Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
Kampen om naturen Miljølære - 1 - - Centre for Environmental ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Problem<strong>for</strong>mulering <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Indledning<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
- 1 -
Indledning <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Problem<strong>for</strong>mulering<br />
MILJØLÆRE<br />
AARHUS UNIVERSITET<br />
Finlandsgade 12-14<br />
8200 Århus N<br />
Udgiver : <strong>Miljølære</strong>, februar 2000<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Tryk: Fysisk Institut, Aarhus Universitet<br />
Antal: 60<br />
ISBN: 87-7785-116-1<br />
- 2 -<br />
ENVIRONMENTAL COURSE<br />
AARHUS UNIVERSITY<br />
Finlandsgade 12-14<br />
DK-8200 AARHUS N<br />
DENMARK<br />
e-mail: miljolare@au.dk<br />
PHONE: +45 8942 4424<br />
FAX: +45 8942 4426
Problem<strong>for</strong>mulering <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Indledning<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Indholds<strong>for</strong>tegnelse<br />
1 INDLEDNING ................................................................................................................................... 5<br />
1.1 PROBLEMFORMULERING............................................................................................................... 5<br />
1.2 METODE...................................................................................................................................... 5<br />
2 KYSTZONEN.................................................................................................................................... 8<br />
2.1 KYSTZONEN SOM OMRÅDE ........................................................................................................... 8<br />
2.2 BIOLOGISK/GEOLOGISK BESKRIVELSE ........................................................................................... 9<br />
2.3 SAMFUNDSMÆSSIG ANVENDELSE ............................................................................................... 12<br />
2.4 KYSTSIKRINGER......................................................................................................................... 16<br />
2.5 ADMINISTRATION ....................................................................................................................... 19<br />
2.6 KONKLUSION ............................................................................................................................. 28<br />
3 NATURSYN.................................................................................................................................... 29<br />
3.1 HVORFOR BESKÆFTIGE SIG MED NATUREN? ............................................................................... 29<br />
3.2 HVAD ER NATURSYN? ................................................................................................................ 29<br />
3.3 NATURSYNET I LOVGIVNINGEN.................................................................................................... 34<br />
3.4 AKTØRER .................................................................................................................................. 36<br />
3.5 DE LOKALE SOM INTERESSEGRUPPE........................................................................................... 39<br />
3.6 KONKLUSION ............................................................................................................................. 40<br />
4 NATUR/KULTUR-KONFLIKTEN................................................................................................... 41<br />
4.1 AREALKONFLIKT ........................................................................................................................ 41<br />
4.2 ARTIKULERING AF BORGERNES PRÆFERENCER PÅ POLITISK NIVEAU............................................. 43<br />
4.3 VÆRDIANSÆTTELSE AF TRUEDE AREALER................................................................................... 45<br />
4.4 LOKALE KONTRA NATIONALE/SAMFUNDSMÆSSIGE INTERESSER ................................................... 46<br />
4.5 MILJØPOLITIKKENS IMPLEMENTERING ......................................................................................... 46<br />
4.6 KONKLUSION ............................................................................................................................. 46<br />
5 VADEHAVET.................................................................................................................................. 47<br />
5.1 INDLEDNING...............................................................................................................................47<br />
5.2 BESKRIVELSE ............................................................................................................................ 47<br />
5.3 ANALYSE................................................................................................................................... 59<br />
5.4 KONKLUSION ............................................................................................................................. 62<br />
6 LØNSTRUP KLINT ........................................................................................................................ 63<br />
6.1 INDLEDNING...............................................................................................................................63<br />
6.2 BESKRIVELSE ............................................................................................................................ 63<br />
6.2 ANALYSE................................................................................................................................... 71<br />
6.3 KONKLUSION ............................................................................................................................. 72<br />
7 HYLLINGEBJERG – LISELEJE .................................................................................................... 74<br />
- 3 -
Indledning <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Problem<strong>for</strong>mulering<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
7.1 INDLEDNING...............................................................................................................................74<br />
7.2 BESKRIVELSE AF PROJEKTET ..................................................................................................... 74<br />
7.2 ANALYSE OG KONKLUSION.......................................................................................................... 79<br />
8 SAMMENLIGNING OG FORKLARING ......................................................................................... 81<br />
8.1 FORHOLD I KYSTZONEN.............................................................................................................. 81<br />
8.2 ET NATURSYN I UDVIKLING.......................................................................................................... 82<br />
8.3 AKTØRER .................................................................................................................................. 84<br />
8.4 HVORFOR OPSTÅR DER KONFLIKTER OMKRING KYSTSIKRING?...................................................... 87<br />
9 KONKLUSION................................................................................................................................ 90<br />
10 KILDER .......................................................................................................................................... 92<br />
10.1 ARTIKLER OG LITTERATUR.......................................................................................................... 92<br />
10.2 INTERVIEWS .............................................................................................................................. 95<br />
10.3 LOVTEKSTER............................................................................................................................. 96<br />
11 BILAG A: DEBAT OM FREMME AF SAG OM KYSTSIKRING PÅ OMØ .................................... 97<br />
12 BILAG B: KYSTSIKRING UD FOR VADUM PLANTAGE - FODMOSEN .................................. 102<br />
- 4 -
Metode <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Indledning<br />
1 Indledning<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Med en til stadighed øget regulering af <strong>naturen</strong> gennem <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> naturbeskyttelse<br />
har man oplevet sammenstød mellem <strong>for</strong>skellige interessegrupper. Vrede lokale<br />
beboere i de berørte <strong>om</strong>råder påkalder sig jævnligt mediernes opmærks<strong>om</strong>hed, når deres<br />
behov kolliderer med samfundets naturmålsætninger.<br />
Danmark har en kystlinie på over 7300 kil<strong>om</strong>eter. S<strong>om</strong> et lille land er det ikke muligt at<br />
k<strong>om</strong>me længere end 50 kil<strong>om</strong>eter væk fra kysten. Kystzonen s<strong>om</strong> <strong>om</strong>råde har der<strong>for</strong> altid<br />
haft en stor betydning <strong>for</strong> vores samfund.<br />
I kystzonen oplever vi, at kræfter udefra ustandseligt ændrer på kystlinien gennem erosion<br />
og transport af materialer. Samfundets aktiviteter i kystzonen påvirkes altså af <strong>naturen</strong>s<br />
kræfter. Samtidigt oplever vi et ønske <strong>om</strong> at bevare og sikre den natur, der er i kyst<strong>om</strong>råderne<br />
<strong>for</strong> eftertiden. Dette må nødvendigvis føre konflikter med sig. Skal vi bevare<br />
<strong>naturen</strong> s<strong>om</strong> den er, - eller skal vi sikre vores livsbetingelser s<strong>om</strong> mennesker gennem aktive<br />
indgreb i <strong>naturen</strong>?<br />
Kystsikring er et kulturindgreb, s<strong>om</strong> skal beskytte mennesket mod <strong>naturen</strong>s kræfter;<br />
nærmere bestemt havets påvirkninger af de kystnære arealer.<br />
Naturbeskyttelse heriblandt fredning <strong>for</strong>etages <strong>for</strong> at genskabe eller fastfryse et <strong>om</strong>råde<br />
i sin nuværende tilstand og beskytter der<strong>for</strong> <strong>naturen</strong> mod yderligere menneskelige indgreb<br />
og i mange tilfælde ligeledes mod den naturlige succession.<br />
Dette har ført til åbenlyse konflikter, s<strong>om</strong> vi har set det <strong>om</strong>kring Vadehavet eller ved Mårup<br />
Kirke ved Lønstrup. Hvor<strong>for</strong> opstår disse konflikter, - og hvordan kan vi undgå det i<br />
fremtiden? Dette spørgsmål søger denne opgave at besvare.<br />
1.1 Problem<strong>for</strong>mulering<br />
1.2 Metode<br />
1.2.1 Tilgang<br />
Vi vil i denne opgave arbejde ud fra en tese <strong>om</strong>, at det ved kystsikring <strong>for</strong>etagne indgreb i<br />
<strong>naturen</strong> kan konflikte med beskyttelsen af <strong>naturen</strong>. Hvori består konflikten - og kan man<br />
<strong>for</strong>hindre den i fremtiden?<br />
Opgaven søger at tilgå problemstillingen ved på <strong>for</strong>hånd at tage udgangspunkt i den i<br />
problem<strong>for</strong>muleringen opstillede tese. Denne tese danner baggrunden <strong>for</strong> de spørgsmål,<br />
der undersøges, og måden hvorpå de undersøges. Opgaven er således opbygget deduk-<br />
- 5 -
Indledning <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Metode<br />
1.2.2 Valg af cases<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
tivt med det <strong>for</strong>mål at beskrive og <strong>for</strong>klare konflikten <strong>om</strong> natursynet i kystzonen udfra en<br />
på <strong>for</strong>hånd defineret tese. De emner og <strong>for</strong>hold, der bliver behandlet i opgaven, står der<strong>for</strong><br />
i direkte relation til undersøgelsen af denne på <strong>for</strong>hånd definerede tese. Til dette <strong>for</strong>mål<br />
anvendes et studie af tre cases.<br />
I vores studie vil vi tage udgangspunkt i en opfattelse af kystzonen s<strong>om</strong> et åbent og på<br />
kort sigt uligevægtigt system, der aktivt interagerer med <strong>om</strong>verdenen. Dette betyder, at en<br />
mangfoldighed af interesser og påvirkninger, på gensidig k<strong>om</strong>pleks vis vil stå i relation til<br />
hinanden.<br />
S<strong>om</strong> <strong>for</strong>klaringer vil der blive anvendt teori med et pragmatisk udgangspunkt. I det målet<br />
med opgaven ikke er en længere teoridiskussion, er der valgt <strong>for</strong>klarings<strong>for</strong>mer på et lavt<br />
teoretisk niveau, <strong>for</strong> til gengæld på baggrund af disse at få en frugtbar diskussion.<br />
I en opgave, der beskæftiger sig med modstridende interesser og interessegrupper, er det<br />
væsentligt at <strong>for</strong>holde sig til, hvorvidt det anvendte kildemateriale er objektivt. Det har vist<br />
sig at give en del problemer, idet en del af materialet er skrevet af engagerede parter i<br />
sagen. Vi har der<strong>for</strong> efter bedste evne måttet vurdere materialet ud fra vores egen sunde<br />
<strong>for</strong>nuft.<br />
I vores valg af cases har det været vigtigt <strong>for</strong> os at sikre,<br />
At det på den ene side er muligt at analysere de udvalgte cases gennem en sammenligning<br />
de enkelte cases imellem(synkron analyse) og gennem en analyse af udviklingen<br />
inden<strong>for</strong> den enkelte case(diakron analyse). Dette skyldes, at der i tråd med opgavens<br />
problem<strong>for</strong>mulering også <strong>for</strong>etages en undersøgelse af udviklingen over tid.<br />
At de enkelte cases har et betydningsfuldt <strong>om</strong>fang samfundsmæssigt set. Der er således<br />
udvalgt cases, der har opnået en rimelig <strong>om</strong>tale og er veldokumenterede. Vi har<br />
fået kendskab til en række mindre sager, men vi antager, at vi ved at anvende velkendte<br />
cases illustrerer problemstillinger af en mere generel karakter i <strong>for</strong>hold til den<br />
offentlige debat <strong>om</strong>kring natur ctr. kultur-konflikten.. Der er således ikke tilstræbt et<br />
udvalg af <strong>for</strong>skellige cases, der i statistisk <strong>for</strong>stand er repræsentativ <strong>for</strong> denne problemstilling.<br />
I <strong>for</strong>længelse af ovenstående er det tilstræbt at opnå en geografisk spredning med<br />
hovedvægt på Vestkysten, hvor problemstillingen har det største <strong>om</strong>fang og også er<br />
af historisk karakter, samt valget af en case på Nordsjælland<br />
S<strong>om</strong> cases har vi udvalgt…<br />
Vadehavet, hvor der over en lang årrække er blevet gennemført kystbeskyttelses<strong>for</strong>anstaltninger,<br />
og hvor kulturen over mange år har været under påvirkning af <strong>naturen</strong>.<br />
- 6 -
Metode <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Indledning<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Lønstrup Klint, hvor den <strong>for</strong> tiden verserende sag <strong>om</strong>kring Mårup Kirke og de tilstødende<br />
s<strong>om</strong>merhus<strong>om</strong>råder har skabt en klar konflikt mellem de tidligere fredningskendelser<br />
og et ønske hos aktører i dag <strong>om</strong> at få gennemført en kystsikring af <strong>om</strong>rådet,<br />
der vil stride mod den tidligere fredning.<br />
Et kystsikringsprojekt fra Liseleje på Nordsjælland, hvor kultur interesser helt har<br />
d<strong>om</strong>ineret ønsker <strong>om</strong> naturgenopretning langs kysten.<br />
Selv<strong>om</strong> de tre cases ikke er repræsentative i <strong>for</strong>hold til de problemstillinger, der må være,<br />
giver de et bredt billede af, hvordan konflikterne kan <strong>for</strong>me sig.<br />
1.2.3 Opgavens opbygning<br />
Besvarelse af en opgave s<strong>om</strong> denne <strong>for</strong>drer, at man ved noget <strong>om</strong> <strong>for</strong>holdene inden<strong>for</strong><br />
det <strong>om</strong>råde, man beskæftiger os med(=kystzonen), at man har et begrebsapparat i <strong>for</strong>hold<br />
til håndteringen af natursynet, og ikke mindst at man har en teori og en <strong>for</strong>estilling<br />
<strong>om</strong>, hvordan konflikten mellem natur og kultur-hensyn må ud<strong>for</strong>me sig. Opgave er opbygget<br />
således, at de enkelte afsnit står i en indbyrdes sammenhæng<br />
Da opgaven <strong>om</strong>handler konflikter i kystzonen, beskrives kystzonen i afsnit 2 med udgangspunkt<br />
i en beskrivelse af <strong>om</strong>rådets natur(geologi og biologi), de menneskelige aktiviteter<br />
og den gældende lovgivning og administration.<br />
Afsnit 3 beskæftiger sig derimod med natursynet på et teoretisk og praktisk niveau. Hvilke<br />
natursyn kan man tænke sig, og hvordan k<strong>om</strong>mer de til udtryk inden<strong>for</strong> lovgivningen og<br />
hos interessegrupperne. Herved afdækkes både det civile samfund og statens natursyn. I<br />
afsnit 4 opbygges et teoretisk begrebsapparat, der kan anvendes i håndteringen af konflikten<br />
mellem natur og kultur-hensyn. Afsnit 2, 3 og 4 udgør grundlaget <strong>for</strong> analyserne af<br />
de enkelte cases, s<strong>om</strong> finder sted i afsnit 5, 6 og 7. Afsnit 8 analyserer på tværs af afsnittene<br />
2 til 7 <strong>for</strong> på denne baggrund at besvare opgavens problem<strong>for</strong>mulering. Afsnit 9<br />
indeholder den samlede konklusion på opgaven.<br />
- 7 -
Kystzonen <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Kystzonen s<strong>om</strong> <strong>om</strong>råde<br />
2 Kystzonen<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Dette afsnit har til <strong>for</strong>mål at beskrive kystzonen s<strong>om</strong> <strong>om</strong>råde i og med, at det er her, den<br />
opstillede problemstilling udspiller sig. Formålet med afsnittet er således at beskrive og<br />
redegøre <strong>for</strong> de <strong>for</strong>hold, der gør sig gældende i kystzonen. Dette indebærer en geologisk<br />
og biologisk beskrivelse af kystzonen s<strong>om</strong> natur<strong>om</strong>råde, en beskrivelse af kystzonen s<strong>om</strong><br />
kultur<strong>om</strong>råde i kraft af den menneskelige aktivitet i zonen samt en beskrivelse af kystsikringsmuligheder<br />
og en beskrivelse og analyse af administrationen og vilkårene <strong>for</strong> administrationen<br />
af kystzonen.<br />
2.1 Kystzonen s<strong>om</strong> <strong>om</strong>råde<br />
For at kunne definere kystzonen s<strong>om</strong> <strong>om</strong>råde, vil vi i første <strong>om</strong>gang kigge på, hvordan<br />
man administrativt definerer kystzonen i lovgivningen<br />
Det viser sig, at der ikke eksisterer en gennemgående entydig definition på begrebet.<br />
Kystbeskyttelsesloven har til <strong>for</strong>mål at beskytte kysten mod oversvømmelser eller nedbrydende<br />
virkninger fra havet. Men den k<strong>om</strong>mer ikke med en egentlig definition, og definerer<br />
derved kun indirekte, at kysten er de arealer, s<strong>om</strong> på en eller anden måde er truede af<br />
havet.<br />
Planloven opererer med begrebet kyst<strong>om</strong>råder, <strong>for</strong> hvilke det gælder, at der s<strong>om</strong> hovedprincip<br />
ikke må <strong>for</strong>etages byggerier eller anlæg, s<strong>om</strong> ikke er direkte afhængige af en<br />
kystnær placering. For de kystnære dele af byzonerne er der fastsat særlige regler. Desuden<br />
indeholder planloven kystnærhedszonen <strong>for</strong> land- og s<strong>om</strong>merhuszonerne, s<strong>om</strong> er<br />
bestemt til at være 3 kil<strong>om</strong>eter, og inden <strong>for</strong> hvilken der er mere restriktive retningslinier<br />
<strong>for</strong> planlægningsarbejdet. Heller ikke i planloven er der tale <strong>om</strong> anden egentlig definition<br />
af kystzonen end de 3 kil<strong>om</strong>eter kystnærhedzone. Naturbeskyttelsesloven opererer med<br />
de såkaldt klitfrednings- og strandbeskyttelseslinier, s<strong>om</strong> i <strong>for</strong>bindelse med sidste lovændring<br />
er besluttet udvidet fra de 100 meter, fastsat i 1937, og til 300 meter (afstanden<br />
gældende fra begyndelsen af den sammenhængende vegetation). Inden <strong>for</strong> denne linie<br />
må stranden eller kysten i princippet ikke ændres. Klitfredningslinierne, s<strong>om</strong> gælder <strong>for</strong><br />
hele vestkysten, har de samme bestemmelser s<strong>om</strong> strandbeskyttelseslinien samt nogle<br />
flere restriktioner med henblik på at beskytte de meget slidsårbare klitter. I <strong>for</strong>bindelse<br />
med denne udvidelse af klitfrednings- og strandbeskyttelseslinien er der nedsat en k<strong>om</strong>mission,<br />
s<strong>om</strong> <strong>for</strong> øjeblikket er i gang med gennemgå hele kysten <strong>for</strong> at vurdere præcist,<br />
hvor linien skal gå, og hvor der er grund til at dispensere fra den og indsnævre afstanden<br />
[Miljø- og energiministeriet, 1998].<br />
Generelt vil vi der<strong>for</strong> i <strong>for</strong>bindelse med denne opgave bruge en geologisk definition af<br />
kystzonen s<strong>om</strong> den del af arealerne på kysten og havbunden ud <strong>for</strong> kysterne, s<strong>om</strong> direkte<br />
- 8 -
Biologisk/geologisk beskrivelse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Kystzonen<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
eller indirekte bliver eller risikerer at blive påvirket af havet, det være sig på grund af tidevand<br />
s<strong>om</strong> på grund af bølger og bølgepåvirkninger.<br />
2.2 Biologisk/geologisk beskrivelse<br />
