Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Administration <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Kystzonen<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
kunne få fat og derved grave mere af diget. Faren <strong>for</strong> et brud på diget minimeres altså jo<br />
fladere diget er. I dag bygger man der<strong>for</strong> meget brede diger. Ribe-dæmningen er <strong>for</strong> eksempel<br />
34 meter bred [Sørensen, 1976]. De nyeste diger er placeret længere ude på vaden<br />
end de gamle, og det har alvorlige konsekvenser <strong>for</strong> dyre- og plantelivet.<br />
Dæmninger er groft sagt konstrueret efter de samme principper s<strong>om</strong> diger. Forskellen er,<br />
at dæmninger er bygget <strong>for</strong> at indvinde <strong>om</strong>råder, s<strong>om</strong> ligger under den gennemsnitlige<br />
daglige vandstandslinie og der<strong>for</strong> skal modstå større dagligt vandtryk. De er der<strong>for</strong> gerne<br />
konstrueret af mere solide materialer.<br />
2.4.2 Sekundære konsekvenser<br />
Da kysten er en del af et dynamisk system, vil de <strong>for</strong>skellige kystsikringstiltag <strong>for</strong> det meste<br />
medføre nogle sekundære konsekvenser. Når man kystsikrer, <strong>for</strong>søger man jo at <strong>for</strong>hindre<br />
nogle fysiske påvirkninger, s<strong>om</strong> bølgernes energi påfører landet i kystzonen. Disse<br />
påvirkninger indgår s<strong>om</strong> en del af et større system. S<strong>om</strong> tidligere nævnt (afsnit 2.2), fører<br />
kysterosionen de borteroderede materialer med sig og aflejrer dem et andet sted. Forstyrres<br />
disse processer, og <strong>for</strong>hindrer man <strong>for</strong> eksempel en erosion på et givent punkt, vil<br />
erosionen oftest <strong>for</strong>stærkes et andet sted langs kysten, eller materialerne vil mangle et<br />
andet sted. Ofte vil man <strong>om</strong>kring et kystbeskyttelsesprojekt se, at der <strong>for</strong>ek<strong>om</strong>mer nye<br />
erosioner på læsiden i <strong>for</strong>hold til kyststrømmenes retning og aflejringer på den anden side.<br />
Således vil selv simple og små kystsikringsprojekter ofte ændre kystens profil i et større<br />
<strong>om</strong>råde i nærheden og ofte også have effekter langt fra stedet.<br />
Inddiger man et <strong>om</strong>råde, ændrer man ofte også det naturlige udløb fra vandløb, s<strong>om</strong><br />
munder ud i <strong>om</strong>rådet, hvorved man helt <strong>for</strong>andrer de hydrografiske <strong>for</strong>hold.<br />
Da kystsikringsanlæg giver en ganske volds<strong>om</strong> <strong>for</strong>andring på de lokale <strong>for</strong>hold, vil det altid<br />
have store konsekvenser <strong>for</strong> den lokale flora og fauna.<br />
2.4.3 Sammenfatning<br />
S<strong>om</strong> det ses af ovenstående, er der stor <strong>for</strong>skel på, hvilke Kystsikringstyper der er anvendelige<br />
og ønskelige i en given situation. Ligeledes er der store <strong>for</strong>skelle på, hvordan <strong>for</strong>skellige<br />
typer mindsker de havbaserede påvirkninger på kysten både fysisk og æstetisk.<br />
Men lige meget hvilken type man vælger, har det store konsekvenser både på det aktuelle<br />
sted, men ofte også sekundært andre steder langs kysten.<br />
2.5 Administration<br />
Der er en lang tradition i såvel Danmark s<strong>om</strong> internationalt <strong>for</strong> regulering af kystzonen.<br />
Kystzonen har i kraft af sin betydning <strong>for</strong> såvel miljøet s<strong>om</strong> menneskene været et emne<br />
<strong>for</strong> politisk-administrativ regulering. Herhjemme har reguleringen fundet sted lige fra den<br />
- 19 -