Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Hvad er natursyn? <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Natursyn<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
at mærke <strong>naturen</strong>s energi og styrke [Framke, 1989].<br />
3.2.2 Hvordan værdisættes <strong>naturen</strong>?<br />
Antropocentrisme<br />
Utilitarisme<br />
Vores opfattelse af hvad <strong>naturen</strong> er - og hvor den befinder sig - påvirker vores vurdering<br />
af <strong>naturen</strong>s værdi. Herved bliver diskussionen <strong>om</strong> natursyn mere k<strong>om</strong>pliceret. Har noget<br />
uden <strong>for</strong> mennesket <strong>for</strong> eksempel værdi i sig selv? Og hvis svaret er ja, så hvilken del?<br />
Selv<strong>om</strong> man opfatter et <strong>om</strong>råde s<strong>om</strong> natur, behøver man ikke nødvendigvis at værdisætte<br />
det højt i <strong>for</strong>hold til vores andre behov. Værdisættelsen af det, man opfatter s<strong>om</strong><br />
natur, beskrives af en række teoriretninger. Det skal dog bemærkes, at lige meget hvilket<br />
synspunkt man har, må alle have en antropocentristisk oprindelse, da det er mennesker,<br />
der træffer beslutningen <strong>om</strong>, hvordan værdisætningen af <strong>naturen</strong> skal være.<br />
Sætter man mennesket i centrum betegnes det antropocentrisme. Dette betyder, at man<br />
ønsker at behandle det uden <strong>for</strong> mennesket godt, idet man ved, at faren ved ikke at gøre<br />
det er at bringe menneskets eget eksistensgrundlag i fare. Således handler naturbeskyttelse<br />
i yderste konsekvens <strong>om</strong> beskyttelse af mennesket.<br />
Hensynet til <strong>naturen</strong> tages ud fra en "humanistisk" position, og er med andre ord kun indirekte.<br />
Naturen har ikke s<strong>om</strong> sådan ret til noget. Naturen er ikke andet end det, der <strong>om</strong>giver<br />
mennesket, og heraf følger, at <strong>naturen</strong> ikke kan betragtes s<strong>om</strong> retssubjekt, s<strong>om</strong> noget<br />
der besidder en værdi i sig selv [Ferry, 1996].<br />
Det utilitaristiske princip har ifølge Bjarne Bruun Jensen medfødt teorien <strong>om</strong>, at alle dyr<br />
(dvs. inklusiv mennesket) er ligeværdige i moralsk henseende [Bruun Jensen, 1999]. Det<br />
er hovedsagelig australieren Peter Singer, der har været <strong>for</strong>taler <strong>for</strong> denne teori. Det utilitaristiske<br />
princip, og dermed denne bevægelse tegnet af Peter Singer, tager udgangspunkt<br />
i at minimere den samlede sum af lidelser i verden, <strong>for</strong> derigennem at højne kvantiteten<br />
af velfærd i verden så meget s<strong>om</strong> muligt. Her opfattes alle væsener, der kan føle<br />
lyst eller smerte, s<strong>om</strong> retssubjekter. Det vil sige, at ikke-menneskelige væsener tillægges<br />
moralsk værdi, og da dyr kan føle smerte, bliver de herved inddraget i de moralske anliggenders<br />
sfære på lige fod med mennesket [Ferry, 1996].<br />
Hvis der opstår konflikter mellem menneskets og dyrenes interesser, er Peter Singer inde<br />
på, at det er <strong>for</strong>kert at påføre andre væsener unødvendige lidelser. Og at mennesket her<br />
må gå ind og overveje, hvornår en handling er nødvendig [Bruun Jensen, 1999].<br />
- 31 -