I de følgende afsnit vil vi i korte træk opridse de geologiske og biologiske grundtræk <strong>for</strong> de<br />
<strong>for</strong>skellige hoved-kysttyper, s<strong>om</strong> findes i Danmark, og s<strong>om</strong> er interessante set ud fra en<br />
kystsikrings synsvinkel.<br />
Kysternes <strong>for</strong>m og dannelse bestemmes af bølger, strøm, tidevand, vind, kystlandets profil<br />
og jordbundstyper, vandstandsstigninger og -sænkninger, landhævninger og<br />
-sænkninger samt menneskelige aktiviteter og menneskeskabte tekniske anlæg. Kysterne<br />
har en næsten uendelig række af variationer geologisk og biologisk set, s<strong>om</strong> det vil være<br />
umuligt dække fyldestgørende. Men set fra et kystsikrings synspunkt kan man <strong>for</strong> overskuelighedens<br />
skyld groft sagt inddele kysten i fire hovedkategorier [Thyme, Flemming,<br />
1998], s<strong>om</strong> har en række fællestræk. Det drejer sig <strong>om</strong> vadehavs/tidevandskyster, sandkyster<br />
og klitlandskaber, klintekyster og de indre kyster.<br />
2.2.1 Vadehavs- eller tidevandskyster<br />
Vadehavs- eller tidevandskyster er særligt produktive og har et meget særegent dyreliv og<br />
en meget speciel geologi. Denne kysttype finder vi langs den jyske vestkyst strækkende<br />
sig fra Blåvandshuk (inkl. Ho bugt) og sydover <strong>for</strong>tsættende ned i Tyskland. Den er meget<br />
d<strong>om</strong>ineret af tidevandets påvirkninger og store flade lavvandede arealer. I denne del af<br />
landet finder vi de største tidevands<strong>for</strong>skelle, s<strong>om</strong> ved den Tyske grænse når op på <strong>om</strong>kring<br />
de 2 meter. De ringe vanddybder medfører, at bølgeenergien aftager inden bølgerne<br />
når kysten, således at de ikke har nogen stor påvirkning af kysten. De store tidevands<strong>for</strong>skelle,<br />
den ringe bølgeenergi og de store lavvandede arealer medfører en stor aflejring af<br />
finkornede materialer i <strong>for</strong>m af næringsrig klæg, s<strong>om</strong> kaldes slik, på disse arealer, s<strong>om</strong><br />
giver gode muligheder <strong>for</strong> en stor biologisk produktion. Denne sedimentering medfører, at<br />
bunden hæves hurtigere end landet sænkes, og at nogle arealer lige så langs<strong>om</strong>t ændrer<br />
karakter fra at være lavvandede arealer, over kun at være vanddækkede ved højvande<br />
<strong>for</strong> i sidste ende blive til land, hvilket man også kalder <strong>for</strong> marsk.<br />
Tidevandskysten kan underopdeles i tre biotoptyper, s<strong>om</strong> karakteriserer den naturlige<br />
succession på den af tidevandet påvirkede strand, nemlig selve vaden, saltengen og<br />
strandoverdrevet.<br />
Vaden befinder sig mellem middel lavvandslinien (MLL) og middel højvandslinien (MHL)<br />
dvs. i tidevandszonen, og er der<strong>for</strong> dagligt påvirket af tidevandet. De organismer, s<strong>om</strong> lever<br />
i vaden, skal være i stand til at leve i en blanding af et marint og et terrestrisk miljø.<br />
Det er de fysiske <strong>for</strong>hold, s<strong>om</strong> bestemmer den øvre grænse <strong>for</strong> organismernes udbredel-<br />
- 9 -
Kystzonen <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Biologisk/geologisk beskrivelse<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
se, mens den nedre grænse bestemmes af den indbyrdes konkurrence og af predation.<br />
Den tidevandsbestemte variation i vanddækningen af vaden medfører, at mange organismer<br />
ved lavvande må døje varmestress og udtørringsstress. Mange organismer har<br />
der<strong>for</strong> <strong>for</strong>skellige måder at beskytte sig mod disse <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> stress. Muslinger og ruer er<br />
beskyttede af deres skaller, mens mange dyr undgår udtørring og ophedning ved at grave<br />
sig ned i bunden, hvor denne består af sand eller mudder. Desuden er dyrene nødt til at<br />
nedsætte deres stofskifte under lavvande <strong>for</strong> at undgå iltunderskud [Levinton, 1995]. På<br />
trods af de barske vilkår har vaden tilstrækkelig med bundfauna til at være spisekammer<br />
<strong>for</strong> talrige ænder og vadefugle, især i træktiden. Vadens vegetation er meget spredt, og<br />
består <strong>for</strong>trinsvis af salttålende græsarter. På den øvre mest lavvandede del vil planterne<br />
ved højvande virke yderligere dæmpende på vandbevægelsen og derved øge sedimenteringen<br />
af fint materiale, hvorved bunden hæves hurtigere og efterhånden udvikler sig til en<br />
salteng.<br />
Saltengen befinder sig på den del af geolittoralen, s<strong>om</strong> ligger over middel højvandslinien<br />
og er der<strong>for</strong> sjældnere oversvømmet. (Geolittoralen er det <strong>om</strong>råde, der ligger mellem<br />
middelvandslinien og højeste normale højvandslinie). Vegetationen på saltengen er<br />
artsrig og består af lavtvoksende arter. Nederst og nærmest vaden bliver saltengen ofte<br />
oversvømmet, og her består vegetationen overvejende af flerårige arter. Hvor engene afgræsses,<br />
vil dyrenes påvirkning <strong>for</strong>årsage tuer og huller. I hullerne, hvor vegetationsdækket<br />
er brudt, kan man finde enårige arter. På den midterste del af saltengene karakteriseres<br />
vegetationen af arter med vegetativ <strong>for</strong>mering via overjordiske udløbere eller rhiz<strong>om</strong>er.<br />
Den øverste del af saltengen har en mere artsrig vegetation, og på afgræssede arealer<br />
finder man myretuer opbygget af den gule engmyre.<br />
Strandoverdrevet findes på epilittoralen, s<strong>om</strong> er den zone der er saltpåvirket af bølgesprøjt,<br />
men aldrig bliver oversvømmet. Der<strong>for</strong> er den fersk eller kun lettere saltpåvirket, og<br />
er karakteriseret ved en meget artsrig græs- og urtevegetation [Petersen & Vestergaard,<br />
1993].<br />
2.2.2 Sandkyster og Klitlandskab<br />
Sandkysten og Klitlandskabet finder man <strong>for</strong> eksempel på strækningen fra Lodbjerg til<br />
Skallingen. Denne kyststrækning ligger vest <strong>for</strong> hovedopholdslinien og var således ikke<br />
dækket med is under den sidste istid. I stedet er hele dette landskab præget af isafsmeltningen,<br />
hvor smeltevandsfloderne førte store mængder sand med sig, s<strong>om</strong> blev aflejret<br />
efterhånden, s<strong>om</strong> vandets strømningshastighed aftog. Her danner kysten en vinkel på<br />
den fremherskende vindretning (vest til nordvest), hvorved der sker en sedimenttransport<br />
i sydgående retning. En stor del af det sand, s<strong>om</strong> transporteres på langs af kysten, aflejres<br />
i vadehavet og medfører, at Skallingen, Fanø, Mandø og Rømø bliver udbygget på<br />
vestsiden.<br />
- 10 -
Biologisk/geologisk beskrivelse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Kystzonen<br />
2.2.3 Klintekyster<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Ud <strong>for</strong> sandstranden <strong>for</strong>ek<strong>om</strong>mer ofte op til fire rækker revler, s<strong>om</strong> er <strong>for</strong>højede bælter af<br />
sand parallelt med kysten et stykke ude dannet af bølgerne.<br />
Sandstranden er den del af kysten, s<strong>om</strong> jævnligt oversvømmes. Den nederste del er kraftigt<br />
påvirket af bølger, og har ingen bevoksning af højere planter kun af alger. På den<br />
øverste del af stranden tørrer sandet jævnligt ud og kan transporteres af vinden. På<br />
stranden er bevoksning af højere planter især knyttet til opskyl og vokser i bælter afhængig<br />
af salttolerance og sand<strong>om</strong>lejring. Der er tale <strong>om</strong> en åben og artsfattig vegetation.<br />
Klitterne dannes ved et samspil mellem plantevækst og vindtransporteret sand på arealer<br />
bag sandstrande udsat <strong>for</strong> stærk pålandsvind. Klitten har generelt en meget dårlig evne til<br />
at holde på vandet. Yderst mod stranden består vegetationen af flerårige salttolerante arter,<br />
s<strong>om</strong> ved hjælp af deres rhiz<strong>om</strong>er og skudsystem kan holde trit med sandaflejringerne,<br />
s<strong>om</strong> gennemsnitligt udgør cirka 30 cm årligt. Når klitterne når en højde, så de ikke kan<br />
nås af højvandet, vil der indvandre andre arter, s<strong>om</strong> kan gennemvokse tykkere sandlag;<br />
op til 60 - 100 cm <strong>om</strong> året (hovedsageligt hjælme). I klitterne er vegetationens dækningsgrad<br />
generelt lav, hvilket kun giver en begrænset aflejring af sand. Herved svækkes<br />
hjælmens konkurrenceevne, og andre arter kan indvandre og danne en ny vegetation<br />
med <strong>for</strong> eksempel ærtebl<strong>om</strong>st, s<strong>om</strong> ved sin evne til kvælstoffiksering tilfører næring til<br />
sandet. Herved øges klittens potentiale <strong>for</strong> plantevækst, og der dannes efterhånden et<br />
sammenhængende plantedække. Vegetationsanalytisk inddeles klitten i tre bælter fra<br />
stranden og ind mod land, med den mest arts- og næringsfattige længst ude mod stranden<br />
og den mest arts- og næringsrige ind mod land. Klitten har et meget barsk miljø, og<br />
da det generelt blæser meget, så det løse sand fyger langs med overfladen, er smådyr<br />
udsat <strong>for</strong> et næsten konstant b<strong>om</strong>bardement af sandkorn og sten, hvilket slider på deres<br />
overflade. Dyrene har der<strong>for</strong> brug <strong>for</strong> steder med læ, <strong>for</strong> at kunne klare sig. Vokser der alger<br />
i sandet holder de på det og fungerer desuden s<strong>om</strong> mad <strong>for</strong> dyrene.<br />
Kyster med groft sand har en mere artsfattig fauna, og <strong>for</strong>holdene favoriserer arter med<br />
gode graveegenskaber. For at kunne klare sig på den åbne strand må dyrene kunne tåle<br />
ekstreme kår eller være i stand til at flygte fra ekstremerne. En måde at klare sig på, er<br />
ved at grave sig ned i det våde fugtige sand. Store arealer er tilplantede med fyrreplantager<br />
s<strong>om</strong> tidligere blev anlagt i stor stil s<strong>om</strong> et led i sandflugtsbekæmpelsen(se 2.3.6)<br />
Klintekysten finder man <strong>for</strong> eksempel langs den jyske vestkyst i <strong>om</strong>rådet strækkende sig<br />
fra Lodbjerg til Skagen. Klintekysten er liges<strong>om</strong> hængt op på nogle karakteristiske klinter<br />
eller knuder, s<strong>om</strong> <strong>for</strong> eksempel Bulbjerg klint og Rubjerg knude. I <strong>om</strong>rådet er der siden<br />
stenalderen sket en væsentlig landhævning, hvorved det tidligere ø-landskab er blevet eet<br />
sammenhængende <strong>om</strong>råde<br />
- 11 -
Kystzonen <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Samfundsmæssig anvendelse<br />
2.2.4 De indre kyster<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Langs kysten er der ved bølgeaflejringer dannet bugter, hvori der både <strong>for</strong>ek<strong>om</strong>mer erosion<br />
og aflejring. Samlet set sker der dog en nettotransport af sand mod nord. Størstedelen<br />
af sedimentet aflejres ved Skagens Gren, der vokser med cirka 10 meter <strong>om</strong> året.<br />
Strækningen har, udover <strong>om</strong>råder med sandstrande og klitter, mange kystklinter af moræneler<br />
eller kalk, s<strong>om</strong> ubeskyttet er under stadig erosion og der<strong>for</strong> vegetationsløse. Vegetationen<br />
afhænger af, <strong>om</strong> der er tale <strong>om</strong> kridt eller lerklinter. Ophører erosionen på lerklinterne,<br />
<strong>for</strong> eksempel s<strong>om</strong> følge af kystsikring, koloniseres klinten hurtigt af planter med<br />
vidt <strong>for</strong>grenede systemer af jordstængler og knopdannende rødder.<br />
På selve de ubeskyttede klinteskrænter, hvor der ofte <strong>for</strong>ek<strong>om</strong>mer skred, har planter<br />
svært ved at etablere sig. Her finder man typisk hårdføre pionerarter. På og bagved klinten<br />
finder man de typiske planter fra klit og overdrev: Vegetationen har en stor artsrigd<strong>om</strong><br />
[Petersen og Vestergaard, 1993]. Klinterne giver gode redepladser <strong>for</strong> mange hulrugende<br />
fuglearter s<strong>om</strong> <strong>for</strong> eksempel digesvaler, og er også vigtige <strong>om</strong>råder <strong>for</strong> trækkende fugle,<br />
da der ofte er en god bestand af tæt beskyttende kratvegetation, s<strong>om</strong> <strong>for</strong> nogle arters<br />
vedk<strong>om</strong>mende er bær bærende (<strong>for</strong> eksempel havtorn).<br />
Kysterne i de indre farvande er præget af, at de ikke er udsat <strong>for</strong> nær så store bølgepåvirkninger<br />
og dermed ikke så store erosionspåvirkninger s<strong>om</strong> den jyske vestkyst. Dette<br />
medfører bl.a., at de har et mere fliget <strong>for</strong>løb, og de er mere prægede af isens aflejringer<br />
og bevægelser end af sedimenttransport, og har store lokale variationer. Dog er kyster,<br />
s<strong>om</strong> vender ud mod de relativt større hav<strong>om</strong>råder Kattegat og Østersøen også prægede<br />
af bølgepåvirkninger[Thyme, 1998]. De vigtigste eksempler er Sjællands nordkyst og Falsters<br />
østkyst. Generelt er de indre kyster meget varierede, og man genfinder også de<br />
oven<strong>for</strong> beskrevne typer i større eller mindre rendyrket <strong>for</strong>m<br />
2.2.5 Sammenfatning<br />
S<strong>om</strong> det ses af ovenstående, er der stor <strong>for</strong>skel på de geologiske og biologiske <strong>for</strong>hold,<br />
s<strong>om</strong> gør sig gældende på de <strong>for</strong>skellige kysttyper. De <strong>for</strong>skellige kysttyper har der<strong>for</strong> <strong>for</strong>skellige<br />
ting og værdier, s<strong>om</strong> ønskes beskyttet eller bevaret, hvilket igen har <strong>for</strong>skellige<br />
konsekvenser <strong>for</strong>, hvilke tiltag man vælger at udføre eller afstå fra.<br />
2.3 Samfundsmæssig anvendelse<br />
I dette kapitel vil vi generelt beskrive de brugere og dermed også interessegrupper, der er<br />
i kystzonen, og dermed også præsentere nogen af de konflikter, der kan findes i dette<br />
<strong>om</strong>råde.<br />
- 12 -
Samfundsmæssig anvendelse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Kystzonen<br />
2.3.1 Beboelse og fiskeri<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Siden menneskets indvandring til Danmark efter den sidste istid har der været beboelse<br />
langs kysterne, og man har benyttet sig af de fødemuligheder, s<strong>om</strong> jagt, fiskeri og indsamling<br />
(af muslinger, krabber og så videre) langs strandende har givet. Da agerbruget<br />
efterhånden blev vigtigere og vigtigere har man også søgt at udnytte de kystnære arealer<br />
til dyrkning. I nogle tilfælde s<strong>om</strong> vi blandt andet vil vise i kapitel 5 <strong>om</strong> Vadehavet, har man<br />
endda søgt at indvinde arealer fra havet. Således var kyst<strong>om</strong>råderne af størst betydning<br />
<strong>for</strong> de primære produktionserhverv landbrug og fiskeri. S<strong>om</strong> følge af industrialiseringen og<br />
effektiviseringen af landbrug og fiskeri (større vægt på havfiskeri i <strong>for</strong>hold til kystfiskeri) op<br />
gennem det tyvende århundrede, har kyst<strong>om</strong>råderne <strong>for</strong> befolkningen ændret status til at<br />
have størst betydning <strong>for</strong> turisterhvervet og s<strong>om</strong> attraktive beboelses<strong>om</strong>råder.<br />
2.3.2 Turisme/friluftsliv<br />
2.3.3 Transport<br />
De danske kyster er et stort turistmål. Vi kender alle sammen synet af den overfyldte badestrand<br />
en varm s<strong>om</strong>merdag. Tiltrækningen mod de hvide sandstrande er stor, og s<strong>om</strong><br />
dansker er det jo heller ikke svært at nå kysterne. Det er ikke kun turisterne, der bruger<br />
vores strande. Der er mange vandrere, rav- og stensamlere, spejdere med flere, der bruger<br />
kysterne. Gennem de sidste årtier er der k<strong>om</strong>met et <strong>for</strong>øget rekreativt pres på kysterne.<br />
I visse egne af landet har turismen fået overtaget og d<strong>om</strong>inerer lokal samfundene<br />
totalt både fysisk og økon<strong>om</strong>isk [Agger et al, 1994].<br />
Der har i Danmark været et stigende ønske <strong>om</strong> at have muligheden <strong>for</strong> at benytte et fritidshus<br />
ved havet. Dette har medført et stigende byggeri af s<strong>om</strong>merhuse, hovedsageligt<br />
ved sandstrandene. Disse s<strong>om</strong>merhuse har været med til at øge presset på strandene,<br />
hvilket har ført til en række reguleringsmekanismer indført i hhv. planloven og naturbeskyttelsesloven<br />
(se afsnit 2.5).<br />
Det har ikke kun været s<strong>om</strong>merhuse, der er skudt op ved de danske kyster. Også store<br />
feriecentre er k<strong>om</strong>met til i kyst<strong>om</strong>rådet. I disse centre har gæsterne mulighed <strong>for</strong> at benytte<br />
eksempelvis badeland, squashbaner og mange andre indendørs aktiviteter, men har<br />
også mulighed <strong>for</strong> at benytte de danske kyster.<br />
Før i tiden var handlen over havet at <strong>for</strong>etrække, da transport på land var hæmmet på<br />
grund af dårlige veje. Desuden <strong>for</strong>egik der også handel til og fra vores mange øer. Købstæderne<br />
kunne ikke altid slå til s<strong>om</strong> <strong>for</strong>midler af import og eksport af varer. Dette medførte,<br />
at man opførte ladepladser og udskibningssteder.<br />
Samtidig med at jernbanen blev indført i Danmark, blev havneaktiviteten større. Dette<br />
skyldes, at dampskibene også vandt indpas, og at skibene blev større. Der måtte der<strong>for</strong><br />
- 13 -
Kystzonen <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Samfundsmæssig anvendelse<br />
2.3.4 Skovbrug<br />
2.3.5 Landbruget<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
ske en udvidelse af havnene og transportvejene, både <strong>for</strong> at skaffe mere kajplads og <strong>for</strong><br />
at man kunne give tog og senere lastbiler let adgang til og på havnen [Hansen 1970].<br />
Dampskibene overtog rollen s<strong>om</strong> godstransportør, hvilket gjorde ruterne billigere og<br />
bragte landene tættere sammen. I dag er der kun få men store havne, der fungerer s<strong>om</strong><br />
handelsporte til udlandet, og transporten af mennesker er næsten helt overtaget af bil- og<br />
flytrafikken.<br />
Skovbrug har aldrig været ret meget brugt i de udsatte dele af vores kyst<strong>om</strong>råder, da større<br />
træer har svært ved at klare de stærke vind- og saltpåvirkninger. Da sandflugt altid har<br />
været et problem i mange kystnære <strong>om</strong>råder især langs vestkysten begyndte man i<br />
1800-tallet at bruge tilplantning med træer og buske til sandflugtsbekæmpelse [Mardal<br />
red. 1992]. Dette var også med til at afhjælpe brændselsmangelen, der var ved den jyske<br />
vestkyst. Der<strong>for</strong> finder man mange steder langs den jyske vestkyst statsejede klitplantager.<br />
Da disse hovedsageligt består af indførte træarter sås<strong>om</strong> bjergfyr med en ringe tilvækst<br />
og <strong>for</strong>m, har disse plantager i dag ikke den store betydning hverken økon<strong>om</strong>isk eller<br />
biologisk. Mange steder har de heller ikke den ønskede stabilitet til at modstå de ekstreme<br />
påvirkninger, hvor<strong>for</strong> man mange steder har opgivet disse plantager og <strong>om</strong>lagt dem<br />
til åbne klitlandskaber.<br />
I 1600-tallet var udbyttet af de dyrkede marker (indmarkerne) afhængig af næringstoftilførslen<br />
fra udmarkerne, s<strong>om</strong> bestod af overdrev, ferske enge, strandenge, og heder.<br />
I kystzonen har man indvundet mere land til landbruget. Det er <strong>for</strong>egået ved henholdsvis<br />
inddæmning og inddigning (se 2.4.1).<br />
Indvinding ved inddigning eller -dæmning giver oftest ny kulturjord. Det er lettest at indvinde<br />
land i lavvandede bugter, hvor der ikke er brug <strong>for</strong> store konstruktioner. Men disse <strong>om</strong>råder<br />
er også udklækningssteder <strong>for</strong> fiskeyngel. Man ved ikke hvor langt tilbage i tiden,<br />
man har <strong>for</strong>etaget landindvindinger.<br />
S<strong>om</strong> nogle eksempler på landindvindinger kan nævnes Sidinge fjord(1841), Kosterland på<br />
Møn(1870-erne), Lammefjorden(1873-1941) og Kolind sund(1880) [Kampp, 1970].<br />
Der er i dag et ønske <strong>om</strong> at genskabe nogle af de lavvandede fjorde og vige, s<strong>om</strong> er gået<br />
tabt ved landvinding, de steder hvor der ikke længere er en landbrugsmæssig økon<strong>om</strong>isk<br />
gevinst.<br />
- 14 -
Samfundsmæssig anvendelse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Kystzonen<br />
2.3.6 Jagt<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Ved de lavvandede marine <strong>om</strong>råder i Danmark, kan der på bestemte årstider opleves flere<br />
millioner vandfugle. De mange vandfugle tiltrækker <strong>for</strong>skellige interessegrupper. Først<br />
og fremmest jægere og ornitologer. Danmark er et af de europæiske lande, hvor der drives<br />
mest intensiv jagt på vandfugle. Strandjagt 1 er i dag en yndet jagt<strong>for</strong>m, da den ikke er<br />
begrænset af ejerskab og der<strong>for</strong> kan drives af alle. (Leje af jagt på landjorden er ofte en<br />
dyr <strong>for</strong>nøjelse).<br />
Problemet med jagt består ikke i, at man dræber nogle fugle, men at det skræmmer mange<br />
flere væk. Det er især de jagt <strong>for</strong>mer, hvor jægeren er mobil, der skræmmer fuglene<br />
væk.<br />
