet<br />
<strong>for</strong> at sikre naturværdier <strong>for</strong> disses egen skyld, eller <strong>for</strong>, s<strong>om</strong> i den utilitaristiske teori,<br />
at minimere graden af lidelser. Det er dog temmelig sandsynligt, at arbejdet med naturfredning<br />
er udført udfra menneskecentrerede hensyn, <strong>for</strong>di vi mennesker gerne vil have<br />
biodiversitet, smukke udsigter, <strong>for</strong>skellige typer af landskab osv. Alt det man kan sikre ved<br />
at frede.<br />
3.3.4 Perioden op til i dag<br />
Op igennem det 20. århundrede er naturfredningsloven blevet lavet <strong>om</strong> utallige gange. I<br />
1959 og 1961, hvor loven igen blev ændret, <strong>for</strong>søgte man at regulere udviklingen i helårsog<br />
s<strong>om</strong>merhusbyggeri, anlæg af veje og lignende [Madsen, 1979]. De nye love medfører<br />
at man får en række mennesker med en stor viden <strong>om</strong> naturfredning. Før var fredninger<br />
noget folk arbejdede med s<strong>om</strong> bibeskæftigelse, nu kunne man så sige, at arbejdet blev<br />
opgraderet, da der k<strong>om</strong> en stribe mennesker, der vidste noget <strong>om</strong> det og havde det s<strong>om</strong><br />
hovederhverv. Lovændringerne havde dog ikke den <strong>for</strong>nødne effekt og der blev nedsat en<br />
k<strong>om</strong>mission, hvis arbejde førte til en ny naturfredningslov, og by- og landzoneloven i<br />
1969. Denne lov havde og har stor effekt til at regulere udviklingen inden <strong>for</strong> byggeriet.<br />
Naturfredningsloven blev dog ændret flere gange end blot i 1959 og 1961.<br />
I slutningen af 60'erne, starten af 70'erne fik man også et mere nuanceret billede på den<br />
industrielle udvikling, og der blev internationalt sat fokus på miljøet. I juni 1972 blev der <strong>for</strong><br />
eksempel holdt en miljøkonference i FN regi [Madsen, 1979]. I efteråret 1971 oprettedes<br />
ministerium <strong>for</strong> <strong>for</strong>ureningsbekæmpelse, og i 1973 k<strong>om</strong> den første miljøbeskyttelseslov.<br />
Samtidig skiftede ministeriet <strong>for</strong> <strong>for</strong>ureningsbekæmpelse navn til miljøministeriet og naturfredning<br />
k<strong>om</strong> så til at høre ind under det ministerium [Madsen, 1979]. I 1972 k<strong>om</strong> råstofloven<br />
[Knuth-Wintherfeldt, 1981] og i 1989 k<strong>om</strong> Lov <strong>om</strong> natur<strong>for</strong>valtning, og herved<br />
blev der kabt hjemmel <strong>for</strong> at gennemføre naturgenopretningsprojekter og skovrejsningsplaner<br />
[Jensen, 1994].<br />
Alle disse tiltag var med til at sikre en bedre beskyttelse af vores natur i Danmark. Og<br />
- 35 -