Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kystzonen <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Samfundsmæssig anvendelse<br />
2.2.4 De indre kyster<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Langs kysten er der ved bølgeaflejringer dannet bugter, hvori der både <strong>for</strong>ek<strong>om</strong>mer erosion<br />
og aflejring. Samlet set sker der dog en nettotransport af sand mod nord. Størstedelen<br />
af sedimentet aflejres ved Skagens Gren, der vokser med cirka 10 meter <strong>om</strong> året.<br />
Strækningen har, udover <strong>om</strong>råder med sandstrande og klitter, mange kystklinter af moræneler<br />
eller kalk, s<strong>om</strong> ubeskyttet er under stadig erosion og der<strong>for</strong> vegetationsløse. Vegetationen<br />
afhænger af, <strong>om</strong> der er tale <strong>om</strong> kridt eller lerklinter. Ophører erosionen på lerklinterne,<br />
<strong>for</strong> eksempel s<strong>om</strong> følge af kystsikring, koloniseres klinten hurtigt af planter med<br />
vidt <strong>for</strong>grenede systemer af jordstængler og knopdannende rødder.<br />
På selve de ubeskyttede klinteskrænter, hvor der ofte <strong>for</strong>ek<strong>om</strong>mer skred, har planter<br />
svært ved at etablere sig. Her finder man typisk hårdføre pionerarter. På og bagved klinten<br />
finder man de typiske planter fra klit og overdrev: Vegetationen har en stor artsrigd<strong>om</strong><br />
[Petersen og Vestergaard, 1993]. Klinterne giver gode redepladser <strong>for</strong> mange hulrugende<br />
fuglearter s<strong>om</strong> <strong>for</strong> eksempel digesvaler, og er også vigtige <strong>om</strong>råder <strong>for</strong> trækkende fugle,<br />
da der ofte er en god bestand af tæt beskyttende kratvegetation, s<strong>om</strong> <strong>for</strong> nogle arters<br />
vedk<strong>om</strong>mende er bær bærende (<strong>for</strong> eksempel havtorn).<br />
Kysterne i de indre farvande er præget af, at de ikke er udsat <strong>for</strong> nær så store bølgepåvirkninger<br />
og dermed ikke så store erosionspåvirkninger s<strong>om</strong> den jyske vestkyst. Dette<br />
medfører bl.a., at de har et mere fliget <strong>for</strong>løb, og de er mere prægede af isens aflejringer<br />
og bevægelser end af sedimenttransport, og har store lokale variationer. Dog er kyster,<br />
s<strong>om</strong> vender ud mod de relativt større hav<strong>om</strong>råder Kattegat og Østersøen også prægede<br />
af bølgepåvirkninger[Thyme, 1998]. De vigtigste eksempler er Sjællands nordkyst og Falsters<br />
østkyst. Generelt er de indre kyster meget varierede, og man genfinder også de<br />
oven<strong>for</strong> beskrevne typer i større eller mindre rendyrket <strong>for</strong>m<br />
2.2.5 Sammenfatning<br />
S<strong>om</strong> det ses af ovenstående, er der stor <strong>for</strong>skel på de geologiske og biologiske <strong>for</strong>hold,<br />
s<strong>om</strong> gør sig gældende på de <strong>for</strong>skellige kysttyper. De <strong>for</strong>skellige kysttyper har der<strong>for</strong> <strong>for</strong>skellige<br />
ting og værdier, s<strong>om</strong> ønskes beskyttet eller bevaret, hvilket igen har <strong>for</strong>skellige<br />
konsekvenser <strong>for</strong>, hvilke tiltag man vælger at udføre eller afstå fra.<br />
2.3 Samfundsmæssig anvendelse<br />
I dette kapitel vil vi generelt beskrive de brugere og dermed også interessegrupper, der er<br />
i kystzonen, og dermed også præsentere nogen af de konflikter, der kan findes i dette<br />
<strong>om</strong>råde.<br />
- 12 -