Jægerne er ofte folk, der er vokset op med jagt, deres far og farfar gjorde det, og de vil<br />
opfatte et eventuelt <strong>for</strong>bud s<strong>om</strong> et slag i ansigtet [Meyer, 1998].<br />
2.3.7 Placering af anlæg<br />
Nogle produktionsanlæg er afhængige af en kystnær placering. Et eksempel herpå er<br />
kraftværker, s<strong>om</strong> har brug <strong>for</strong> store mængder kølevand. Ligeledes ser myndighederne det<br />
s<strong>om</strong> en <strong>for</strong>del at placere affaldsdepoter kystnært i <strong>for</strong>ventning <strong>om</strong>, at udsivninger af <strong>for</strong>ureninger<br />
ikke vil gå i grundvandet. Disse interesser er der bl.a. taget højde <strong>for</strong> i Planloven<br />
(se 2.5.2)<br />
2.3.8 Eksterne menneskelige påvirkninger<br />
Vi påvirker ikke kun vores kyster direkte men også indirekte.<br />
Den globale udledning af drivhusgasser og dennes evt. påvirkning af det globale klima<br />
vurderes i flere sammenhænge at kunne have en indvirkning på vandstandsniveauet<br />
[IPCC, 1995, p. 7f].<br />
2.3.9 Sammenfatning<br />
Der er de sidste par hundrede år sket en udvikling væk fra primærerhvervenes anvendelse<br />
af kystzonen (landbrug og fiskeri) til en anvendelse blandt de tertiære erhverv i <strong>for</strong>m af<br />
bl.a. turisme. Dette betyder på den ene side, at kystzonen stadigvæk spiller en central<br />
økon<strong>om</strong>isk og erhvervsmæssig rolle, mens det på den anden side betyder, at den rekreative<br />
anvendelse <strong>for</strong>drer en anden og anderledes natur<strong>for</strong>m.<br />
1 Strandjagt er jagt på fiskeriterritoriet, og drives ofte på lavvandede <strong>om</strong>råder tæt ved ky-<br />
sten.<br />
- 15 -
Kystzonen <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Kystsikringer<br />
2.4 Kystsikringer<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Denne udvikling betyder også, at der er opstået nye interessegrupper i kystzonen. Fritidsjægere,<br />
fiskere og ornitologer deltager i dag aktivt i debatten <strong>om</strong> kystzonens udvikling<br />
og s<strong>om</strong> vogtere af egne interesser.<br />
For landbruget har der været en udvikling i deres påvirkning af kystzonen fra landindvinding<br />
til næringsstof<strong>for</strong>urening.<br />
Ændringen betyder <strong>for</strong> k<strong>om</strong>munerne, at deres hensyn har ændret sig fra at være rettet<br />
mod produktion i primærerhvervene til at skulle administrere og servicere beboelse og turistvirks<strong>om</strong>heder.<br />
Alle disse <strong>for</strong>hold hænger sammen med og har haft betydning <strong>for</strong> udviklingen i synet på<br />
kyst<strong>om</strong>råderne.<br />
Formålet med en kystbeskyttelse er at <strong>for</strong>hindre erosion, beskytte mod stigninger i vandstanden<br />
eller begge dele. Der er der<strong>for</strong> <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> kystbeskyttelse, hver tilpasset<br />
det pågældende steds geografi og havets påvirkninger. Når man ønsker at <strong>for</strong>hindre<br />
erosion kan man groft sagt vælge mellem tre strategier. Man kan 1) opfange det materiale,<br />
strømmen fører med sig, 2) tilføre den samme mængde materiale, s<strong>om</strong> fjernes eller 3)<br />
<strong>for</strong>stærke kysten. De <strong>for</strong>skellige strategier og beskyttelse mod vandstandsstigninger har<br />
meget <strong>for</strong>skellige konsekvenser både geologisk og biologisk. For eksempel kan kystsikring<br />
medføre at klintekyster vokser til, med stor <strong>for</strong>andring af dyrelivet til følge, se afsnit<br />
2.2.3.<br />
2.4.1 Kystsikringstyper<br />
Erosionsbeskyttelse<br />
Strandfodring<br />
Ved strand<strong>for</strong>dring, også kaldet kystfodring, er princippet, at man fører sand længere<br />
udefra havet ind på stranden til erstatning <strong>for</strong> det, der <strong>for</strong>svinder ved erosion. Processen<br />
går altså ud på at pumpe sand ud <strong>for</strong>an kystlinien, sådan at fodringssandet eroderes væk,<br />
i stedet <strong>for</strong> strandsandet. Man kan også vælge at bruge det, der hedder revlefodring.<br />
Dette går ud på, at man pumper sand ind på revlen i stedet <strong>for</strong> helt op på stranden. Processen<br />
medfører, at den naturlige erosion s<strong>om</strong> sådan <strong>for</strong>tsætter<br />
Det er meget dyrt at etablere selve anlægget til strandfodring. Der<strong>for</strong> svinger prisen per<br />
kubikmeter sand mellem 30 og 45 kroner. Kubikmeterprisen <strong>for</strong> strandfodring er mindre<br />
ved Vestkysten, end i de indre danske farvande, da anlæggene her er mindre [Nielsen,<br />
1999].<br />
- 16 -
Kystsikringer <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Kystzonen<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Det er dog ikke helt uproblematisk at fjerne sand fra havbunden, da det påvirker flora og<br />
fauna de pågældende steder. Endvidere er det heller ikke turistvenligt i den periode hvor<br />
man har store maskiner til at køre rundt på stranden og flytte på sandet.<br />
Skråningsbeskyttelse<br />
Hvis det meste af stranden allerede er eroderet væk, og man ikke ønsker yderligere erosion,<br />
er der ingen vej uden<strong>om</strong> skråningsbeskyttelse. Foden af en skrænt eller klint beskyttes<br />
af ral, store sten eller betonblokke. Med tiden vil konstruktionen dog blive eroderet<br />
nede fra. Hvornår det sker, afhænger af hvor dybt man graver det beskyttende materiale<br />
ned. Ofte ses skråningsbeskyttelse i k<strong>om</strong>bination med høfder eller bølgebrydere. Skråningsbeskyttelse<br />
er den dyreste <strong>for</strong>m <strong>for</strong> kystbeskyttelse. Prisen er 8.-12.500 kroner per<br />
løbende meter.<br />
Høfder<br />
Høfder har til <strong>for</strong>mål at stoppe sandtransporten langs kysten. Høfderne er beton- eller<br />
stenkonstruktioner, der bygges vinkelret på kysten. Herved opsamler de den materialemængde,<br />
der transporteres langs kysten, men dette k<strong>om</strong>mer til at mangle på den anden<br />
side af høfden, og man får det, der kaldes læsideerosion. Man kan delvis modvirke dette<br />
fæn<strong>om</strong>en ved at afpasse høfdeafstanden og høfdelængden, men man kan ikke helt undgå,<br />
at kysten får et savtakket udseende. Desuden kan høfderne medføre understrømme<br />
og huller, der <strong>for</strong>ringer badesikkerheden.<br />
Prisen på høfder sættes alt efter hvad man laver høfden af og hvor lang transportvejen af<br />
dette materiale er og størrelsen af høfden [Nielsen, 1999].<br />
Bølgebrydere<br />
Bølgebrydere fungerer s<strong>om</strong> høfder, men de placeres parallelt med kysten et stykke ude i<br />
vandet. Man får de samme problemer med læsideerosion, undervandsstrømme og huller<br />
s<strong>om</strong> man har med høfder. Prisen er også liges<strong>om</strong> høfder afhængig af det valg af materialer<br />
man <strong>for</strong>etager [Nielsen, Karl C. METER. 1999]. Kystinspektoratet har regnet på,<br />
hvad det vil koste at kystsikre ved Lønstrup Klint/Mårup Kirke, og her er bølgebryderprisen<br />
<strong>for</strong> eksempel 400.000 kroner per styk [ Kystinspektoratet, 1993].<br />
Kunstige klitter og sanddiger<br />
Det er efterhånden også blevet populært at bygge kunstige klitter. De fungerer principielt<br />
på samme måde s<strong>om</strong> strandfodring. Kunstige klitter kan evt. konstrueres med en kerne af<br />
beton indeni. Det er dog mere effektivt og billigere at bygge sanddiger, men disse er ikke<br />
så naturtro, så man fravælger dem ofte, også af hensyn til turister.<br />
- 17 -
Kystzonen <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Kystsikringer<br />
Trykudligningsmoduler<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Metoden består i at nedgrave nogle rør lodret i stranden. Teorien bag denne metode er, at<br />
grundvandsspejlet ligger helt ud i stranden og <strong>for</strong>hindrer vand fra bølgeslag i at trænge<br />
ned i sandet og langs<strong>om</strong>t diffundere ud igen, hvor<strong>for</strong> vandet i stedet løber tilbage fra<br />
stranden og fører sand med sig ud. Kunne man øge ferskvandsudtrængningen og derved<br />
sænke grundvandsspejlet ved kysten, så havvandet kunne diffundere ned, ville den eroderende<br />
effekt mindskes eller ophøre, og bølgerne ville måske endda aflejre nyt sand på<br />
stranden, og derved hæve stranden og i sidste ende udvide kysten. Trykudligningsmodulerne<br />
påstås netop at øge ferskvandsudtrængningen i havet og derved sænke grundvandsspejlet.<br />
Det skulle fungere lige s<strong>om</strong>, når man lukker vand ud <strong>for</strong> neden af en beholder.<br />
Her vil vandudstrømningshastigheden <strong>for</strong>øges væsentlig, hvis man punkterer beholderen<br />
<strong>for</strong> oven, så luften hurtigt kan trænge ind. Rørene nedgravet i sandet siges at skulle<br />
have denne punkterende effekt. Metoden er dog ikke blevet videnskabeligt dokumenteret<br />
endnu, og Kystinspektoratet anerkender den ikke s<strong>om</strong> en brugbar kystbeskyttelses<strong>for</strong>anstaltning<br />
[Nordhagen, 1999]. Prisen på disse rør til kystbeskyttelse er 250.000 kroner per<br />
løbende kil<strong>om</strong>eter årligt inkl. drift og vedligeholdelse [Jacobsen, 1999]. Metoden ville<br />
medføre en <strong>for</strong>øget sandfygning ved kysterne, s<strong>om</strong> det ville være nødvendigt at bremse.<br />
Sandfygningen er dog efter opfinderens holdning ikke et minus ved metoden, men et tegn<br />
på at den virker.<br />
Højvandsbeskyttelse<br />
Værfter<br />
Værfter er i dag en kunstig <strong>for</strong>højning til bebyggelse i marsken. De første mennesker, der<br />
beboede marsken byggede deres gårde direkte på marskbunden, men igennem århundrederne<br />
hævede bopladsens bund sig, <strong>for</strong>di man smed affald fra sig <strong>om</strong>kring husene. Når<br />
så bebyggelsen udvidede sig k<strong>om</strong> den til at ligge på det hævede land; de tilfældigt dannede<br />
værfter kunne man sige. Fra vikingetiden og frem byggede man dog værfterne inden<br />
man byggede husene [Sørensen, 1976]. Værfterne er opbygget af græstørv med<br />
marskklæg i et par meters højde.<br />
Diger og dæmninger<br />
Diger og dæmninger er slet og ret beskyttelsesvolde mod havet. Digerne i vadehavet er<br />
bygget af sand, der er pumpet ind fra vaden og klæg fra marsken i <strong>om</strong>rådet lige bag diget.<br />
På den måde kan man samtidig etablere en fyldgrav til bagvandet. Til sidst dækkes<br />
diget af friske græstørv. Et dige bygges således, at det har et meget svagt fald på havsiden,<br />
særligt på den nederste del. På denne måde opnår man, at bølgerne kan løbe af<br />
mod digefoden og dermed gøre mindre skade. Hvis diget er <strong>for</strong> stejlt, vil bølgerne lettere<br />
- 18 -
Administration <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Kystzonen<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
kunne få fat og derved grave mere af diget. Faren <strong>for</strong> et brud på diget minimeres altså jo<br />
fladere diget er. I dag bygger man der<strong>for</strong> meget brede diger. Ribe-dæmningen er <strong>for</strong> eksempel<br />
34 meter bred [Sørensen, 1976]. De nyeste diger er placeret længere ude på vaden<br />
end de gamle, og det har alvorlige konsekvenser <strong>for</strong> dyre- og plantelivet.<br />
Dæmninger er groft sagt konstrueret efter de samme principper s<strong>om</strong> diger. Forskellen er,<br />
at dæmninger er bygget <strong>for</strong> at indvinde <strong>om</strong>råder, s<strong>om</strong> ligger under den gennemsnitlige<br />
daglige vandstandslinie og der<strong>for</strong> skal modstå større dagligt vandtryk. De er der<strong>for</strong> gerne<br />
konstrueret af mere solide materialer.<br />
2.4.2 Sekundære konsekvenser<br />
Da kysten er en del af et dynamisk system, vil de <strong>for</strong>skellige kystsikringstiltag <strong>for</strong> det meste<br />
medføre nogle sekundære konsekvenser. Når man kystsikrer, <strong>for</strong>søger man jo at <strong>for</strong>hindre<br />
nogle fysiske påvirkninger, s<strong>om</strong> bølgernes energi påfører landet i kystzonen. Disse<br />
påvirkninger indgår s<strong>om</strong> en del af et større system. S<strong>om</strong> tidligere nævnt (afsnit 2.2), fører<br />
kysterosionen de borteroderede materialer med sig og aflejrer dem et andet sted. Forstyrres<br />
disse processer, og <strong>for</strong>hindrer man <strong>for</strong> eksempel en erosion på et givent punkt, vil<br />
erosionen oftest <strong>for</strong>stærkes et andet sted langs kysten, eller materialerne vil mangle et<br />
andet sted. Ofte vil man <strong>om</strong>kring et kystbeskyttelsesprojekt se, at der <strong>for</strong>ek<strong>om</strong>mer nye<br />
erosioner på læsiden i <strong>for</strong>hold til kyststrømmenes retning og aflejringer på den anden side.<br />
Således vil selv simple og små kystsikringsprojekter ofte ændre kystens profil i et større<br />
<strong>om</strong>råde i nærheden og ofte også have effekter langt fra stedet.<br />
Inddiger man et <strong>om</strong>råde, ændrer man ofte også det naturlige udløb fra vandløb, s<strong>om</strong><br />
munder ud i <strong>om</strong>rådet, hvorved man helt <strong>for</strong>andrer de hydrografiske <strong>for</strong>hold.<br />
Da kystsikringsanlæg giver en ganske volds<strong>om</strong> <strong>for</strong>andring på de lokale <strong>for</strong>hold, vil det altid<br />
have store konsekvenser <strong>for</strong> den lokale flora og fauna.<br />
2.4.3 Sammenfatning<br />
S<strong>om</strong> det ses af ovenstående, er der stor <strong>for</strong>skel på, hvilke Kystsikringstyper der er anvendelige<br />
og ønskelige i en given situation. Ligeledes er der store <strong>for</strong>skelle på, hvordan <strong>for</strong>skellige<br />
typer mindsker de havbaserede påvirkninger på kysten både fysisk og æstetisk.<br />
Men lige meget hvilken type man vælger, har det store konsekvenser både på det aktuelle<br />
sted, men ofte også sekundært andre steder langs kysten.<br />
2.5 Administration<br />
Der er en lang tradition i såvel Danmark s<strong>om</strong> internationalt <strong>for</strong> regulering af kystzonen.<br />
Kystzonen har i kraft af sin betydning <strong>for</strong> såvel miljøet s<strong>om</strong> menneskene været et emne<br />
<strong>for</strong> politisk-administrativ regulering. Herhjemme har reguleringen fundet sted lige fra den<br />
- 19 -
Kystzonen <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Administration<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
første fredningslovgivning, liges<strong>om</strong> reguleringen er blevet aktivt udmøntet gennem den<br />
offentlige planlægning og gennem vores miljø- og erhvervspolitik.<br />
Der<strong>for</strong> afspejler de institutioner og den lovgivning, der vedrører benyttelse og beskyttelse<br />
af kystzonen også i høj grad de d<strong>om</strong>inerende interesser [Landsplan afdelingen ,1999].<br />
Dette afsnit vil beskrive reguleringen af den danske kystzone, med udgangspunkt i de<br />
d<strong>om</strong>inerende institutioner og den tilknyttede lovgivning - både nationalt og internationalt.<br />
I og med, at lovgivningen vedrørende kystzonen er spredt ud over en lang række love og<br />
myndigheder, med egne reguleringsystemer og normer, er det særligt vigtigt at afdække<br />
disses samspil såvel horisontalt mellem sektorer s<strong>om</strong> vertikalt mellem myndighedsniveauer.<br />
Lovgivningen kan deles op efter, hvorvidt den fokuserer på aspekter i <strong>for</strong>bindelse med<br />
beskyttelse eller benyttelse af kystzonen[ Anker, 1998].<br />
Den aktivitetsorienterede regulering orienterer sig typisk i retning af benyttelsen af<br />
kystzonen og k<strong>om</strong>mer bl.a. til udtryk gennem Kystbeskyttelsesloven.<br />
Den arealorienterede regulering retter sig mod beskyttelse af bestemte geografiske<br />
<strong>om</strong>råder og habitater inden<strong>for</strong> kystzonen.<br />
Den artsorienterede regulering sigter mod at beskytte bestemte arter af dyr eller<br />
planter.<br />
Til disse vil der være knyttet en række <strong>for</strong>skellige Virkemidler og reguleringsinstrumenter,<br />
der vil blive beskrevet i de følgende afsnit.<br />
2.5.1 International regulering og påvirkning<br />
Kystzonen er både direkte og indirekte påvirket fra international side - og der er en række<br />
særligt gode grunde til netop i kystzonen at <strong>for</strong>holde sig til de internationale samarbejder.<br />
Kystzonen i en international sammenhæng<br />
En lang række af de problemstillinger, der vedrører kystzonen er af grænseoverskridende<br />
international karakter. Det drejer sig <strong>for</strong> eksempel. <strong>om</strong> <strong>for</strong>ureningen, der er et direkte<br />
grænseoverskridende problem i kystzonen, da den af naturlige årsager ofte befinder sig i<br />
sammenhæng med en territorial grænse. Dermed må man også <strong>for</strong>vente en række naturlige<br />
incitamenter til, at disse problemer søges løst gennem samarbejder. Gennem bl.a.<br />
EUs habitat-direktiv og fuglebeskyttelsesdirektiv (1972), Bonn-konventionen <strong>om</strong> migrerende<br />
arter (1979), Ramsar-konventionen (beskyttelse af våd<strong>om</strong>råder) er der blevet gjort<br />
<strong>for</strong>søg på at regulere fuglenes yngle<strong>om</strong>råder i erkendelse af, at beskyttelse og bevarelse<br />
af fuglearter ikke alene handler <strong>om</strong> at frede eller tage initiativer til beskyttelse af fuglearter<br />
- 20 -
Administration <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Kystzonen<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
i enkelte lande, men at indsatsen må rettes på alle de <strong>om</strong>råder, der ligger inden<strong>for</strong> fuglenes<br />
trækruter.<br />
Et andet eksempel er de globale klima<strong>for</strong>hold, der bl.a. kan være med til at påvirke vandstanden,<br />
hvilket kan være en trussel mod lavtliggende <strong>om</strong>råder. Klima<strong>for</strong>holdene er bl.a.<br />
søgt reguleret gennem Rio-deklarationen.<br />
Bløde reguleringsmekanismer<br />
Forvaltningen af kyst<strong>om</strong>råder har i de senere år været genstand <strong>for</strong> en øget opmærks<strong>om</strong>hed<br />
og k<strong>om</strong> <strong>for</strong> alvor på den internationale dagsorden i <strong>for</strong>bindelse med klimatopmødet<br />
i Rio i 1992 og vedtagelsen af Agenda 21.<br />
På et overordnet niveau har en række internationale beslutninger øvet indflydelse på vores<br />
grundlæggende miljømålsætninger og vores naturopfattelse. Det drejer sig specielt<br />
<strong>om</strong> Brundtland-rapporten, Agenda 21, der i særlig grad sigter mod lokal udvikling og integreret<br />
<strong>for</strong>valtning samt den tidligere nævnte Rio-deklaration, s<strong>om</strong> Danmark har tilsluttet<br />
sig. Disse har sat sig spor i dansk lovgivning ved både at indføre og definere de begreber<br />
<strong>om</strong> bæredygtighed og biodiversitet, vi finder i store dele af vores lovgivning, men også<br />
ved at lægge grund til de principper, der ligger bag administrationen og <strong>for</strong>valtningen af<br />
kystzonen.<br />
Internationale aftaler og konventioner<br />
RAMSAR-konventionen<br />
Hensigten med RAMSAR-konventionen er at beskytte våd<strong>om</strong>råder globalt, især s<strong>om</strong> levesteder<br />
<strong>for</strong> vandfugle.<br />
2 år efter, at Danmark ratificerede RAMSAR-konventionen, vedtog EF ministerrådet "Rådets<br />
direktiv af 2. april 1979 <strong>om</strong> beskyttelse af vilde fugle" - fuglebeskyttelsesdirektivet. Direktivet<br />
<strong>for</strong>pligter medlemslandene til at <strong>for</strong>bedre situationen <strong>for</strong> fællesskabets vilde fuglebestande-<br />
både fugle, der yngler i medlemslandene, og fugle, der kun optræder under<br />
trækket eller <strong>om</strong> vinteren. Danmark <strong>for</strong>etog der<strong>for</strong> udpegning af<br />
EF-fuglebeskyttelses<strong>om</strong>råder.<br />
EF-fuglebeskyttelsesdirektiv<br />
Efter fuglebeskyttelsesdirektivet fra 1981 gælder en <strong>for</strong>pligtelse til at bevare bestande af<br />
sjældne eller truede fuglearter opført på direktivets bilag 1, samt til at beskytte og opretholde<br />
tilstrækkelige og vidtstrakte levesteder <strong>for</strong> disse fuglearter. For<br />
EF-fuglebeskyttelses<strong>om</strong>råderne gælder, at de danske myndigheder har en umiddelbar<br />
pligt til gennem planlægning og administration at sikre, at <strong>om</strong>råderne ikke udsættes <strong>for</strong><br />
- 21 -
Kystzonen <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Administration<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
overgreb, der indebærer en <strong>for</strong>ringelse af deres tilstand s<strong>om</strong> levested <strong>for</strong> fugle. Der kan<br />
ikke dispenseres fra denne beskyttelse. Overtrædelse af direktivet kan medføre traktatkrænkelsessag<br />
<strong>for</strong> EF-d<strong>om</strong>stolen. EF-fuglebeskyttelses<strong>om</strong>råderne er s<strong>om</strong> konsekvens af,<br />
at EF direktivet kræver planlægningsmæssig og administrativ sikring af <strong>om</strong>råderne, optaget<br />
i regionplanerne og sikret gennem særligt restriktive retningslinier. Uafhængigt heraf<br />
har direktivet imidlertid s<strong>om</strong> nævnt direkte gyldighed over<strong>for</strong> statslige myndigheder, amtsråd<br />
og k<strong>om</strong>munalbestyrelser [Miljø- og energiministeriet, 1995].<br />
Habitatdirektivet<br />
EF-direktivet <strong>om</strong> bevarelse af vilde dyr og planter samt af disses naturlige levesteder (habitatdirektivet),<br />
der blev vedtaget i 1992, vil på samme måde s<strong>om</strong><br />
EF-fuglebeskyttelsesdirektivet indebære en <strong>for</strong>pligtelse til at udpege særlige beskyttelses<strong>om</strong>råder<br />
samt til at beskytte disse <strong>om</strong>råder. Dette direktivs betydning bliver dog begrænset<br />
<strong>for</strong> Danmark.<br />
Bern- og Bonn-konventionen<br />
Bern-konventionen <strong>om</strong> beskyttelse af Europas vilde planter og dyr samt naturlige levesteder<br />
og Bonn-konventionen <strong>om</strong> beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr indebærer en<br />
<strong>for</strong>pligtelse til at træffe <strong>for</strong>anstaltninger til beskyttelse af arter inden <strong>for</strong> landets <strong>om</strong>råde.<br />
Disse konventioner stiller krav <strong>om</strong> en særlig restriktiv planlægning og administration, der<br />
eventuelt kan erstatte fredninger s<strong>om</strong> beskyttelsesinstrument [Miljø- og energiministeriet<br />
1992].<br />
De internationale tiltags konsekvenser <strong>for</strong> administrationen af den danske kystzone<br />
Samtlige de 26 RAMSAR-<strong>om</strong>råder, der var udpeget i 1992 er også ifølge<br />
EF-fuglebeskyttelsesdirektivet udpeget s<strong>om</strong> fuglebeskyttelses<strong>om</strong>råder. Dette direktivs<br />
specielt restriktive karakter kan gøre det nødvendigt at gennemføre fredninger, hvor det<br />
ellers ikke havde været nødvendigt [Miljø- og energiministeriet, 1992].<br />
Både EF-fuglebeskyttelsesdirektivet og habitatdirektivet viser således, at der findes arealbeskyttelses-orienterede<br />
reguleringersmekanismer, der tilfører kystzonen endnu et planlægnings/myndighedsniveau.<br />
Selv<strong>om</strong> tiltrædelse og anmeldelse af våd<strong>om</strong>råder s<strong>om</strong> sådan<br />
har været frivilligt, blev der anslået en anden dagsorden, der medførte, at truede <strong>om</strong>råder<br />
blev identificerede og senere beskyttet.<br />
I <strong>for</strong>bindelse med udmøntningen og arbejdet med vores målsætninger og politikker er der<br />
i <strong>for</strong>bindelse med Vadehavet indgået den trilaterale vadehavspagt, der på mange måder<br />
udstrækker planlægningstanken til at gælde hele Vadehavet s<strong>om</strong> region - de nationale<br />
grænser uanfægtet. Helt konkret er der blevet oprettet et Regionalråd <strong>for</strong> samarbejdet i<br />
vadehavs<strong>om</strong>rådet, der finansieres af EU, Sønderjyllands Amt og Schlesvig i fællesskab.<br />
- 22 -
Administration <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Kystzonen<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Rådet arbejder på baggrund af et princip <strong>om</strong> enstemmighed og med udgangspunkt i den<br />
nationale lovgivning.<br />
Oprettelsen af regionalrådet er således udtryk <strong>for</strong> et mere institutionaliseret <strong>for</strong>valtning af<br />
kystzonen frem<strong>for</strong> de hidtidige aftalebaserede samarbejder, der i vidt <strong>om</strong>fang lod det være<br />
op til deltagerlandene at tilmelde beskyttelses-<strong>om</strong>råder og administrere dem.<br />
Samtidigt er der opstillet en række bløde reguleringsmekanismer s<strong>om</strong> <strong>for</strong> eksempel.<br />
Agenda 21 og bæredygtighedsbegrebet, der politisk kan spille en rolle i den danske beslutningsproces,<br />
men s<strong>om</strong> ikke direkte har en lovgivningsmæssig konsekvens.<br />
De internationale tiltag opstiller således rammen <strong>om</strong> den danske lovgivning og administration<br />
af kystzonen på to felter. For det første er Danmark direkte underlagt og <strong>for</strong>pligtet<br />
i <strong>for</strong>hold til egne indgåede aftaler, hvad angår beskyttelse af specifikke <strong>om</strong>råder. For det<br />
andet er Danmark s<strong>om</strong> følge af en række af de naturlige grænseoverskridende problemstillinger,<br />
der netop vedrører kystzonen, påvirket af den adfærd der udvises internationalt -<br />
og i særlig grad i nabolandene.<br />
2.5.2 Den nationale lovgivning i kystzonen<br />
Den danske lovgivning, der vedrører kystzonen er spredt - både på love, men også mellem<br />
<strong>for</strong>skellige myndigheder.<br />
I dette afsnit vil vi der<strong>for</strong> stærkt begrænse os til de elementer og de problemstillinger, der<br />
alene vedrører indgreb i kystzonen i <strong>for</strong>m af sikringsprojekter og de modsvarende naturbeskyttelses<strong>for</strong>anstaltninger.<br />
Dette vil i særlig grad ske med udgangspunkt i planlovgivningen, samt naturbeskyttelsesog<br />
kystbeskyttelsesloven. Heraf er de to sidstnævnte specielt fokuserede på henholdsvis<br />
beskyttelse og benyttelse af kystzonen.<br />
Naturbeskyttelsesloven<br />
Den første naturbeskyttelseslov (Lov nr. 9 af 3. januar 1992) trådte i kraft juli 1992. Loven<br />
erstattede 3 hidtidige love, Naturfredningsloven, Sandflugtsloven og Natur<strong>for</strong>valtningsloven<br />
og den medførte konsekvensændringer i Skovloven, Kystbeskyttelsesloven, Hegnsloven,<br />
Frik<strong>om</strong>muneloven, Råstofloven, Planloven og Vandløbsloven.<br />
Formålet med lovrevisionen har været at styrke beskyttelsen af den danske natur og udvide<br />
offentlighedens adgang til den samtidig med, at der blev <strong>for</strong>etaget en <strong>om</strong>fattende<br />
modernisering af de hidtil gældende regler på naturbeskyttelses<strong>om</strong>rådet.<br />
Loven betød, at der skete en ændring i myndighedsk<strong>om</strong>petencen således, at Fredningsnævnenes<br />
ansvars<strong>om</strong>råde blev begrænset til fredninger og dispensationer fra fredninger.<br />
Derimod blev Fredningsnævnenes hidtidige k<strong>om</strong>petence vedrørende blandt andet bygge-<br />
- 23 -
Kystzonen <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Administration<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
og beskyttelseslinier og regler <strong>om</strong> offentlig adgang til <strong>naturen</strong> overført til amtsk<strong>om</strong>munerne.<br />
Dog med den begrænsning, at k<strong>om</strong>munerne har fået k<strong>om</strong>petencen til at dispensere<br />
fra sø- og åbeskyttelseslinien og skovbyggelinien i byzone og s<strong>om</strong>merhus<strong>om</strong>råder. Naturbeskyttelsesloven<br />
har til <strong>for</strong>mål er at beskytte <strong>naturen</strong> i <strong>for</strong>m af landskab, planter og dyreliv<br />
på en måde, der står i respekt til menneskets levevilkår [lovens kapitel 1]. Dette inkluderer<br />
beskyttelse af den eksisterende natur, <strong>for</strong>bedring og genopretning af natur<strong>om</strong>råder<br />
samt adgang til <strong>naturen</strong>.<br />
Beskyttelsen sker ved at fastsætte generelle beskyttelsesordninger <strong>for</strong> <strong>for</strong>skellige naturtyper,<br />
hvori der ikke må <strong>for</strong>etages ændringer i tilstanden (beskyttelses <strong>om</strong>fang udvides med<br />
Naturbeskyttelsesloven i <strong>for</strong>hold til Naturfredningsloven). Dog gælder der den undtagelse,<br />
at Miljøministeren kan undtage naturtyper <strong>for</strong> beskyttelse, liges<strong>om</strong> ministeren kan fastsætte<br />
regler <strong>om</strong>, at ovenstående <strong>for</strong>bud mod ændringer ikke gælder i <strong>for</strong>bindelse med<br />
kystbeskyttelsesprojekter. I sådanne tilfælde skal der ved administration efter kystsikringsloven<br />
tages hensyn til naturværdierne. [Vejledning <strong>om</strong> lov <strong>om</strong> Naturbeskyttelse; p.<br />
23].<br />
Ved dispensation <strong>for</strong> beskyttelse af diger fastholder vejledningen, at der vil være tale <strong>om</strong><br />
en afvejning i <strong>for</strong>hold til væsentlige samfundsmæssige interesser, der vil kunne tilside<br />
sætte bevaringshensyn [Vejledning <strong>om</strong> lov <strong>om</strong> Naturbeskyttelse; p. 52]. Man må <strong>for</strong>estille<br />
sig, at en lignende vurdering vil gøre sig gældende i <strong>for</strong>hold til kystbeskyttelse. Diger, der<br />
etableres i <strong>for</strong>bindelse med landvindingsprojekter, er <strong>om</strong>fattet af kystbeskyttelsesloven<br />
[Bekendtgørelse <strong>om</strong> beskyttede naturtyper og sten- og jorddiger].<br />
Skov- og Naturstyrelsen er den primære myndighed på <strong>om</strong>rådet og administrerer det<br />
sammen med amtsk<strong>om</strong>munerne. Efter naturbeskyttelsesloven er det amtsrådet, der fører<br />
det almindelige tilsyn med overholdelse af loven og de <strong>for</strong>skrifter, der er udstedt efter loven,<br />
samt af fredningsbestemmelser. Der er en række undtagelser, s<strong>om</strong> der ikke k<strong>om</strong>mes<br />
ind på.<br />
Der må ikke <strong>for</strong>etages ændring i tilstanden af sten- og jorddiger og lignende. For sten- og<br />
jorddiger og lignende, der er beskyttet s<strong>om</strong> <strong>for</strong>tidsminder, gælder alene reglerne <strong>om</strong> <strong>for</strong>tidsminder,<br />
jf. § 12 og § 13.<br />
Fredning<br />
Fredningsinstitutionen er karakteristisk ved, at der en gang <strong>for</strong> alle gøres op med et bestemt<br />
geografisk <strong>om</strong>rådes anvendelsesmuligheder, og at de herved fastsatte rådighedsindskrænkninger<br />
eller handlepligter gennemføres mod erstatning. Fredning er således<br />
<strong>for</strong>tsat af stor betydning i naturbeskyttelsesarbejdet, idet det er det stærkeste instrument<br />
til sikring af et landskab med dets indhold af geologiske, biologiske, kulturhistoriske<br />
og rekreative værdier. Da der i dag i lovgivningen er en række muligheder udover fredning,<br />
<strong>for</strong> at sikre et landskab, bruges fredningen kun, når behovene <strong>for</strong> beskyttelse mv.<br />
- 24 -
Administration <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Kystzonen<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
ikke kan opfyldes ved anvendelse af de øvrige bestemmelser og virkemidler i lovgivningen.<br />
Fredninger på havet gennemføres hovedsageligt s<strong>om</strong> ministerielle bekendtgørelser. Både<br />
<strong>om</strong>råder inden<strong>for</strong> søterritoriet og fiskeriterritoriet kan fredes. Samtidig er der tilvejebragt<br />
overensstemmelse med anden lovgivning, <strong>for</strong> eksempel jagt- og vildt<strong>for</strong>valtningsloven.<br />
Formålet med at gennemføre fredninger på havet er identisk med fredninger på land.<br />
Fredninger på havet gennemføres kun, når det ikke er muligt at varetage beskyttelsesinteresserne<br />
i <strong>for</strong>bindelse med anden lovgivning, samt i tilfælde hvor der er tale <strong>om</strong> særligt<br />
vigtige og sårbare natur- og kulturhistoriske lokaliteter. Fredning kan også anvendes, hvor<br />
der er behov <strong>for</strong> en koordination af en række <strong>for</strong>skellige hensyn, der s<strong>om</strong> udgangspunkt<br />
er i konflikt med hinanden.<br />
Planloven<br />
Planloven er et vigtigt element i administrationen af vores kyster.<br />
S<strong>om</strong> en del af lovens <strong>for</strong>mål er det fremhævet, at de åbne kyster skal sikres s<strong>om</strong> naturressource,<br />
og at offentligheden i videst muligt <strong>om</strong>fang skal involveres i planlægningsarbejdet.<br />
Planloven fokuserer på såvel beskyttelse s<strong>om</strong> benyttelse af kystzonen gennem bestemmelser<br />
<strong>om</strong>, i hvilket <strong>om</strong>fang der må anlægges havne, kystsikringer med videre, hvorimod<br />
der ikke stilles krav <strong>om</strong>, at der skal være en samlet kystzoneplanlægning. Derimod relaterer<br />
bestemmelserne sig til planlægningen nationalt, regionalt og lokalt idet, der er et ønske<br />
<strong>om</strong> at friholde kysten <strong>for</strong> bebyggelse med mindre, der er særlige hensyn der taler <strong>for</strong>,<br />
at dette er nødvendigt. Dette sker ved, at der s<strong>om</strong> følge af Planloven fastsættes en 3 kil<strong>om</strong>eter<br />
bred kystnærhedszone, der ikke er inkluderet i den almindelige planlægning. I det<br />
<strong>om</strong>fang der findes kystnære byzoner, der er <strong>om</strong>fattet af den almindelige planlægning, skal<br />
planlægningen her inddrage hensyn til kystzonen. Dette har således kun en effekt i <strong>for</strong>hold<br />
til den fremtidige planlægning i amter og k<strong>om</strong>muner, dog med den konsekvens, at<br />
arealreservationer, der allerede er <strong>for</strong>etaget i tidligere planer, skulle ophæves.<br />
Samlet set betyder dette, at planlægningen i kystzonen i særlig grad sker efter andre<br />
præmisser end den øvrige landsplanlægning, og at der skal være en særlig bevågenhed i<br />
<strong>for</strong>hold til overholdelsen at de fastsatte mål. Der er der<strong>for</strong> ikke tale <strong>om</strong> en egentlig egenplanlægning<br />
i kystzonen, men kun tale <strong>om</strong>, at der skal vises særlige hensyn i de bynære<br />
kystzoner. Selv<strong>om</strong> selve den ikke bynære kystzone er holdt ude <strong>for</strong> den øvrige planlægning,<br />
er amterne <strong>for</strong>pligtiget til at planlægge anvendelsen af de kystnære arealer.<br />
Dette må <strong>for</strong>ventes at begrænse behovet <strong>for</strong> at gennemføre fredninger til beskyttelse mod<br />
bebyggelse og etablering af anlæg, men kan ikke helt erstatte behovet <strong>for</strong> fredninger, der<br />
har til <strong>for</strong>mål at genskabe eller pleje naturværdier.<br />
- 25 -
Kystzonen <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Administration<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Dette betyder med andre ord, at k<strong>om</strong>munerne er involveret i den egentlige planlægning<br />
inden<strong>for</strong> kystzonen i de kystnære byer i <strong>for</strong>m af byplanlægningen, mens amterne alene<br />
<strong>for</strong>holder sig til planlægningen i de kystnære zoner i overensstemmelse med de oven<strong>for</strong><br />
skitserede vilkår. Dette må <strong>for</strong>ventes at føre til interessemodsætninger amter og k<strong>om</strong>muner<br />
imellem [Anker, 1998: 13].<br />
EU-kravet <strong>om</strong> gennemførelse af VVM-undersøgelser ved større anlæg med væsentlige<br />
<strong>for</strong>modede miljøvirkninger, er ligeledes indarbejdet s<strong>om</strong> en del af Planloven.<br />
S<strong>om</strong> nævnt indledningsvist spiller inddragelse af offentligheden en relativ stor rolle i <strong>for</strong>bindelse<br />
med Planlovs-projekter.<br />
Kystbeskyttelsesloven, 1994<br />
Med kystbeskyttelsesloven af juli 1988 [lov nr. 108 af 5. marts 1988] afløstes de gamle digelove<br />
fra 1874 og loven <strong>om</strong> kystsikringsanlæg fra 1922. Lovgivningen har udviklet sig fra<br />
at fokusere på beskyttelsen af ejend<strong>om</strong>sværdier til i højere grad at beskæftige sig med<br />
måden, hvorpå kystbeskyttelses<strong>for</strong>anstaltninger gennemføres.<br />
Kystbeskyttelsesloven er en benyttelsesorienteret lov, der fastsætter retningslinier <strong>for</strong><br />
kystbeskyttelsesanlæg i kystzonen. Lovens <strong>for</strong>mål er netop, at sikre landet mod havet.<br />
Med udtrykket kystbeskyttelsesanlæg samles anlægstyperne diger og kystsikringsanlæg i<br />
samme lov, der dermed inddrager andet end faste anlæg i kystbeskyttelsen. Herved åbnes<br />
der op <strong>for</strong> anvendelse af kystfodring og udjævning af strandbred. Loven går ligeledes<br />
ud fra, at beskyttelse af strandbredden s<strong>om</strong> sådan kan være ligeså vigtig s<strong>om</strong> beskyttelse<br />
af kysten i snævrere <strong>for</strong>stand.<br />
Loven betyder, at <strong>for</strong>slag og krav <strong>om</strong> kystsikringer skal rejses over<strong>for</strong> Amtsrådet og ikke<br />
staten (Landvæsensk<strong>om</strong>missionen) s<strong>om</strong> tidligere.<br />
Ved anlæggelse af en beskyttelsessag skal der tages hensyn til, at udgifterne til de ellers<br />
dyre <strong>for</strong>undersøgelser skal være så små s<strong>om</strong> mulige. Ligeledes tillægges anlæggets<br />
økon<strong>om</strong>iske rentabilitet en stor betydning i vurderingen af sagen.<br />
Selve behandlingen af sagen skal finde sted med tre behandlinger i Amtsrådet uden det<br />
nødvendigvis er krævet at inddrage Kystinspektoratet. Dette kan dog bistå s<strong>om</strong> konsulent,<br />
hvorimod der i henhold til loven skal indhentes tilladelse til anlæggelsen hos kystinspektoratet.<br />
I de fleste tilfælde vurderes det dog, at der vil være et tæt samarbejde.<br />
Ved nye anlæg vil initiativet ofte ligge hos amtsrådet eller k<strong>om</strong>munalbestyrelsen, men kan<br />
også ligge hos et lag.<br />
Det vil normalt <strong>for</strong>holde sig således, at Amtet afholder udgifterne i <strong>for</strong>bindelse med planlægningen<br />
og sagens gennemførelse, mens ejerne af de ejend<strong>om</strong>me, der opnår beskyttelse<br />
kan pålægge bidragspligt i <strong>for</strong>hold til selve anlægget og dets drift. Amtsrådet fast-<br />
- 26 -
Administration <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Kystzonen<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
lægger, hvordan byrden skal <strong>for</strong>deles, med den vil ofte blive <strong>for</strong>delt således, at de, der<br />
drager den største <strong>for</strong>del (værdistigninger, afstand til stranden, beboelsens størrelse), vil<br />
bære den største byrde [Vejledningen til Lov <strong>om</strong> kystbeskyttelse].<br />
Kystbeskyttelsesloven fastlægger således, hvordan kystsikringsanlæg skal gennemføres<br />
og krav <strong>om</strong> tilladelse.<br />
Selve planlægningsfasen er i høj grad decentraliseret, mens selve tilladelsen til gennemførelse<br />
af kystsikringer i høj grad er centraliseret hos trafikministeriet og kystinspektoratet.<br />
Trods en decentralisering af selve planlægningen lægges der ikke i loven en videre vægt<br />
på inddragelse af offentligheden, på linie med det vi kender fra Planloven. Samtidig viser<br />
det sig, at kystbeskyttelsesloven s<strong>om</strong> en benyttelsesorienteret lov i høj grad fokuserer på<br />
anlæggelsens økon<strong>om</strong>iske rentabilitet. Herved må den <strong>for</strong>ventes i høj grad at minde <strong>om</strong><br />
de planlægningssystemer, der i øvrigt findes inden<strong>for</strong> trafikministeriet og anden anlægsvirks<strong>om</strong>hed.<br />
2.5.3 Sammenfatning<br />
Gennemgangen af lovgivningen illustrerer på den ene side, hvor spredt k<strong>om</strong>petencen er<br />
<strong>for</strong>delt såvel vertikalt mellem myndighedsniveauer og horisontalt mellem <strong>for</strong>skellige sektorer.<br />
Denne opsplitning k<strong>om</strong>mer specielt til udtryk i <strong>for</strong>hold til opdelingen af k<strong>om</strong>petencen i <strong>for</strong>hold<br />
til planlovens undtagelse af de kystnære dele af byzonen fra den i øvrigt amtsligt <strong>for</strong>valtede<br />
kystnærhedszone. [Anker, 1998; K<strong>om</strong>mentar v. M. Ellersgaard i Miljøvurdering i<br />
regionplanlægningen - Evaluering af Nordjyllandsprojektet, Miljø. og Energiministeriet].<br />
Det viser sig klart, at kystbeskyttelseslovgivningen er anlægs- og benyttelsesorienteret.<br />
De primære vurderinger og kalkuler er af økon<strong>om</strong>isk art. Selve lovens <strong>for</strong>valtning finder<br />
sted gennem Trafikministeriet og herunder af Kystinspektoratet, der skal give tilladelse til<br />
gennemførelse af kystsikringsprojekter. Projekterne vil derimod typisk skulle initieres på<br />
amtsk<strong>om</strong>munal niveau liges<strong>om</strong> de, hvis de ligger i føls<strong>om</strong>me natur<strong>om</strong>råder, kræver særlig<br />
dispensation fra Miljøministeren. Derimod vil mindre projekter ofte blive finansieret privat<br />
af de berørte parter.<br />
Naturinteresserne finder derimod sit ophav i naturbeskyttelsesloven, Skov & Naturstyrelsen,<br />
Miljøministeriet samt hos de amtslige planlægningsinstanser.<br />
Der er således involveret en lang række interesser i denne proces, der går på tværs af<br />
<strong>for</strong>skellige sektorers normer og rationalitetskriterier. Med ansvaret placeret hos Trafikministeriet<br />
og ofte med private bidragsydere, må man <strong>for</strong>vente en række betydningsfulde<br />
økon<strong>om</strong>iske <strong>om</strong>sætningshensyn i planlægningen.<br />
- 27 -
Kystzonen <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Konklusion<br />
2.6 Konklusion<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
På baggrund af de undersøgte eksempler fra praksis vurderes planlægningsprocessen<br />
generelt at tilgodese integration af ressourcer og aktiviteter i kystzonen.<br />
På Vestkysten og i Vadehavet er det det offentlige (stat, amt og k<strong>om</strong>muner), s<strong>om</strong> er de<br />
aktive i indsatsen mod havets påvirkning, på de øvrige kyster er det hovedsageligt på privat<br />
og amtsligt initiativ, der <strong>for</strong>etages kystbeskyttelse.<br />
S<strong>om</strong> det kan ses af dette kapitel, er kystzonen ikke en ensartet enhed. Derimod afhænger<br />
kystzonen af en varierende mængde betingelser, s<strong>om</strong> på <strong>for</strong>skellige måder spiller ind på<br />
hinanden. Biologisk og geologisk er der jo tale <strong>om</strong> et <strong>om</strong>råde, hvor det terrestriske og det<br />
marine miljø mødes og udøver stærke påvirkninger på hinanden. Dette <strong>for</strong>hold <strong>for</strong>øger<br />
variationsmulighederne, og man finder i kystzonen et utal af <strong>for</strong>skellige betingelser <strong>for</strong><br />
<strong>naturen</strong> og kulturen. Da Danmark er et land med utrolig megen kyst i <strong>for</strong>hold til sin størrelse,<br />
har mennesket traditionelt et specielt <strong>for</strong>hold til og mange <strong>for</strong>skellige interesser<br />
knyttet til zonen. Kystzonen bliver brugt både erhvervsmæssigt og rekreativt på mange<br />
måder og oftest har de <strong>for</strong>skellige brugs<strong>for</strong>mer <strong>for</strong>skellige påvirkninger af kysten. Da havet<br />
er meget dynamisk, har det stor indflydelse på vores kystnære aktiviteter og arealer.<br />
Der<strong>for</strong> k<strong>om</strong>mer de <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> kystsikring på tale i et <strong>for</strong>søg på at mindske eller<br />
fjerne de negative konsekvenser havet har på vores aktiviteter og arealer. Mødet mellem<br />
<strong>for</strong>skellige miljøer ser man også ved, at <strong>for</strong>valtningen af kystzonen er splittet op mellem<br />
både trafikministeriet og miljø- og energiministeriet. Også lovgivningsmæssigt ser vi, at<br />
kystzonen har en speciel status, i og med at Planloven afsætter en tre kil<strong>om</strong>eter bred zone,<br />
hvor der skal tages specielle hensyn, samt at Naturbeskyttelsesloven opererer med<br />
300 meter strandbeskyttelseslinie. Også internationalt har kystzonen stor betydning, speciel<br />
på grund af sin betydning <strong>for</strong> fugle, og Danmark har en række internationale <strong>for</strong>pligtigelser<br />
i <strong>for</strong>bindelse med Kystzonen. De <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> tilknytning til og brug af kystzonen,<br />
samt lovgivningen, giver, s<strong>om</strong> vi vil vise i næste kapitel, udtryk <strong>for</strong>, og er præget af<br />
det skiftende natursyn.<br />
- 28 -
Hvad er natursyn? <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Natursyn<br />
3 Natursyn<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Før vi handler s<strong>om</strong> mennesker - hvad enten det er på baggrund af vores økon<strong>om</strong>iske interesser<br />
eller af andre årsager - ligger der en grundopfattelse af, hvorledes <strong>naturen</strong> er,<br />
hvordan <strong>naturen</strong> fungerer og menneskets rolle i <strong>for</strong>hold til <strong>naturen</strong>. Dette opfatter vi i denne<br />
opgave s<strong>om</strong> menneskets natursyn.<br />
3.1 Hvor<strong>for</strong> beskæftige sig med <strong>naturen</strong>?<br />
S<strong>om</strong> mennesker er vi i stand til at filosofere over <strong>naturen</strong> og <strong>naturen</strong>s beskaffenhed.<br />
Mogens Pahuus beskriver i bogen "Naturen og den menneskelige natur" [Pahuus, 1988]<br />
dette, at vi er begyndt at tænke over <strong>naturen</strong>, og hvad vi gør med og mod den. Han beskriver<br />
verden i dag s<strong>om</strong> d<strong>om</strong>ineret af vækst og fremskridt, der gør, at mange ikke længere<br />
sulter og lider afsavn - i det mindste i de rige lande. Væksten har også medført, at levealderen<br />
i den rige del af verden er blevet <strong>for</strong>doblet, og at det nødvendige arbejde er<br />
blevet halveret.<br />
Væksten har dog også medført en usikkerhed <strong>om</strong>kring mulighederne <strong>for</strong>, at alle mennesker<br />
kan få opfyldt de mest basale behov uden, at det sker på bekostning af bl.a. de fattige<br />
lande eller de fremtidige generationer, vores naturressourcer og dermed vores efterk<strong>om</strong>mere.<br />
Det kan bekymre os, at vi <strong>for</strong>urener så meget, at vi måske bliver en trussel mod vor egen<br />
sundhed og vore egne livsvilkår. Denne "økologiske bevidsthed" [Pahuus, 1988] har<br />
medført en lang række bevægelser, der er optaget af ovenstående problemer. Bevægelser<br />
kan her <strong>for</strong>stås både s<strong>om</strong> de teoriretninger <strong>for</strong> natursyn vi beskriver neden<strong>for</strong>, men<br />
også s<strong>om</strong> konkrete <strong>for</strong>eninger/organisationer, der kæmper <strong>for</strong> et natur-standpunkt.<br />
3.2 Hvad er natursyn?<br />
Bag vores <strong>for</strong>holden til <strong>naturen</strong> ligger et natursyn, der må bestå af en række grundlæggende<br />
definitioner.<br />
Natursyn er en funktion af opfattelsen af ,hvor og hvad <strong>naturen</strong> er, samt hvordan man<br />
værdisætter den.<br />
Hvor <strong>naturen</strong> er, og hvad den er, kan ikke altid adskilles. Nogle kan mene, at <strong>naturen</strong> findes<br />
overalt uden <strong>for</strong> byerne, hvor der er grønt. Men også her kan der være <strong>for</strong>skel på hvor<br />
meget 'natur', man mener de enkle naturtyper er. I <strong>for</strong>hold til skovene viser det sig <strong>for</strong> eksempel,<br />
at mange mener, at højstammede bøgeskove i højere grad er natur end eksempelvis<br />
nåleskove, selv<strong>om</strong> begge er højintensiv kulturdrift. Vores <strong>for</strong>hold til <strong>naturen</strong> er en<br />
vigtig del af vores værdisætning af <strong>naturen</strong>. Med vores <strong>for</strong>hold til <strong>naturen</strong> menes der, i<br />
- 29 -
Natursyn <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Hvad er natursyn?<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
denne sammenhæng, <strong>om</strong> man ser sig selv s<strong>om</strong> en del af <strong>naturen</strong>, eller man blot ser <strong>naturen</strong><br />
s<strong>om</strong> en ressource, mennesket kan anvende.<br />
3.2.1 Hvad er <strong>naturen</strong> og hvor er den?<br />
Folk snakker i almindelighed <strong>om</strong> natur s<strong>om</strong> en eller anden udefinerbar størrelse derude et<br />
sted. Nogen gange er mennesket indbefattet i naturbegrebet, andre gange ikke og andre<br />
gange igen er <strong>naturen</strong> noget helt tredje.<br />
Hans Fink beskriver i "Om landskabet, rette linier og rundbuestil" [Fink, 1993] dette fæn<strong>om</strong>en,<br />
at natur kan betyde så meget, og at mennesker skifter mellem synspunkterne efter<br />
behag. Det man i dag kalder natur, har med mange ting at gøre. Hvis man ser på, hvor<br />
ordet k<strong>om</strong>mer fra, hvad der ligger i det, kan <strong>naturen</strong> <strong>for</strong>stås s<strong>om</strong> det medfødte, det oprindelige,<br />
det virkelige, det væsentlige, det grundlæggende og det faktisk <strong>for</strong>ek<strong>om</strong>mende.<br />
Disse ord er dog ikke entydige, de giver ikke en enkel <strong>for</strong>klaring på, hvad natur er, deraf<br />
k<strong>om</strong>mer følgende fem definitioner. Naturen s<strong>om</strong> det vilde defineres s<strong>om</strong> det af mennesket<br />
u<strong>for</strong>arbejdede, verden s<strong>om</strong> den var uden menneskelig indgriben. Naturen s<strong>om</strong> det landlige<br />
og grønne defineres s<strong>om</strong> <strong>naturen</strong> derude efter bygrænsen, alt det ikke asfalterede.<br />
Naturen s<strong>om</strong> det jordiske og almindelige defineres s<strong>om</strong> modsætningen til det himmelske,<br />
gudd<strong>om</strong>melige eller på anden måde overnaturlige. Naturen er den laveste del af skaberværket<br />
skabt af Gud. Naturen s<strong>om</strong> det naturlovmæssige defineres s<strong>om</strong> en <strong>for</strong>estilling af<br />
<strong>naturen</strong> s<strong>om</strong> et mekanisk system styret af lovmæssigheder, s<strong>om</strong> kan <strong>for</strong>muleres matematisk<br />
og efterprøves eksperimentielt. Endelig defineres <strong>naturen</strong> s<strong>om</strong> det hele ved at <strong>naturen</strong><br />
er grænseløs, og alt menneskeligt er ligeså naturligt s<strong>om</strong> alt andet.<br />
Man kan <strong>for</strong>estille sig, at det enkelte menneskes opfattelse af <strong>naturen</strong> afhænger af, hvem<br />
man er, opdragelse, hvor man bor, erhverv osv.<br />
Er man opvokset på stenbroen, vil man måske have <strong>for</strong>estillingen <strong>om</strong> alt det grønne uden<br />
<strong>for</strong> byen, s<strong>om</strong> værende natur - eller måske opfatter man netop parker og de grønne elementer<br />
i byen s<strong>om</strong> natur. Derimod kunne man <strong>for</strong>estille sig, at en person, der er opvokset<br />
på landet og har sit erhverv der, ikke vil have den samme opfattelse af <strong>naturen</strong>. Vedk<strong>om</strong>mende<br />
vil måske snarere se <strong>naturen</strong> s<strong>om</strong> de grønne steder, hvor hans/hendes arbejde<br />
ikke <strong>for</strong>egår eller er afhængige af. I og med, at man arbejder med jorden ses det måske<br />
nærmere s<strong>om</strong> et redskab end s<strong>om</strong> egentlig natur.<br />
Der<strong>for</strong> må opfattelsen af <strong>naturen</strong> også ændre sig løbende. Tænk hvis personen fra stenbroen<br />
flytter uden <strong>for</strong> byen - så vil parkerne <strong>for</strong>mentligt ikke kunne tilfredsstille ønsket <strong>om</strong><br />
at k<strong>om</strong>me i <strong>naturen</strong>. Mange kender også <strong>for</strong>nemmelsen af virkeligt at være i <strong>naturen</strong>, hvis<br />
man står ved en kyst i stormvejr og lader sig ruske igennem af vinden. Her er <strong>naturen</strong> det<br />
vilde, og <strong>for</strong> mennesket, det ukontrollerede. Solbader man derimod ved stranden opfattes<br />
det derimod nok nærmere s<strong>om</strong> solbadning, hvor det centrale er at man bliver brun frem<strong>for</strong><br />
- 30 -
Hvad er natursyn? <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Natursyn<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
at mærke <strong>naturen</strong>s energi og styrke [Framke, 1989].<br />
3.2.2 Hvordan værdisættes <strong>naturen</strong>?<br />
Antropocentrisme<br />
Utilitarisme<br />
Vores opfattelse af hvad <strong>naturen</strong> er - og hvor den befinder sig - påvirker vores vurdering<br />
af <strong>naturen</strong>s værdi. Herved bliver diskussionen <strong>om</strong> natursyn mere k<strong>om</strong>pliceret. Har noget<br />
uden <strong>for</strong> mennesket <strong>for</strong> eksempel værdi i sig selv? Og hvis svaret er ja, så hvilken del?<br />
Selv<strong>om</strong> man opfatter et <strong>om</strong>råde s<strong>om</strong> natur, behøver man ikke nødvendigvis at værdisætte<br />
det højt i <strong>for</strong>hold til vores andre behov. Værdisættelsen af det, man opfatter s<strong>om</strong><br />
natur, beskrives af en række teoriretninger. Det skal dog bemærkes, at lige meget hvilket<br />
synspunkt man har, må alle have en antropocentristisk oprindelse, da det er mennesker,<br />
der træffer beslutningen <strong>om</strong>, hvordan værdisætningen af <strong>naturen</strong> skal være.<br />
Sætter man mennesket i centrum betegnes det antropocentrisme. Dette betyder, at man<br />
ønsker at behandle det uden <strong>for</strong> mennesket godt, idet man ved, at faren ved ikke at gøre<br />
det er at bringe menneskets eget eksistensgrundlag i fare. Således handler naturbeskyttelse<br />
i yderste konsekvens <strong>om</strong> beskyttelse af mennesket.<br />
Hensynet til <strong>naturen</strong> tages ud fra en "humanistisk" position, og er med andre ord kun indirekte.<br />
Naturen har ikke s<strong>om</strong> sådan ret til noget. Naturen er ikke andet end det, der <strong>om</strong>giver<br />
mennesket, og heraf følger, at <strong>naturen</strong> ikke kan betragtes s<strong>om</strong> retssubjekt, s<strong>om</strong> noget<br />
der besidder en værdi i sig selv [Ferry, 1996].<br />
Det utilitaristiske princip har ifølge Bjarne Bruun Jensen medfødt teorien <strong>om</strong>, at alle dyr<br />
(dvs. inklusiv mennesket) er ligeværdige i moralsk henseende [Bruun Jensen, 1999]. Det<br />
er hovedsagelig australieren Peter Singer, der har været <strong>for</strong>taler <strong>for</strong> denne teori. Det utilitaristiske<br />
princip, og dermed denne bevægelse tegnet af Peter Singer, tager udgangspunkt<br />
i at minimere den samlede sum af lidelser i verden, <strong>for</strong> derigennem at højne kvantiteten<br />
af velfærd i verden så meget s<strong>om</strong> muligt. Her opfattes alle væsener, der kan føle<br />
lyst eller smerte, s<strong>om</strong> retssubjekter. Det vil sige, at ikke-menneskelige væsener tillægges<br />
moralsk værdi, og da dyr kan føle smerte, bliver de herved inddraget i de moralske anliggenders<br />
sfære på lige fod med mennesket [Ferry, 1996].<br />
Hvis der opstår konflikter mellem menneskets og dyrenes interesser, er Peter Singer inde<br />
på, at det er <strong>for</strong>kert at påføre andre væsener unødvendige lidelser. Og at mennesket her<br />
må gå ind og overveje, hvornår en handling er nødvendig [Bruun Jensen, 1999].<br />
- 31 -
Natursyn <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Hvad er natursyn?<br />
Biocentrisme<br />
Økocentrisme<br />
Kosmocentrismen<br />
Opsamling<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
I <strong>for</strong>længelse heraf ses biocentrismen, der tillægger alt levende en iboende værdi.<br />
Grundlaget <strong>for</strong> biocentrismen bygger på følgende fire principper: [Bruun Jensen, 1999] 1)<br />
Mennesker er medlemmer af jordens levende samfund på lige fod med andre ikkemenneskelige<br />
medlemmer. 2) Jordens naturlige økosystemer er k<strong>om</strong>plekse net af sammenhængende<br />
elementer, hvor den sunde biologiske funktion af hvert væsen er afhængig<br />
af den sunde biologiske funktion hos de andre. 3) Hver individuel organisme må betragtes<br />
s<strong>om</strong> et teleologisk (s<strong>om</strong> er grundet på det hensigtsmæssige) center af liv, s<strong>om</strong><br />
stræber efter sin velvære på sin egen måde. 4) I lyset af de tre ovenstående principper<br />
må opfattelsen af mennesket s<strong>om</strong> overlegen over andre arter <strong>for</strong>kastes.<br />
Ifølge Bjarne Bruun Jensen, er enheden <strong>for</strong> værditildelingen i biocentrismen jordens <strong>for</strong>skellige<br />
organismer. Teorien er altså individorienteret. Økosystemerne og deres stabilitet<br />
har kun værdi, <strong>for</strong>di de er nødvendige <strong>for</strong> jordens organismer. Der er der<strong>for</strong> ikke tale <strong>om</strong><br />
en holistisk eller organisk opfattelse, hvor individerne tillægges værdi efter deres relation<br />
til økosystemerne.<br />
Økocentrismen udvider ideen <strong>om</strong>, hvad der skal tillægges værdi og sætter hele økosfæren<br />
i centrum. Denne teori er altså organisme- og helhedsorienteret i modsætning til biocentrismen.<br />
Dette er den største <strong>for</strong>skel på de to teorier.<br />
Kosmocentrismen går et skridt videre og tillægger alting i kosmos en iboende værdi, og<br />
endda tillægger den alle enhederne den samme værdi. I princippet tildeler kosmocentrismen<br />
et menneske og en jordklump samme ret til at stille krav og i sidste instans også<br />
samme værdi [Bruun Jensen, 1999].<br />
De opstillede teorier <strong>om</strong> hvad der skal værdisættes og hvad det skal værdisættes udfra,<br />
er oven<strong>for</strong> beskrevet s<strong>om</strong> klart definerede retninger. Sandheden er dog, at man nok i stedet<br />
burde beskrive dem s<strong>om</strong> et kontinuum <strong>om</strong>kring natursynets orientering med to yderpunkter,<br />
hvor imellem der findes <strong>for</strong>skellige varianter.<br />
Antropocentrisme Utilitarisme Biocentrisme Økocentrisme Kosmocentrisme<br />
Mennesket Alt hvad der føler smerte Alt levende Økosfæren Alt<br />
- 32 -
Hvad er natursyn? <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Natursyn<br />
3.2.3 Natursyn i kystzonen<br />
Kystsikring<br />
Naturbeskyttelse<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
I denne opgave beskæftiger vi os med den konflikt, der eventuelt kan opstå i kystzonen<br />
mellem natur og kultur. Dette skal <strong>for</strong>stås s<strong>om</strong> konflikten mellem menneskelige indgreb<br />
(her kystsikring) på den ene side, eller det at <strong>naturen</strong> skal have lov til at gå sin gang<br />
(eventuelt fredning) på den anden side.<br />
Når man kystsikrer, gør man det grundlæggende udfra en antropocentisk synsvinkel, hvor<br />
det er mennesket, der beskytter sig selv mod <strong>naturen</strong>. Da opfattelsen af, hvad der er natur,<br />
ikke er ens <strong>for</strong> alle mennesker, vil nogle finde kystsikring s<strong>om</strong> et indgreb i <strong>naturen</strong>, der<br />
så efterfølgende bliver til ikke-natur, evt. kultur. Andre vil se <strong>naturen</strong> efter indgrebet s<strong>om</strong><br />
bare en ny og anderledes natur.<br />
Opfatter man <strong>for</strong> eksempel ikke kun <strong>naturen</strong> s<strong>om</strong> det vilde og ukontrollerede, men måske<br />
nærmere s<strong>om</strong> alt det grønne, alt det der ikke er asfalteret, vil man også efter et indgreb i<br />
<strong>for</strong>m af en kystsikring kunne se <strong>om</strong>rådet s<strong>om</strong> natur. Dette kan <strong>for</strong> eksempel være kystsikring<br />
i <strong>for</strong>m af strandfodring, hvor resultatet ser "naturligt" ud, selv<strong>om</strong> det er et kunstigt indgreb,<br />
se afsnit 2.4. Forsøget på at kontrollere <strong>naturen</strong> vil i sådanne tilfælde ikke konfrontere<br />
opfattelsen af <strong>naturen</strong> og vil der<strong>for</strong> heller ikke fremstå s<strong>om</strong> en ødelæggelse af <strong>naturen</strong>.<br />
En naturgenopretning er eksempelvis et kontrolleret indgreb i <strong>naturen</strong>, der dog vil blive<br />
opfattet af de fleste s<strong>om</strong> et løft i <strong>for</strong>hold til den eksisterende natur i <strong>om</strong>rådet. En kystsikring<br />
kan der<strong>for</strong> også opleves s<strong>om</strong> et <strong>for</strong>søg på at fastholde et <strong>om</strong>råde, man opfatter s<strong>om</strong><br />
natur.<br />
Derimod kan de bevæggrunde, der ligger bag et ønske <strong>om</strong> fredning eller naturbeskyttelse<br />
i det hele taget, ske på grundlag af stort set alle de oven nævnte synspunkter.<br />
Illustreret med to yderpunkter, kan man vælge at beskytte en naturtype <strong>for</strong> at beskytte sig<br />
selv, eller <strong>for</strong>di man betragter ”<strong>naturen</strong>” s<strong>om</strong> en slags museum, hvor man skal have så<br />
mange naturtyper s<strong>om</strong> muligt, <strong>for</strong>di det gør en glad. Den anden yderlighed er, at man freder<br />
<strong>naturen</strong> <strong>for</strong> at beskytte den imod sig selv, altså søger manvi at beskytte den <strong>for</strong> dens<br />
egen skyld.<br />
I alle tilfælde kan man argumentere <strong>for</strong>, at det er mennesker, der vurderer <strong>naturen</strong> og<br />
mennesker der udsteder fredningskendelser. Men idet mennesket kan gøre sig overvejelser<br />
<strong>om</strong>kring <strong>naturen</strong>, kan man argumentere <strong>for</strong>, at mennesket også er i stand til at hæve<br />
sig over egne behov og derved indtage ovennævnte standpunkter.<br />
- 33 -
Natursyn <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Natursynet i lovgivningen<br />
3.3 Natursynet i lovgivningen<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Vi har i det <strong>for</strong>egående afsnit beskrevet, hvad et natursyn er, og hvilke funktioner natursynet<br />
har.<br />
I dette afsnit vil vi se på, hvilket natursyn, der kendetegner dansk lovgivning i dag. Og <strong>om</strong><br />
man kan identificere en udvikling i natursynet, siden vi begyndte at have lovgivning på <strong>om</strong>rådet<br />
i Danmark.<br />
I lovgivningen må man i særlig grad <strong>for</strong>vente, at udviklingen af natursynet k<strong>om</strong>mer til udtryk<br />
i <strong>for</strong>hold til de rettigheder, vi giver natursagen, og hvorledes <strong>naturen</strong> prioriteres i <strong>for</strong>hold<br />
til kulturen.<br />
3.3.1 De første reguleringer af <strong>naturen</strong><br />
De første reguleringer af <strong>naturen</strong> i Danmark havde et hovedsageligt økon<strong>om</strong>isk sigte. Det<br />
var skov<strong>for</strong>ordningen af 1805, fredningen af Gammelmosen (<strong>for</strong> at iagttage tørvemossernes<br />
reproduktion) og jagt<strong>for</strong>ordningerne, der udstedtes gennem 1600-, 1700- og 1800årene<br />
[Nielsen, 1971]. Idet Danmarks natur k<strong>om</strong> mere og mere under pres, både fra et<br />
intensivt landbrug og Hedeselskabets opdyrkning af heder, moser og klitter i slutningen af<br />
sidste århundrede, begyndte botanikere og zoologer at advare mod udviklingen. Når disse<br />
biotoper <strong>for</strong>svandt, ville dyre- og planteliv også <strong>for</strong>svinde, og sammen med en uhæmmet<br />
jagtudøvelse var en lang række arter i fare <strong>for</strong> at blive udryddet. I 1894 gennemførtes så<br />
en jagtlov, der havde til <strong>for</strong>mål at opretholde et artsrigt dyreliv [Knuth-Wintherfeldt, 1981].<br />
Samtidig blev bevarelsen af fristeder <strong>for</strong> vilde planter og dyr, pæne udsigter og visse<br />
småøer og skove et debatemne i Danmark. I starten var kravene <strong>om</strong> naturbevaring dog<br />
præget af moderate arealkrav [Jensen, 1996].<br />
3.3.2 De første naturfredningstanker<br />
På samme tid startede der også en debat <strong>om</strong> naturfredning rundt <strong>om</strong>kring i Europa. Og i<br />
1905 dannedes Udvalg <strong>for</strong> naturfredning i København, efter et <strong>for</strong>edrag af tyskeren Hugo<br />
Conwentz <strong>om</strong> naturfredning [Madsen, 1979]. Udvalget havde til <strong>for</strong>mål at sikre videnskabelige<br />
fredninger og holde udvalgte lokaliteter fri <strong>for</strong> mennesker. Industrialiseringen i<br />
starten af århundredet havde medført, at mange fabriksarbejdere havde fået fritid til at tage<br />
ud i <strong>naturen</strong>. Dette medførte et rekreativt pres på kysterne, der sammen med, at hele<br />
kysten mellem København og Helsingør var ved at blive bebygget med s<strong>om</strong>mervillaer og<br />
indhegnede haver helt ned til vandet [Svold, 1989], gjorde, at der k<strong>om</strong> endnu en naturfrednings<strong>for</strong>ening.<br />
I 1911 stiftedes Foreningen <strong>for</strong> naturfredning, afdelingen <strong>for</strong> Sjælland,<br />
Møn, Lolland-Falster og Bornholm [Knuth-Wintherfeldt, 1981]. Foreningen havde til <strong>for</strong>mål<br />
at arbejde <strong>for</strong> at sikre lokaliteter, så offentligheden kunne k<strong>om</strong>me der. Det vil sige at naturfredningssagen<br />
i Danmark startede med 2 modsatrettede grupperinger, der dog begge<br />
havde et antropocentrisk synspunkt. I 1925 bliver Foreningen <strong>for</strong> naturfredning landsdæk-<br />
- 34 -
Natursynet i lovgivningen <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Natursyn<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
kende og skifter navn til Danmarks Naturfrednings<strong>for</strong>ening [Knuth-Wintherfeldt, 1981]. Og<br />
det blev denne gruppering, der overlevede, Udvalget <strong>for</strong> Naturfredning blev nedlagt engang<br />
i 30'erne [Svold, 1989].<br />
3.3.3 Den første naturfredningslov<br />
I 1912 indgav Foreningen <strong>for</strong> Naturfredning lov<strong>for</strong>slag til en naturfredningslov, og den første<br />
lov blev vedtaget i 1917 [Jensen, 1996]. Formålet med denne første lov var meget<br />
snævert angivet. Det handlede hovedsageligt <strong>om</strong> beskyttelse af særegne geologiske<br />
dannelser, smukke udsigter og lignende [Knuth-Wintherfeldt, 1981]. Gennem årene er<br />
<strong>for</strong>målet med loven blevet gjort bredere, mere <strong>om</strong>fattende. Det er dog svært at sige, <strong>om</strong><br />
loven gennem årene har givet udtryk <strong>for</strong> et menneskecentreret natursyn, eller man har arbejdet<br />
<strong>for</strong> at sikre naturværdier <strong>for</strong> disses egen skyld, eller <strong>for</strong>, s<strong>om</strong> i den utilitaristiske teori,<br />
at minimere graden af lidelser. Det er dog temmelig sandsynligt, at arbejdet med naturfredning<br />
er udført udfra menneskecentrerede hensyn, <strong>for</strong>di vi mennesker gerne vil have<br />
biodiversitet, smukke udsigter, <strong>for</strong>skellige typer af landskab osv. Alt det man kan sikre ved<br />
at frede.<br />
3.3.4 Perioden op til i dag<br />
Op igennem det 20. århundrede er naturfredningsloven blevet lavet <strong>om</strong> utallige gange. I<br />
1959 og 1961, hvor loven igen blev ændret, <strong>for</strong>søgte man at regulere udviklingen i helårsog<br />
s<strong>om</strong>merhusbyggeri, anlæg af veje og lignende [Madsen, 1979]. De nye love medfører<br />
at man får en række mennesker med en stor viden <strong>om</strong> naturfredning. Før var fredninger<br />
noget folk arbejdede med s<strong>om</strong> bibeskæftigelse, nu kunne man så sige, at arbejdet blev<br />
opgraderet, da der k<strong>om</strong> en stribe mennesker, der vidste noget <strong>om</strong> det og havde det s<strong>om</strong><br />
hovederhverv. Lovændringerne havde dog ikke den <strong>for</strong>nødne effekt og der blev nedsat en<br />
k<strong>om</strong>mission, hvis arbejde førte til en ny naturfredningslov, og by- og landzoneloven i<br />
1969. Denne lov havde og har stor effekt til at regulere udviklingen inden <strong>for</strong> byggeriet.<br />
Naturfredningsloven blev dog ændret flere gange end blot i 1959 og 1961.<br />
I slutningen af 60'erne, starten af 70'erne fik man også et mere nuanceret billede på den<br />
industrielle udvikling, og der blev internationalt sat fokus på miljøet. I juni 1972 blev der <strong>for</strong><br />
eksempel holdt en miljøkonference i FN regi [Madsen, 1979]. I efteråret 1971 oprettedes<br />
ministerium <strong>for</strong> <strong>for</strong>ureningsbekæmpelse, og i 1973 k<strong>om</strong> den første miljøbeskyttelseslov.<br />
Samtidig skiftede ministeriet <strong>for</strong> <strong>for</strong>ureningsbekæmpelse navn til miljøministeriet og naturfredning<br />
k<strong>om</strong> så til at høre ind under det ministerium [Madsen, 1979]. I 1972 k<strong>om</strong> råstofloven<br />
[Knuth-Wintherfeldt, 1981] og i 1989 k<strong>om</strong> Lov <strong>om</strong> natur<strong>for</strong>valtning, og herved<br />
blev der kabt hjemmel <strong>for</strong> at gennemføre naturgenopretningsprojekter og skovrejsningsplaner<br />
[Jensen, 1994].<br />
Alle disse tiltag var med til at sikre en bedre beskyttelse af vores natur i Danmark. Og<br />
- 35 -
Natursyn <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Aktører<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
man gik fra at have naturfredningsloven, s<strong>om</strong> eneste instrument til naturbeskyttelse, til at<br />
have mange muligheder <strong>for</strong> indgreb.<br />
3.3.5 Naturbeskyttelse i dag<br />
3.4 Aktører<br />
I dag har vi i Danmark en meget bastant lovgivning på <strong>om</strong>rådet i <strong>for</strong>m af naturbeskyttelse<br />
og fredning, og administrationen af både kystzone og naturbeskyttelsen er kraftigt reguleret.<br />
Stadig er der dog ifølge naturbeskyttelsesloven mulighed <strong>for</strong> undtagelser af denne<br />
bastante beskyttelse og regulering, hvis særlige hensyn taler <strong>for</strong> det, se afsnit 2.5.3. <strong>om</strong><br />
naturbeskyttelsesloven. Hvor fredning i begyndelsen af 1900-tallet var det eneste instrument<br />
man havde <strong>for</strong> naturbeskyttelse, er det i dag blot et af mange. Generelt <strong>for</strong>søger<br />
man i dag at lave frivillige aftaler bl.a efter Vandmiljøplan 2, man laver VVM undersøgelser,<br />
naturgenopretningsprojekter og i det hele taget <strong>for</strong>søger man at administrere/regulere<br />
sig til naturbeskyttelse [Fogt, 1999]. Der rejses der<strong>for</strong> kun fredningssager i de tilfælde,<br />
hvor behovet <strong>for</strong> beskyttelse, pleje eller naturgenopretning eller fremme af befolkningens<br />
friluftsliv ikke kan opfyldes ved anvendelse af de øvrige bestemmelser i miljø- og planlægningslovgivningen<br />
[Miljø og Energiministeriet, 1992]. Kystinspektoratets direktør, Per<br />
Roed Jacobsen, udtaler desuden, at man <strong>for</strong>søger at kystsikre mindst muligt, og at man<br />
<strong>for</strong>søger at tilpasse kystsikring så det ser pænest ud og passer bedst ind i de biologiske<br />
og geologiske <strong>for</strong>hold på stedet. Dvs. nu skal kystsikring ikke blot virke, men også se<br />
pænt ud [Jakobsen, 2000].<br />
Alt i alt giver natursynet sig udtryk i mere og mere restriktiv lovgivning på beskyttelses<strong>om</strong>rådet,<br />
men til stadighed med mulighed <strong>for</strong> dispensation. En klar indikering af, at <strong>naturen</strong><br />
ikke s<strong>om</strong> sådan har værdi i sig selv, og findes kun der, hvor vi har råd til at lade den udfolde<br />
sig.<br />
3.4.1 Interesseorganisationer<br />
Dette kapitel indeholder en beskrivelse af de grundlæggende holdninger til <strong>naturen</strong>, specielt<br />
sat i <strong>for</strong>hold til kyster og kystsikring, s<strong>om</strong> de væsentligste interesseorganisationer officielt<br />
giver udtryk <strong>for</strong>. Ud fra de få linier vi skriver <strong>om</strong> hver organisation, kan man ikke<br />
klassificere dem s<strong>om</strong> biocentriske, utilitaristiske eller andre af de teoriretninger vi beskrev<br />
i afsnit 3.2.2. Dertil er vores materiale <strong>for</strong> tyndt. Vi mener dog at alle må være afarter af<br />
antropocentrismen, da de ikke værdisætter <strong>naturen</strong> s<strong>om</strong> andet end værende til <strong>for</strong> mennesket.<br />
Danmarks Naturfrednings<strong>for</strong>ening<br />
Danmarks Naturfrednings<strong>for</strong>ening er en blanding af en græsrodsbevægelse og professio-<br />
- 36 -
Aktører <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Natursyn<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
nelle sagkyndige, grundlagt <strong>for</strong> at fremme naturfredningen. DN's kendetegn er, at den arbejder<br />
med et bredt spektrum af emner inden <strong>for</strong> natur- og miljø<strong>om</strong>rådet, og at den kan<br />
rejse fredningssager og er klageberettiget i <strong>for</strong>hold til myndighedernes afgørelse på naturog<br />
miljø<strong>om</strong>rådet. DN mener, at <strong>naturen</strong> skal have lov til gå sin gang, men der kan være<br />
kulturelle, økon<strong>om</strong>iske og andre tab, s<strong>om</strong> taler <strong>for</strong> at <strong>for</strong>etage sikringstiltag. DN repræsenterer<br />
det natursyn, at mennesket er en integreret del af <strong>naturen</strong>, men at de menneskelige<br />
hensyn vejer tungere end <strong>naturen</strong>. Altså kan DN ikke siges at have fjernet sig langt<br />
fra det antropocentriske synspunkt, den havde allerede, da <strong>for</strong>eningen blev dannet, s<strong>om</strong><br />
beskrevet i afsnit 3.3.2 [Natursyn, Johnsen, 1996; DN, 1999]<br />
Dansk Ornitologisk Forening<br />
Dansk Ornitologisk Forening lægger vægt på, at man <strong>for</strong> så vidt muligt i natur<strong>for</strong>valtningen<br />
vælger løsninger, der ligger så tæt op af det naturlige og i sammenhængen fungerende<br />
s<strong>om</strong> muligt. Man bør vurdere helhederne, og ikke kun kigge på enkeltelementerne.<br />
DOF mener, at videnindsamling er en vigtig <strong>for</strong>udsætning <strong>for</strong> en god natur<strong>for</strong>valtning.<br />
DOF har sin egen fugleværnsfond, s<strong>om</strong> har til <strong>for</strong>mål at sikre og <strong>for</strong>bedre vigtige fuglelokaliteter,<br />
at vise vigtigheden af en bæredygtig <strong>for</strong>valtning af <strong>naturen</strong> og fuglenes levesteder<br />
og hvilke positive resultater, der kan opnås ved en målrettet pleje af <strong>naturen</strong>. [Natursyn,<br />
Flensted, 1996; DOF, 1999]<br />
Danske landbrugs<strong>for</strong>eninger<br />
Der er inden <strong>for</strong> dansk landbrug to store hovedorganisationer, nemlig De Danske Landbo<strong>for</strong>eninger<br />
og Dansk Familielandbrug. Vi har <strong>for</strong> overskuelighedens skyld valgt at beskrive<br />
dem sammen s<strong>om</strong> repræsenterende et bredt udsnit af det danske landbrug.<br />
De danske landbrugs<strong>for</strong>eninger ser landmænd i <strong>for</strong>hold til <strong>naturen</strong> s<strong>om</strong> natur- og landskabs<strong>for</strong>valtere.<br />
De mener, at der skal tages passende hensyn til natur og miljø, men at<br />
de stadig har en <strong>for</strong>retning at passe. Det skinner dog hele tiden igennem, at jorden er deres<br />
råstof og ressource. Set i en sammenhæng med kystsikringsproblematikken, vil deres<br />
overvejelser mest være, <strong>om</strong> en evt. kystsikring eller mangel på samme vil have positiv<br />
eller negativ indflydelse på deres dyrkningsmuligheder, altså <strong>om</strong> de taber eller vinder jord.<br />
Landbrugs<strong>for</strong>eningerne giver altså udtryk <strong>for</strong> et klart antropocentrisk natursyn. [Christiansen,<br />
1999; De Danske Landbo<strong>for</strong>eninger, 1999; landbrugsrådet, 1999; Dansk Familielandbrug,<br />
1999; Natursyn, Gæmelke, 1996]<br />
Danmarks Fiskeri<strong>for</strong>ening<br />
S<strong>om</strong> repræsentant <strong>for</strong> erhvervsfiskerne har vi valgt at koncentrere os <strong>om</strong> Danmarks Fiskeri<strong>for</strong>ening.<br />
Generelt set mener <strong>for</strong>eningen, at deres natursyn ligner DN´s [Krog, 1999].<br />
Hos fiskerne er der især tre miljøaspekter, s<strong>om</strong> d<strong>om</strong>inerer. Fiskerne er meget engagere-<br />
- 37 -
Natursyn <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Aktører<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
de i kampen mod enhver <strong>for</strong>m <strong>for</strong> hav<strong>for</strong>urening. I <strong>for</strong>hold til kystsikring, er fiskernes holdning,<br />
at bygningsværkerne besværliggør fangstarbejdet og <strong>for</strong>styrrer nogle fiskearters yngel,<br />
og derved er med til at mindske fiskebestandene. Danmarks Fiskeri<strong>for</strong>ening giver<br />
udtryk <strong>for</strong> et typisk antropocentrisk synspunkt. [Krog, 1999; Danmarks Fiskeri<strong>for</strong>ening,<br />
1994 - 1998]<br />
Danmarks Sportsfisker<strong>for</strong>bund<br />
Danmarks Sportsfisker<strong>for</strong>bund er en fællesorganisation <strong>for</strong> de <strong>for</strong>skellige hobbyprægede<br />
fiskeriorganisationer. Forbundet giver udtryk <strong>for</strong> at fiskerne er interesserede i at beskytte,<br />
bevare og genoprette <strong>naturen</strong>, med speciel interesse i vandløb, søer og kystnære farvande.<br />
Lystfiskerne går meget op i, at fiskerne har en ret og pligt til at lave fiskepleje f.eks. i<br />
<strong>for</strong>m af udsætning af fisk, og de går ind <strong>for</strong> restaurering af udrettede vandløb og reetablering<br />
af fri passage <strong>for</strong> fiskene. Forbundet giver udtryk <strong>for</strong>, at den frie adgang til at færdes i<br />
<strong>naturen</strong> er meget væsentlig. Samtidig er de imod volds<strong>om</strong> erhvervsfiskeri i de kystnære<br />
farvande. Alt i alt er natursynet præget af hensyn til <strong>naturen</strong>, men igen <strong>for</strong> sportsfiskerens<br />
skyld og ikke <strong>naturen</strong>. [Beck-Petersen, 1999; Danmarks Sportsfisker<strong>for</strong>bund, 1999]<br />
Danmarks Jæger<strong>for</strong>bund<br />
Grundejer<strong>for</strong>eninger<br />
Friluftsrådet<br />
Danmarks Jæger<strong>for</strong>bund er i dag jægernes ene store interesseorganisation. De fleste har<br />
i dag jagt s<strong>om</strong> fritidsinteresse. Generelt set er det jægernes interesse at have en så rig og<br />
artsrig natur s<strong>om</strong> muligt og mest muligt af den. Dette giver både mere og mere varieret<br />
vildt og bedre og mere varierede naturoplevelser. For de fleste jægere er jagten lige så<br />
meget at k<strong>om</strong>me ud og opleve “<strong>naturen</strong>” s<strong>om</strong> det er selve det at nedlægge byttet, s<strong>om</strong> har<br />
betydning. Jægerne vil ikke være interesserede i kystsikringsfoanstaltninger, s<strong>om</strong> kan <strong>for</strong>ringe<br />
yngle- og trækfugles muligheder eller skæmme naturoplevelsen under en eventuel<br />
havjagt. Jægernes natursyn giver udtryk <strong>for</strong> at de ikke er afhængige af <strong>naturen</strong>. Naturen<br />
er et gode mennesket har. [ Natursyn, Raunkjær, 1996; Danmarks Jæger<strong>for</strong>bund, 1999]<br />
I de tilgængelige oplysninger <strong>om</strong> grundejer<strong>for</strong>eningerne, har vi ikke kunnet finde en generel<br />
linie, s<strong>om</strong> tyder på et bestemt natursyn. Grundejer<strong>for</strong>eningerne vil i de enkelte tilfælde<br />
søge at varetage deres medlemmers interesser, alt afhængig af det <strong>for</strong>eliggende tilfældes<br />
<strong>om</strong>stændigheder. Generelt set vil de nok have det syn, at grundejernes værdier skal beskyttes,<br />
<strong>om</strong> nødvendigt på bekostning af <strong>naturen</strong>s frie spil.<br />
Friluftsrådets hoved<strong>for</strong>mål er at fremme muligheder og rum <strong>for</strong> befolkningens oplevelsesmuligheder,<br />
herunder er der lagt væsentlig vægt på naturoplevelser og at fremme be-<br />
- 38 -
De lokale s<strong>om</strong> interessegruppe <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Natursyn<br />
Turist<strong>for</strong>eningerne<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
folkningens natur<strong>for</strong>ståelse og hensyntagen til natur og miljø. Rådet mener, at kulturmiljøet<br />
afspejler samspillet mellem menneske og natur, altså at mennesket er en del af <strong>naturen</strong>,<br />
men erkender samtidig, at mennesket har en central placering i udviklingen og der<strong>for</strong><br />
må vælge hvilke hensyn, der vejer tungest, naturhensyn eller kulturhensyn. De mener ligeledes,<br />
at et rigt og nuanceret natursyn tager udgangspunkt i <strong>for</strong>ståelsen <strong>for</strong> Danmark<br />
s<strong>om</strong> et mangfoldigt og varieret produktionslandskab og kulturmiljø. [Friluftsrådet, 1999;<br />
Natursyn, Eriksen, 1996]<br />
S<strong>om</strong> repræsentanter <strong>for</strong> turistinteresserne har vi valgt at fokusere på Danmarks Turistråd<br />
og Turismens Fællesråd.. Deres <strong>for</strong>mål indeholder ønsket <strong>om</strong> at “fremme Danmark s<strong>om</strong><br />
turistmål” og ønsket <strong>om</strong> at “fremhæve den økon<strong>om</strong>iske, miljømæssige og kulturelle betydning<br />
af turisterhvervet". Turismens organisationer er opmærks<strong>om</strong>me på at en stor del<br />
af Danmarks attraktion <strong>for</strong> turister, både indenlandske og udenlandske, er et smukt og varieret<br />
landskabsbillede og specielt kysten. Alt i alt vil de nok repræsentere et antroprocentrisk<br />
natursyn. [Danmarks Turistråd, 1999; Turismens Fællesråd, 1999; ]<br />
Andre interesseorganisationer<br />
Udover de store lands- eller regionsdækkende organisationer findes der selvfølgelig også<br />
små lokale organisationer, s<strong>om</strong> vil have mere eller mindre interesse i de konkrete lokale<br />
sager <strong>om</strong> kystsikring i et <strong>om</strong>råde. Disse vil vi så vidt muligt søge at finde frem til og beskrive<br />
under de enkelte case studier.<br />
3.5 De lokale s<strong>om</strong> interessegruppe<br />
I dag er indragelsen af de lokale et stigende fæn<strong>om</strong>en, s<strong>om</strong> er k<strong>om</strong>met i fokus i mange<br />
sammenhænge og ikke mindst i natur<strong>for</strong>valtningen. S<strong>om</strong> vi har set i afsnit 2.5.3. er der<br />
allerede i lovgivningen indarbejdet <strong>for</strong>skellige principper til indragelsen af offentligheden.<br />
Samtidig med denne udvikling er der k<strong>om</strong>met en ny gruppe af lokale i kystsamfundene.<br />
Dette skyldes <strong>for</strong>skydningen af arbejdskraftbehovet og -tilbudene fra primærerhvervene<br />
over i de tertiære erhverv (f.eks. turisme), og der er sket en ændret beboelsesstruktur i<br />
takt med, at transporten er blevet billig, let og hurtig. Således har mange kystsamfund fået<br />
tilflyttere, s<strong>om</strong> arbejder langt væk, men s<strong>om</strong> ønsker at bo idyllisk. Det er attraktivt at have<br />
s<strong>om</strong>merhus ved kysten. Turismen har trukket mange kunsthåndværkere til kystsamfundene.<br />
Der er sket en social og kulturel spredning af lokalbefolkningen i byerne. Der<strong>for</strong> er<br />
der i mange lokalsamfund sket en spredning af interesser i befolkningen.<br />
Samtidig er bevidstheden <strong>om</strong>, hvem der er lokal, ændret fra at være kun dem, s<strong>om</strong> bor i<br />
<strong>om</strong>rådet, til at være de personer, der har interesse i et <strong>om</strong>råde [Svennevig, 1997] Hermed<br />
- 39 -
Natursyn <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Konklusion<br />
3.6 Konklusion<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
kan der internt mellem de lokale opstå en konflikt <strong>om</strong> hvem, der har ret til at blive kaldt lokal,<br />
og hvem der dermed kan påvirke brugen/<strong>for</strong>valtningen af et <strong>om</strong>råde, og der kan opstå<br />
konflikter mellem lokale og nationale interesser s<strong>om</strong> <strong>for</strong> eksempel i sagen <strong>om</strong> Vadehavet<br />
Det ville være meget optimistisk at <strong>for</strong>søge at kategorisere disse lokales natursyn i en enkelt<br />
kasse. Dette vil vi ikke vove, da en lokal både kan være en beboer på stenbroen og<br />
en fisker i Thyborøn, med deraf følgende <strong>for</strong>skelligartede natursyn. Det, vi kan sige samlet<br />
<strong>om</strong> de lokales natursyn er, at det følger det vi har beskrevet i afsnit 3.2. De vil have en<br />
definition af natur, der er præget af, hvor de bor, hvem de er, opdragelse, erhverv og<br />
mange andre ting. Derudover vil deres værdisætning af <strong>naturen</strong> også variere.<br />
Det ses af afsnit 3.2, at det kræver et fysisk og deraf følgende mentalt overskud at bekymre<br />
sig <strong>om</strong> <strong>naturen</strong>. Det Pahuus kalder "økobevidsthed". Når så denne er opstået, kan<br />
man stille sig en række spørgsmål over, hvad der <strong>for</strong>mer natursynet. Her er de relevante<br />
spørgsmål, hvor og hvad <strong>naturen</strong> er <strong>for</strong> os, og hvordan vi værdisætter den. Natursyn i lovgivningen<br />
kan være svært at erkende, da lovgivning varetager mange hensyn og ikke blot<br />
naturbeskyttelse. Det har dog været muligt at se, at der har været en tendens i retning af<br />
mere beskyttelse. Deraf følger, at <strong>naturen</strong> i dag tillægges mere værdi end den har været<br />
tillagt før. På samme måde s<strong>om</strong> lovgivningen må afveje hensyn over<strong>for</strong> hinanden, så<br />
<strong>for</strong>etager mennesket også disse afvejelser inde i sig. Mennesket har en stor samfundsmæssig<br />
brug af kystzonen, og afvejer disse interesser over<strong>for</strong> ønsket <strong>om</strong> at bevare og<br />
beskytte <strong>naturen</strong>. Natursynet er meget interessepræget, og kan medføre store konflikter.<br />
- 40 -
Arealkonflikt <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Natur/kultur-konflikten<br />
4 Natur/kultur-konflikten<br />
4.1 Arealkonflikt<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Ved gennemførelse af kystsikringer sker der et kulturindgreb, der har til hensigt at beskytte<br />
mennesket mod <strong>naturen</strong>s kræfter. Ved naturbeskyttelse <strong>for</strong>søges derimod at<br />
genskabe eller fastfryse et <strong>om</strong>råde i sin nuværende tilstand ved i varierende grad at beskytte<br />
<strong>naturen</strong> mod yderligere menneskelige indgreb. Disse aktiviteter er i konflikt med<br />
hinanden.<br />
For det første giver kystbeskyttelse og naturbeskyttelse sig udtryk i to <strong>for</strong>skellige modsatrettede<br />
natursyn (jævnfør afsnit 3.2). Skal man s<strong>om</strong> menneske gribe ind i <strong>naturen</strong>s gang<br />
og indrette den i <strong>for</strong>hold til vores egne behov, eller skal <strong>naturen</strong> leve sit eget liv. Skal man<br />
bruge de menneskelige kræfter og ressourcer i en kamp mod <strong>naturen</strong>s kræfter?<br />
For det andet vedrører kystsikringer og naturbeskyttelse betydningsfulde <strong>for</strong>hold i vores<br />
kystzone. Kystbeskyttelse griber ind i de geologiske og biologiske <strong>for</strong>hold, hvorimod kystbeskyttelse<br />
også kan <strong>for</strong>bedre de menneskelige livsvilkår. Omvendt kan man gennem<br />
naturbeskyttelse skabe gunstige livsvilkår <strong>for</strong> dyr og planter i kystzonen, mens naturbeskyttelsesreglerne<br />
begrænser de menneskelige aktiviteter i kystzonen.<br />
For det tredje findes der i lovgivning og administration en række skrappe hensyn at tage i<br />
<strong>for</strong>hold til bl.a. internationale konventioner og Danmarks egen naturbeskyttelseslovgivning,<br />
der i meget vid <strong>om</strong>fang søger at beskytte kystzonen s<strong>om</strong> natur<strong>om</strong>råde. Lovgivningen<br />
er <strong>om</strong>vendt også åben over<strong>for</strong> bl.a. konstruktionen af kystsikringsanlæg i det <strong>om</strong>fang,<br />
det er vigtigt <strong>for</strong> de menneskelige livsvilkår.<br />
Der er altså gode argumenter <strong>for</strong>, at der i kystzonen kan opstå konflikter mellem kystsikrings-<br />
og naturbeskyttelseshensyn - og i sidste ende hensynet til <strong>naturen</strong> og kulturen.<br />
Dette afsnit vil på et teoretisk niveau beskrive, hvordan denne konflikt må <strong>for</strong>ventes at udspille<br />
sig mellem <strong>for</strong>skellige grupper af aktører i og uden<strong>for</strong> kystzonen.<br />
Landets areal bestemmes af <strong>for</strong>skellen mellem havniveauet og landjordens niveau. Kystliniens<br />
erosion og ændringer i vandspejlets højde har således konsekvenser <strong>for</strong> landets<br />
areal.<br />
Muligheden <strong>for</strong> tab eller indvinding af land må lede til konflikter <strong>om</strong>kring arealernes udnyttelse.<br />
Man må <strong>for</strong>vente at i tilfælde, hvor indskrænkningen af arealet langs<strong>om</strong>t truer<br />
den private ejend<strong>om</strong> eller nationale værdier (økon<strong>om</strong>iske, kulturelle etc.), vil der være vigtige<br />
interesser på spil. Man vil der<strong>for</strong> vurdere, hvorvidt det kan betale sig at afbøde <strong>for</strong><br />
disse virkninger, gennem en rationel vurdering af <strong>for</strong>dele og ulemper ved kystsikring.<br />
- 41 -
Natur/kultur-konflikten <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Arealkonflikt<br />
4.1.1 Arealstrategier<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
På samme måde må man regne med, at <strong>for</strong>ventningen eller frygten <strong>for</strong> en pludselig<br />
stormflod kan udvikle et pres <strong>for</strong> at skabe barrierer, der kan sikre beboelses<strong>om</strong>råder. I<br />
Danmark har vi gennem Stormflodsrådet, Stormflodsfonden og det offentliges engagement<br />
i kystsikringer specielt på Vestkysten, s<strong>om</strong> udgangspunkt accepteret, at sikringen af<br />
privatejend<strong>om</strong> er et samfundsanliggende.<br />
Ved ønsket <strong>om</strong> landvinding må man <strong>for</strong>vente en anderledes proces i og med, at aktørerne<br />
skal igangsætte en udvikling, der vil være til <strong>for</strong>del <strong>for</strong> en begrænset gruppe. Indvindingen<br />
af land har tidligere været aktuelt i bl.a. de Indre Farvande og ved Vadehavet. I dag<br />
har man med Naturbeskyttelsesloven s<strong>om</strong> udgangspunkt besluttet, at de danske kyster<br />
skal fastholdes, s<strong>om</strong> de er, og at kysternes fastholdelse s<strong>om</strong> uberørt natur har absolut<br />
førsteprioritet.<br />
De aktuelle konfliktmuligheder <strong>om</strong>handler der<strong>for</strong> anvendelsen og værdisættelsen af arealer,<br />
der er truet af enten stormflod eller borterosion.<br />
Vurderingen af arealernes værdi kan have flere <strong>for</strong>mer. Men det er nærliggende at betragte<br />
problemstillingen fra et rationelt udgangspunkt og herved opgøre <strong>for</strong>dele og ulemper<br />
på en målbar og sammenlignelig måde. Dette vil man normalt gøre ved større anlægsprojekter.<br />
Dette kan gøres i abstrakt <strong>for</strong>stand s<strong>om</strong> neden<strong>for</strong>.<br />
Denne fremgangsmåde har den <strong>for</strong>udsætning, at folk har mulighed <strong>for</strong> at vælge og mulighed<br />
<strong>for</strong> at erkende de valgmuligheder, der er, og disses konsekvenser. Tilgangen <strong>for</strong>holder<br />
sig kun til adfærden hos aktive aktører. Det <strong>for</strong>udsættes, at aktørerne på et eller andet<br />
niveau tager stilling til sagen og enten artikulerer deres holdninger (eksempelvis gennem<br />
interesseorganisationer), eller at andre (eksempelvis politikere) taler 'deres' sag.<br />
S<strong>om</strong> nævnt, vil der være en række situationer, hvor folk vil være præget af frygt <strong>for</strong> en<br />
stormflod. Forebyggelse af sådanne stormfloder vil ofte bygge på usikre vurderinger af risici<br />
og muligheder. Det vil der<strong>for</strong> være svært at <strong>for</strong>estille sig, at de berørte træffer optimale<br />
valg. Derimod må man <strong>for</strong>udsætte, at de berørte på baggrund af deres natursyn<br />
træffer et <strong>for</strong>nuftigt valg. Er man eksempelvis frygts<strong>om</strong>, vil man arbejde <strong>for</strong> en kystsikring,<br />
hvis ikke muligheden <strong>for</strong> stormfloden accepteres s<strong>om</strong> en af livets og <strong>naturen</strong>s præmisser.<br />
Derimod må man <strong>for</strong>vente, at politikerne og administrationen s<strong>om</strong> tidligere beskrevet vil<br />
opgøre <strong>for</strong>dele og <strong>om</strong>kostninger ved anlægget, men det er ikke givet, at det lykkes at<br />
k<strong>om</strong>munikere dette videre til borgerne. Specielt ikke hvis vurderingerne opgøres i <strong>for</strong>hold<br />
til en anden værdiskala. Eksempelvis konsekvenser i <strong>for</strong>hold til <strong>naturen</strong> eller anden lovgivning.<br />
- 42 -
Artikulering af borgernes præferencer på<br />
politisk niveau<br />
<strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong><br />
<strong>Miljølære</strong><br />
4.2 Artikulering af borgernes præferencer på politisk niveau<br />
4.2.1 Politiktyper<br />
- 43 -<br />
Natur/kultur-konflikten<br />
Når den enkelte interesserede eller berørte borger <strong>for</strong>holder sig til en problemstilling <strong>om</strong>kring<br />
kystsikring, vil problemstillingen føres gennem det politiske system, før den udmøntes<br />
i egentlig politik. Skal initiativet k<strong>om</strong>me fra borgerne, vil det ofte kræve en organisering<br />
af aktørerne i en <strong>for</strong>m <strong>for</strong> fællesskab.<br />
K<strong>om</strong>mer initiativerne fra et niveau i det politiske eller administrative system, vil det ofte<br />
kræve, at dette på en eller anden måde kan legitimeres hos befolkningen. Det centrale<br />
spørgsmål er her: hvem er befolkningen? Er det de lokale i det <strong>om</strong>råde, der er berørt af<br />
arealnedgangen eller lider af frygten <strong>for</strong> en stormflod, eller er det hos de, der står bag det<br />
d<strong>om</strong>inerende natursyn der ligger i naturbeskyttelses-lovgivningen - det vil sige alle os andre,<br />
der ikke er berørte på vores kroppe, men s<strong>om</strong> ønsker at vores samfund skal reguleres<br />
efter bestemte principper? Virkeligheden er nok den, at selv<strong>om</strong> en lovgivning er legitimeret<br />
gennem et flertal er det kun et mindretal, der indædt vil stå inde <strong>for</strong> den. Der<strong>for</strong> vil<br />
vi senere tage udgangspunkt i interesserne <strong>om</strong>kring naturbeskyttelse s<strong>om</strong> koncentrerede,<br />
se skema side 44.<br />
Det kan her hævdes, at den politiske proces vil udmønte sig <strong>for</strong>skelligt alt efter hvilke politiktyper,<br />
vi taler <strong>om</strong>.<br />
Her er det frugtbart at sondre mellem <strong>for</strong>delende, <strong>om</strong><strong>for</strong>delende og regulerende politikker.<br />
Ved regulerende politikker opstilles og håndhæves spilleregler <strong>for</strong> borgeres adfærd. Ved<br />
<strong>om</strong><strong>for</strong>delende politikker er der tale <strong>om</strong> et nulsumsspil, hvor der tages fra nogle og gives til<br />
andre (eksempelvis indk<strong>om</strong>stoverførsler), mens der ved <strong>for</strong>delende politikker <strong>for</strong>deles<br />
ressourcer til <strong>for</strong>skellige sektorer. I begge tilfælde er der selvfølgelig nogle, der i sidste<br />
ende betaler, men det erkendes ikke direkte, hvilken værdi anlægget <strong>for</strong> eksempel har, og<br />
hvor pengene k<strong>om</strong>mer fra 2 [Lowi, 1965; Parsons, 1995; Winter, 1994].<br />
4.2.2 Interessekonstellationer<br />
Kystbeskyttelsesanlæg hører til den sidste kategori. Der<strong>for</strong> kan man ikke nødvendigvis<br />
<strong>for</strong>vente, at der bredt set fremk<strong>om</strong>mer modreaktioner, hvis et <strong>om</strong>råde får støtte til et kystbeskyttelsesanlæg.<br />
Omkostningerne fremtræder spredt. Naturbeskyttelsen er derimod<br />
nærmere en regulerende politik, der alene opstiller regler <strong>for</strong> adfærd og muligheder i bl.a.<br />
2<br />
Der kan stilles spørgsmålstegn ved typologiens anvendelighed i analytiske sammenhænge<br />
s<strong>om</strong> <strong>for</strong>ståelsesramme. Den beskriver eks. den store gråzone typerne imellem. I<br />
denne sammenhæng <strong>for</strong>holder de sig dog på <strong>for</strong>nuftig vis til Kystbeskyttelse og naturbeskyttelse.
Natur/kultur-konflikten <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Artikulering af borgernes præferencer på<br />
politisk niveau<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
kystzonen. S<strong>om</strong> udgangspunkt har dette på et 'overfladisk' niveau en bred interesse. En<br />
god behandling af <strong>naturen</strong> går de fleste ind <strong>for</strong>. På et konkret niveau er det derimod en<br />
mere koncentreret gruppe af 'naturbeskyttelsesfolk', der <strong>for</strong>holder sig til loven og dens<br />
muligheder. Begrænsningerne derimod vil i de fleste tilfælde ramme få. [Parsons, 1995;<br />
Winter, 1994].<br />
- 44 -<br />
Fordele<br />
Spredte Koncentrede<br />
Omkostninger Spredte Majoritetspolitik Klientpolitik<br />
Koncenterede Entreprenørpolitik Interessegruppepolitik<br />
James Wilsons [1973] model, der er illustreret oven<strong>for</strong>, er blevet anvendt i mange sammenhænge,<br />
bl.a. til at sige noget <strong>om</strong>, hvilken <strong>for</strong>m <strong>for</strong> mobilisering af interesser vi vil se<br />
<strong>om</strong>kring en offentlig politik. Har vi interessekonstellation, s<strong>om</strong> beskrevet tidligere, vil miljøsagen<br />
generelt være en Entreprenørpolitik, hvor de grupper, der har store <strong>om</strong>kostninger,<br />
vil have en tendens til at organisere sig og tage mod-initiativer. For den mere specifikke<br />
naturbeskyttelsessag er det en mere koncentreret gruppe af aktører, der fører sagen<br />
- bl.a. gennem Danmarks Naturfrednings<strong>for</strong>ening. Dette samme gælder den gruppe, der<br />
eksempelvis vil få problemer s<strong>om</strong> følge af en fredning. Der vil der<strong>for</strong> være tale <strong>om</strong> Interessegruppepolitik<br />
- en konkret konflikt mellem flere interessegrupper. Man kunne også<br />
<strong>for</strong>estille sig situationer ved en kystsikring, hvor en koncentreret gruppe af grundejere ville<br />
have en <strong>for</strong>del herved, mens der i det givne <strong>om</strong>råde ikke ville være nogle koncenterede<br />
<strong>om</strong>kostninger <strong>for</strong> natursagsfolk. Der ville her være tale <strong>om</strong> Klientpolitik, hvor grundejerne<br />
vil opnå en klientrolle i <strong>for</strong>hold til myndighederne. Dette ses bl.a. i Lønstrup og Hyllingebjerg-Liseleje-casen.<br />
Havde man derimod kunnet <strong>for</strong>estille sig at kystsikringsspørgsmålet<br />
nåede den offentlige dagsorden og blev et emne i almindelighed s<strong>om</strong> alle kunne og ville<br />
engagere sig fri <strong>for</strong> bagvedliggende interesse, kunne man betragte det s<strong>om</strong> majoritetspolitik.<br />
4.2.3 K<strong>om</strong>pleksitet og ekspertviden<br />
En problemstillings k<strong>om</strong>pleksitet er med til at afgrænse gruppen af aktører <strong>om</strong>kring problemstillingen.<br />
Der er simpelthen færre, der kender politikken og problemstillingerne.<br />
Gormley [1983] har der<strong>for</strong> bl.a. argumenteret <strong>for</strong> at k<strong>om</strong>plekse problemstillinger bliver<br />
apolitiske og mindre konfliktprægede, idet kun eksperter deltager. Omvendt kan den<br />
k<strong>om</strong>plekse problemstilling også blive politisk og konfliktfyldt, hvis en gruppe bliver i stand<br />
til at popularisere problemstillingen. Dette kan eksempelvis ses når naturbeskyttelsessa-
Værdiansættelse af truede arealer <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Natur/kultur-konflikten<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
ger bliver til spørgsmålet <strong>om</strong> Krudt-Peter og søen eller den lille mand mod staten [Parsons,<br />
1995]. K<strong>om</strong>plekse love, der har k<strong>om</strong>plekse konsekvenser, vil ikke medføre en reaktion<br />
fra befolkningen. Derimod vil en k<strong>om</strong>pleks lov, der har håndgribelige konsekvenser,<br />
blive opfattet s<strong>om</strong> uretfærdig, og befolkningen vil der<strong>for</strong> reagere på den.<br />
4.3 Værdiansættelse af truede arealer<br />
Man må <strong>for</strong>udsætte, at værdisætningen - <strong>for</strong>stået i bred og ikke alene økon<strong>om</strong>isk <strong>for</strong>stand<br />
- må afhænge af arealernes anvendelse konkret og vores <strong>for</strong>hold til dem..<br />
Aktiviteter og anvendelser, der kan flyttes til andre arealer, uden den nye placering <strong>for</strong>ringer<br />
deres værdi, må anses s<strong>om</strong> værende uproblematiske, hvis <strong>om</strong>kostningerne og ulemperne<br />
ved at flytte aktiviteterne fraregnes. Dette kunne være anvendelse s<strong>om</strong> landbrugsjord<br />
i en situation, hvor der findes andre mulige jorder, der kan drages i anvendelse.<br />
Aktiviteter, der ikke kan flyttes til andre <strong>om</strong>råder, og s<strong>om</strong> ikke har en værdi, der kan<br />
modsvare <strong>om</strong>kostningerne ved at kystsikre, vil man <strong>for</strong>mentlig opgive. Dette er det typiske<br />
tilfælde, der fremk<strong>om</strong>mer ved den langs<strong>om</strong>me borterosion af klitrækker ved eks. Vestkysten.<br />
Man kan også argumentere <strong>for</strong>, at der ved dette tilfælde gælder, at det ikke giver<br />
mening at kystsikre, da det, der sikres herved, vil miste sin værdi. En betonbelagt klitrække<br />
er ikke længere en klitrække, og kystsikringen kan i bredere <strong>for</strong>stand begrænse værdien<br />
af det ellers beskyttelsesværdige <strong>om</strong>råde. Dette samme kunne gælde i et turist<strong>om</strong>råde,<br />
hvor stranden er en del af turistattraktionerne.<br />
Endelig kan man <strong>for</strong>estille sig arealer, der har en vigtig anvendelse eller betydning og<br />
ikke vil kunne have den samme værdi et andet sted. Det kunne dreje sig <strong>om</strong> kulturmindesmærker,<br />
by- eller beboelses<strong>om</strong>råder, s<strong>om</strong> folk føler sig stærkt knyttet til eller stor materielle<br />
ejend<strong>om</strong>sværdier ved kysten. Men det kan også være bevaringsværdige natur<strong>om</strong>råder<br />
og <strong>om</strong>råder af videnskabelig interesse, s<strong>om</strong> det er set i et eksempel fra Omø (se<br />
bilag A), og kystsikring af natur<strong>om</strong>rådet Fodmosen i Spøttrup K<strong>om</strong>mune (se bilag B).<br />
Omkostningerne ved at kystsikre bør i alle sammenhænge ligeledes <strong>for</strong>stås bredt. Selve<br />
anlægget og dets drift vil have økon<strong>om</strong>iske <strong>om</strong>kostninger. Derudover må kystsikringen<br />
vurderes i <strong>for</strong>hold til det d<strong>om</strong>inerende natursyn eller natursynet hos de berørte parter. Er<br />
det rimeligt at <strong>for</strong>etage et indgreb i <strong>naturen</strong> <strong>for</strong> at <strong>for</strong>hindre borteroderingen - eller er det<br />
blot <strong>naturen</strong>s gang, s<strong>om</strong> vi må acceptere? Eller er det i nogle tilfælde nødvendigt at kystbeskytte<br />
<strong>for</strong> at sikre vigtige værdier eller hensyn?<br />
S<strong>om</strong> <strong>om</strong>talt i afsnit 3.1 er natursynet bl.a. en funktion af opfattelsen af, hvad der er natur,<br />
og hvor <strong>naturen</strong> befinder sig. S<strong>om</strong> vi senere vil vise træder denne konflikt frem i sagen <strong>om</strong><br />
Lønstrup.<br />
- 45 -
Natur/kultur-konflikten <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Konklusion<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
4.4 Lokale kontra Nationale/samfundsmæssige interesser<br />
Vi så i afsnit 4.2, at der opstår en konflikt mellem naturbeskyttelseslovgivningen og det<br />
her tilknyttede natursyn og de konsekvenser, det har over<strong>for</strong> specifikke koncentrerede<br />
grupper. Det interessante er, at reglerne <strong>for</strong>mes og administreres på makro-niveau<br />
(samfundsniveau), mens konsekvenserne optræder på mikro-niveau (individniveau).<br />
Udlægningen af EF-Fuglebeskyttelses<strong>om</strong>råder finder eksempelvis sted udfra en interesse<br />
på makro-niveau <strong>for</strong> at beskytte bestemte fuglearter. Mens <strong>om</strong>kostningerne optræder hos<br />
de lokale i og <strong>om</strong>kring disse <strong>om</strong>råder. Jævnfør samme afsnit fremstår vores behov <strong>for</strong><br />
netop at oprette fuglebeskyttelses<strong>om</strong>råder også langt mere k<strong>om</strong>plekse end <strong>for</strong> eksempel<br />
den indfødte vadehavsbondes jagttraditioner, der indskrænkes.<br />
På den baggrund kan man <strong>for</strong>estille sig, at der opstår en kløft mellem såvel hensynet til<br />
lokale s<strong>om</strong> samfundsmæssige interesser.<br />
4.5 Miljøpolitikkens implementering<br />
4.6 Konklusion<br />
Konflikten mellem 'de lokale' og den nationale politik kan føre til en ineffektiv implementering<br />
af naturbeskyttelsespolitikken. Problemet har der<strong>for</strong> været belyst i den seneste <strong>for</strong>skning.<br />
I tillæg til den rationelle tilgang, hvor der tages udgangspunkt i aktørernes holdning<br />
s<strong>om</strong> beskrevet tidligere, rettes lyset mod at <strong>for</strong>klare, hvor<strong>for</strong> der ikke altid er en sammenhæng<br />
mellem holdninger og adfærd. En af <strong>for</strong>klaringerne er, at institutionerne og de lokale<br />
ikke taler samme sprog, og at problemstillingerne fremstår s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>plekse. Det kan<br />
der<strong>for</strong> være svært at finde sine egne ben at stå på. Påstanden er, at decentralisering ikke<br />
i sig selv er løsningen på problemerne. Løsningen er derimod, at udvikle projekterne i<br />
partnerskab med de berørte med en participatorisk og fleksibel tilgang. Decentralisering<br />
alene flytter kun indflydelsen fra én gruppe til én anden[Blake, 1999].<br />
Der er i dette afsnit blev redegjort <strong>for</strong> en række teoretiske <strong>for</strong>estillinger <strong>om</strong> konflikten<br />
mellem natur- og kultur-hensyn i spørgsmålet <strong>om</strong>kring kystsikring og kystbeskyttelse. På<br />
baggrund af teorierne er det muligt at udvikle en række hypoteser:<br />
1. I <strong>om</strong>råder med stærke kulturhistoriske traditioner eller økon<strong>om</strong>iske interesser bundet<br />
til de truede arealer, vil der være den største interesse i at gennemføre kystsikringer.<br />
2. I <strong>om</strong>råder med store naturværdier, hvor der er behov <strong>for</strong> at kystsikre, kan der opstå en<br />
konflikt mellem interessegrupper.<br />
3. Konflikten nævnt oven<strong>for</strong> kan udvikle sig til en konflikt mellem 'det lokale' og samfundet/politikerne<br />
på amtet/Christiansborg.<br />
- 46 -
Beskrivelse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Vadehavet<br />
5 Vadehavet<br />
5.1 Indledning<br />
5.2 Beskrivelse<br />
5.2.1 Natur<br />
Geologi<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Vadehavet er et stort tidevands<strong>om</strong>råde af international betydning. S<strong>om</strong> lavtliggende <strong>om</strong>råde<br />
har de ekstreme vilkår over mange år været med til at <strong>for</strong>me de menneskelige livsvilkår,<br />
liges<strong>om</strong> mennesket har søgt at sætte grænser <strong>for</strong> <strong>naturen</strong>s råden. Områdets betydning<br />
s<strong>om</strong> natur<strong>om</strong>råde har siden ført til dets fredning.<br />
Den historiske interaktion mellem <strong>naturen</strong> og kulturen i Vadehavet gør denne case særligt<br />
interessant.<br />
Vi henviser til afsnit 2.2.1., hvor vi beskrev vadehavskyster generelt.<br />
Det danske vadehav<br />
Vadehavet har en udstrækning på cirka 500 kil<strong>om</strong>eter, hvoraf kun godt en tiendedel er<br />
dansk. Selv <strong>om</strong> det danske <strong>om</strong>råde er det mindste, er det til gengæld mindre kulturpåvirket<br />
end resten, hvilket betyder, at det har en stor værdi i international sammenhæng.<br />
Den danske del af Vadehavet <strong>om</strong>fatter et areal på cirka 850 kvadratkil<strong>om</strong>eter og strækker<br />
sig fra Listerdyb i syd til Ho Bugt i nord. Mod vest afgrænses <strong>om</strong>rådet af vadehavsøerne<br />
Fanø, Mandø og Rømø. Øerne adskilles af dyb, hvorigennem der hver tidevandsperiode<br />
transporteres en milliard kubikmeter vand.<br />
Området tilføres ferskvand fra en række åer, hvis nederst dele uden digebygning ville udgøre<br />
en naturlig del af Vadehavet. Med undtagelse af Varde Å er de nu alle reguleret af<br />
sluser og ådiger <strong>for</strong> at <strong>for</strong>hindre oversvømmelse af byer og landbrugsjord ved ekstrem<br />
højvande. Åerne ligger s<strong>om</strong> åbninger i den barriere mod havet, der dannes af de anlagte<br />
diger og bakkeøerne fra <strong>for</strong>rige istid. Ved stormflod kan sluserne lukkes og åvandet ledes<br />
ud i de dertil indrettede kanaler bag diget og/eller pumpes ud<br />
S<strong>om</strong> nævnt er Varde Å ikke reguleret af sluser og diger. Der<strong>for</strong> kan havet trænge ind i<br />
Varde Ådal og oversvømme store <strong>om</strong>råder mellem Ho Bugt og Varde, der ligger cirka 10<br />
kil<strong>om</strong>eter fra kysten, og disse <strong>om</strong>råder betragtes s<strong>om</strong> værende en del af Vadehavet.<br />
- 47 -
Vadehavet <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Beskrivelse<br />
Biologi<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Vadehavet udgør med sine mange <strong>for</strong>skellige landskabs- og vegetationstyper et af Europas<br />
rigeste natur<strong>om</strong>råder. Forskelle i saltholdighed, vanddækning og sediment skaber<br />
betingelserne <strong>for</strong> variationen i biotoperne. Hvilket igen giver mulighed <strong>for</strong> varierende dyreog<br />
planteliv.<br />
Ved første øjekast kan den tørlagte vade <strong>for</strong>ek<strong>om</strong>me øde og gold. Intet kan være mere<br />
<strong>for</strong>kert. Den korte lodrette afstand mellem det planteplankton, der produceres i de øverste<br />
vandmasser, og bunddyrene, der lever af dette plankton, samt den stadige tilførsel af næring<br />
fra Nordsøen, muliggør en stor produktion af bunddyr. Og disse bunddyr er fødegrundlaget<br />
<strong>for</strong> en lang række af fugle og fisk.<br />
Den kil<strong>om</strong>eterbrede lavvandede zone langs kysten overgås kun af koralrevene, hvad angår<br />
dyrerigd<strong>om</strong>. Bunden af Vadehavet er cirka 10 gange rigere end den gennemsnitlige<br />
havbund. Rigd<strong>om</strong>men er dog ulige <strong>for</strong>delt. Nogle steder er mere rigt på dyreliv end andre,<br />
- 48 -
Beskrivelse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Vadehavet<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
og dette medfører en opsplitning i småbiotoper, der kan udnyttes af en række <strong>for</strong>skellige<br />
fugle. Den største rigd<strong>om</strong> findes, hvor slikindholdet er mellem 2 og 20%. Her findes de<br />
vigtigste ædepladser <strong>for</strong> hesterejer, strandkrabber, fladfiskeyngel og fugle. Særlig <strong>om</strong>råder<br />
langs prilerne 3 er rige på hjerte- og blåmuslingebanker, der sammen med sandmusling<br />
og sandorm udgør cirka ¾ af den samlede produktion af bunddyr i Vadehavet.<br />
Alle bunddyrene i Vadehavet bidrager til dannelse af marsk, idet små ler- og slikpartikler<br />
kittes sammen til ekskrementklumper, når de passerer gennem tarmen. På de store lavbundede<br />
arealer findes store blåmuslingebanker, s<strong>om</strong> har en vigtig bifunktion både s<strong>om</strong><br />
føde <strong>for</strong> en lang række <strong>for</strong>skellige fugle og ved at binde havbunden og derved <strong>for</strong>mindske<br />
erosion <strong>for</strong>årsaget af bølgepåvirkninger.<br />
Da vadehavet er mindre salt end Nordsøen, er <strong>om</strong>rådet ret artsfattigt, hvad angår planteplankton.<br />
Til gengæld optræder de i mængder på nogle millioner af mikroskopiske alger<br />
per liter vand. Det drejer sig hovedsageligt <strong>om</strong> diat<strong>om</strong>eer og flagellater. Produktionen er<br />
størst i dybene, hvor vandet er klarest. En anden vigtig plantegruppe er mikrophytobentos,<br />
s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fatter de encellede alger, der lever på og i bunden. De bundlevende alger er med<br />
til at binde det friske sediment sammen og bidrager hermed positivt til afsættelse af slik<br />
på vaderne<br />
Indtil 1930, hvor en svamp stort set udryddede ålegræsset i Vadehavet, var den en vigtig<br />
fødekilde – især <strong>for</strong> knortegæs. Ellers består Vadehavets bundflora af <strong>for</strong>skellige typer<br />
tang. På overgangen mellem vade og <strong>for</strong>land er udslagene i temperatur og saltholdighed<br />
små, hvilket giver gode vækstbetingelser <strong>for</strong> saltplanten kveller. De tætte bevoksninger<br />
dæmper tidevandets bevægelser, hvilket medfører større afsætning af slik.<br />
Når <strong>for</strong>landet ikke længere dagligt overskylles af tidevandet, indvandrer <strong>for</strong>skellige saltplanter<br />
sås<strong>om</strong> indvandrer annelgræs, s<strong>om</strong> danner tætte tuer, der er gode til at fange sediment.<br />
I den inddigede marsk vil man i starten have et ret varieret planteliv på grund af frø, der er<br />
efterladt af tidevandet, og frø, der er spredt af vinden. Omkring 200 arter er det ikke ualmindeligt<br />
at finde de første par år, og det giver rige muligheder <strong>for</strong> ynglefugle, der er afhængige<br />
af landvegetation. Endvidere benytter vandfugle og gæs sig af <strong>om</strong>rådet.<br />
Inddigede <strong>om</strong>råder er sædvanligvis k<strong>om</strong>met i <strong>om</strong>drift, og dermed er det slut med den<br />
biologiske mangfoldighed.<br />
3<br />
Priler, loer og render er betegnelser <strong>for</strong> de passager, hvor tidevandet løber ind og ud af<br />
Vadehavet. Betegnelserne afhænger af dybden, hvor priler er de mest lavvandede og<br />
renderne de dybeste.<br />
- 49 -
Vadehavet <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Beskrivelse<br />
5.2.2 Kultur<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Digebyggeriernes indflydelse på biologien<br />
Det dansk-tyske fremskudte dige ud <strong>for</strong> Tøndermarsken (se afsnit 5.2.2 - Kystsikringsprojekter)<br />
stod færdigbygget i sens<strong>om</strong>meren 1981. Fredningsstyrelsen og Vildtbiologisk<br />
Station har i samarbejde undersøgt konsekvenserne af dette naturindgreb <strong>for</strong> fuglelivet.<br />
Resultaterne er fremlagt i adskillige rapporter, der alle dokumenterer, at fuglebestandene<br />
s<strong>om</strong> helhed er gået stærkt tilbage efter digebyggeriet. Tilbagegangen skete, <strong>for</strong>di vadefladerne<br />
og marskengene bag det fremskudte dige hurtigt tørrede ud. Således <strong>for</strong>svandt<br />
80% af ynglefuglene og 70-85% af de rastende trækfugle efter inddigningen fra <strong>om</strong>rådet.<br />
På baggrund af den stærke tilbagegang byggedes i 1984 en kunstig saltvandssø <strong>for</strong> at afhjælpe<br />
de negative konsekvenser (se neden<strong>for</strong> under kystsikring og administration). En<br />
række fuglearter reagerede meget hurtigt på de ændrede <strong>for</strong>hold, og antallet af ynglende<br />
vadefugle steg fra 270 par i 1983 til 750 par i 1984. Søen bliver nu også mere og mere<br />
brugt s<strong>om</strong> fødesøgnings<strong>om</strong>råde. Endelig bruger fuglene også søen s<strong>om</strong> rasteplads, når<br />
der er højvande i Vadehavet [Gram og Møller, 1985].<br />
Menneskelig anvendelse<br />
De første, s<strong>om</strong> begyndte at udnytte <strong>om</strong>råderne i Vadehavet og indvinde land, var friserne.<br />
Friserne startede indvandringen i vadehavs<strong>om</strong>rådet i det ottende århundrede og k<strong>om</strong> oprindeligt<br />
fra marskegnene ved floden Ems i Tyskland. Man ved med sikkerhed, at friserne<br />
har beboet hele det danske vadehavs<strong>om</strong>råde, da man overalt i landskabet den dag i dag<br />
ser spor af den frisiske kultur. Frisernes levevilkår var bestemt af digebygning og landindvinding,<br />
og de beskyttede sig mod oversvømmelser ved at bygge deres huse på værfter,<br />
og konstruere diger til beskyttelse. Omkring beboelserne indvandt man små inddigede<br />
arealer kaldet kooge, s<strong>om</strong> på grund af tilplantning med græs og aflejringer efterhånden<br />
hævede sig over havbunden. Ifølge traditionen fik man retten til disse indvundne arealer. I<br />
lang tid var friserne de eneste, s<strong>om</strong> beboede marsken, men efterhånden fik andre øjnene<br />
op <strong>for</strong> muligheden af at bosætte sig der og indvinde ny jord. Med tiden er frisernes førsteret<br />
til de nye <strong>om</strong>råder gået tabt, og de er blevet <strong>for</strong>trængt af overskudsbefolkning andre<br />
steder fra. I takt med en stigende befolkning i <strong>om</strong>rådet og <strong>for</strong>ek<strong>om</strong>sten af større byer har<br />
staterne overtaget inddigningsprojekterne,. Efterhånden fik man bedre diger, og folk er<br />
begyndte at bygge deres gårde uden værfter.<br />
Friserne dyrkede landbrug i marsken, og <strong>om</strong>rådet har ligeledes været meget brugt s<strong>om</strong><br />
jagt<strong>om</strong>råde, særlig vadejagt på fugle, s<strong>om</strong> <strong>om</strong>rådet er så rigt på.<br />
I Vadehavet finder der den dag i dag fiskeri af blå- og hjertemuslinger sted. Muslingefiskeriet<br />
er meget ødelæggende <strong>for</strong> havbunden, og den efterlades gold eller næsten gold og<br />
- 50 -
Beskrivelse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Vadehavet<br />
Kystsikringsprojekter<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
ubeskyttet mod bølgernes påvirkning. Derudover fjernes fødegrundlag og skjul <strong>for</strong> mange<br />
fugle- og fiskearter og deres yngel.<br />
Fiskeri efter hjertemuslinger k<strong>om</strong> først til Danmark i 1982, hvor man gav en dispensation<br />
til at fiske uden<strong>for</strong> den såkaldte rejelinie 4 . I 1992 udvidede miljøminister Per Stig Møller<br />
tilladelsen til også at <strong>om</strong>fatte <strong>om</strong>rådet inden<strong>for</strong> rejelinie på trods af, at en enig vadehavsgruppe<br />
gik imod hjertemuslingefiskeriet, <strong>for</strong>di det økologisk var <strong>for</strong> stor en belastning <strong>for</strong><br />
Vadehavet [Kristensen, 1994]. Vadehavet er et særlig yndet <strong>om</strong>råde <strong>for</strong> fuglekiggeri på<br />
grund af de store <strong>for</strong>ek<strong>om</strong>ster af både yngle- og trækfugle.<br />
S<strong>om</strong> beskrevet oven<strong>for</strong> har bosættelser i vadehavs<strong>om</strong>rådet altid været <strong>for</strong>bundet med en<br />
vis <strong>for</strong>m <strong>for</strong> simple kystsikringstiltag i <strong>for</strong>m af byggerier af værfter og diger. Efterhånden<br />
s<strong>om</strong> befolkningen øgedes, og der blev bygget større byer, steg behovet <strong>for</strong> sikring, og i<br />
1861 byggedes det efter datidens normer store Højer dige [Sørensen, 1976].<br />
Fra 1950-erne begyndte man at udføre målrettet landindvinding på ydersiden af Højer og<br />
man talte allerede dengang <strong>om</strong>, at det gamle Højer dige ikke var sikkert. I 1961 k<strong>om</strong> det<br />
første <strong>for</strong>slag til at bygge et fremskudt dige, men man <strong>for</strong>tsatte med landindvindingstiltagene.<br />
Først i 1981 byggede man i samarbejde med Tyskland Det Fremskudte Dige [Iversen,<br />
1980].<br />
Efter anlægningen af diget fulgte projektet med at lave saltvandssøen i Margrethe-kog.<br />
Søen anlagdes, s<strong>om</strong> <strong>for</strong>klaret i administrationsafsnittet neden<strong>for</strong>, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>pensations<strong>for</strong>anstaltning<br />
<strong>for</strong> de negative effekter på fuglelivet, s<strong>om</strong> konstruktionen af det fremskudte<br />
dige afstedk<strong>om</strong> [Gram og Møller, 1985].<br />
Beskyttelsestiltag i Vadehavet<br />
Områder af Vadehavet har været beskyttet siden 1922, men det var netop enkelt<strong>om</strong>råder<br />
og ikke en generel beskyttelse af Vadehavet. I 1977 blev Vadehavet og større kyst<strong>om</strong>råder<br />
principielt udpeget til listen over Ramsar-<strong>om</strong>råder. Vadehavet blev dog først udpeget<br />
reelt til Ramsar-<strong>om</strong>råde i 1987 [Rudfeld, 1990].<br />
Vadehavet s<strong>om</strong> vildtreservat<br />
Den 1. august 1979 blev Vadehavet vildtreservat under jagtloven, og den 1. juli 1982 blev<br />
det desuden beskyttet s<strong>om</strong> naturreservat under naturfredningsloven, en § 60 fredning.<br />
Ved denne fredning <strong>for</strong>holdt man sig afventende indtil bygningen af det fremskudte dige<br />
og <strong>for</strong>etog først fredningen herefter. Med reservatbestemmelser søgte man at sikre, at det<br />
4 Administrativ grænse <strong>for</strong> rejefiskeri.<br />
- 51 -
Vadehavet <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Beskrivelse<br />
Administration<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
danske Vadehav bevarede sit særpræg s<strong>om</strong> et levende natur<strong>om</strong>råde af stor landskabelig<br />
værdi og af uvurderlig betydning <strong>for</strong> Nordsøens fiskebestand samt <strong>for</strong> de store bestande<br />
af ande- og vadefugle på den nordvesteuropæiske trækrute.<br />
Fredningen af Vadehavet havde til <strong>for</strong>mål at give den naturlige udvikling mulighed <strong>for</strong> at<br />
<strong>for</strong>tsætte uden større menneskelige påvirkninger. Reservatbestemmelserne tager dog<br />
hensyn til, at de traditionelle menneskelige aktiviteter kan <strong>for</strong>tsætte i vid udstrækning, idet<br />
der søges en rimelig balance mellem naturbeskyttelse og menneskets brug af <strong>om</strong>rådet.<br />
Befolkningen kan <strong>for</strong>tsat færdes i <strong>om</strong>rådet, hvad enten det sker s<strong>om</strong> turist, jæger, fisker<br />
eller i studieøjemed. Bestemmelserne sigter derimod på at beskytte landskabet mod større<br />
indgreb, <strong>for</strong> eksempel nye inddigninger og dæmninger, anlæg af højspændingsledninger,<br />
havneanlæg og andre bygningsværker, ændringer af bund<strong>for</strong>holdene ved gravning af<br />
kanaler og udvinding af råstoffer, samt maskinel gravning efter sandorm og andre organismer.<br />
Endelig søger bestemmelserne at <strong>for</strong>hindre en <strong>for</strong>tsat <strong>for</strong>urening af <strong>om</strong>rådet. For<br />
fritidslivets vedk<strong>om</strong>mende tager reservatbestemmelserne udgangspunkt i at <strong>for</strong>hindre at<br />
fritidsaktiviteterne k<strong>om</strong>mer til at udfolde sig på dyrelivets bekostning [Tougård og Frederiksen,<br />
1983].<br />
I 1983 udpeges <strong>om</strong>råder i Vadehavet til EF-fuglebeskyttelses<strong>om</strong>råder. Vadehavet er også<br />
blevet udpeget s<strong>om</strong> EF-habitat<strong>om</strong>råde.<br />
Den fremtidige regulering<br />
Vildtreservatkendelsen og §60 fredningen af Vadehavet er blevet revideret flere gange siden<br />
de blev vedtaget. Og beskyttelsen af Vadehavet er gentagne gange blevet skærpet.<br />
Margrethe-kog, hvori saltvandssøen ligger, blev fredet i 1985. I dag er Vadehavet altså<br />
fredet på alle leder og kanter og fredet s<strong>om</strong> et stort samlet <strong>om</strong>råde.<br />
Fredningen af Vadehavet er præget af en helhedstanke, der blandt andet har medført et<br />
internationalt samarbejde <strong>om</strong> såvel fredning af habitatet, de enkelte arter og en regulering<br />
af den menneskelige adfærd i <strong>om</strong>rådet. Dette skyldes blandt andet, at det særegne ved<br />
Vadehavet er dets udstrækning s<strong>om</strong> <strong>om</strong>råde og s<strong>om</strong> biosystem. I afsnit 2.3 beskrev vi de<br />
samfundsmæssige aktiviteter i kystzonen. Men et kyst<strong>om</strong>råde s<strong>om</strong> Vadehavet er også<br />
påvirket af eksterne <strong>for</strong>hold s<strong>om</strong> olie<strong>for</strong>urening, spildevand, næringsstoftilførsel fra land,<br />
miljøfremmede stoffer m.v.<br />
Da Vadehavet var d<strong>om</strong>ineret af friserne, var administrationen af digerne op til den enkelte<br />
eller landsbyerne i fællesskab.<br />
- 52 -
Beskrivelse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Vadehavet<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Efterhånden s<strong>om</strong> befolkningen voksede, <strong>for</strong>mindskedes frisernes d<strong>om</strong>inans, samtidig<br />
med at behovet <strong>for</strong> større digekonstruktioner voksede. Staten overtog efterhånden initiativet<br />
til og administrationen af digebyggerierne.<br />
I 1861 byggedes <strong>for</strong> eksempel det store Højer dige, men det viste sig op gennem den første<br />
halvdel af 1900-tallet, at digerne langs den sønderjyske vestkyst ikke var så solide,<br />
s<strong>om</strong> man kunne ønske [Iversen, 1980]. Der<strong>for</strong> nedsatte man i 1950 et udvalg under landbrugsministeriet,<br />
der skulle undersøge mulighederne <strong>for</strong> løsning af sikkerhedsproblemet.<br />
Udvalget afgav en betænkning, der aldrig blev taget op.<br />
Beslutningsprocessen op til det fremskudte dige.<br />
I 1962 k<strong>om</strong> der en stormflod, der viste, hvor galt det kunne gå. S<strong>om</strong> følge heraf opstod<br />
der et folkekrav <strong>om</strong> at gøre noget ved sikkerheden, og i 1963 blev der nedsat et nyt<br />
stormflodsudvalg, der afgav en betænkning i 1975 [Sørensen, 1976].<br />
Selv<strong>om</strong> man altså allerede i 1950 erkendte, at der var problemer med sikkerheden ved<br />
det gamle Højer-dige fra 1861, gjorde man dengang ikke noget ved det.<br />
I stedet påbegyndtes landvinding på ydersiden af Højer-diget, med det <strong>for</strong>mål at indvinde<br />
dette land ved et senere digebyggeri [Iversen, 1980].<br />
Landvinding og sikkerhed<br />
I Tyskland ønskede man at bygge et fremskudt dige og <strong>for</strong>eslog dette til danskerne, men<br />
der blev takket nej. For det første var det <strong>for</strong> dyrt at bygge det fremskudte dige, og <strong>for</strong> det<br />
andet var landvindingsarbejdet ikke langt nok fremskredet.<br />
I 1972 afsluttedes de danske landvindingsprojekter, og man begyndte at lede efter en<br />
passende lejlighed til at kræve det fremskudte dige bygget. Denne lejlighed blev stormflodstruslen<br />
i 76. Kort efter denne hændelse var lokalpolitikerne klar med kravet <strong>om</strong> et nyt<br />
dige. Året før var stormflodsudvalget dog k<strong>om</strong>met med sin indstilling, og af den fremgik<br />
det, at både dige<strong>for</strong>stærkning og et nyt dige var mulige sikkerhedsmæssigt <strong>for</strong>svarlige<br />
løsninger. De statslige repræsentanter ønskede et <strong>for</strong>stærket dige, men de lokale ønskede<br />
et nyt, der også kunne indvinde mere land.<br />
Allerede i 1961 var de første kortskitser over den <strong>for</strong>eslåede placering af det fremskudte<br />
dige fremk<strong>om</strong>met. Stedet, hvor det ligger i dag, afviger ikke meget fra denne første <strong>for</strong>eslåede<br />
placering. Det fremgår både af et brev skrevet af Sønderjyllands amtsborgmester<br />
fra dec. 1975 [Iversen, 1980] og af beregninger, s<strong>om</strong> Sønderjyllands amtsråd <strong>for</strong>etog over<br />
<strong>om</strong>kostningerne ved at bygge det fremskudte dige s<strong>om</strong> alternativ til <strong>for</strong>stærkningen af<br />
Højer-diget, at landvinding var et afgørende motiv <strong>for</strong> bygningen af det fremskudte dige.<br />
Man kalkulerede med, at salget af de inddigede koge ville nedsætte de ekstra <strong>om</strong>kostnin-<br />
- 53 -
Vadehavet <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Beskrivelse<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
ger, s<strong>om</strong> bygningen af et nyt dige ville afstedk<strong>om</strong>me. Ifølge budgetterne ville et nyt dige<br />
således kun k<strong>om</strong>me til at koste cirka 5 millioner ekstra [Sørensen, 1976].<br />
Landvinding var dog ikke det eneste motiv til at bygge det fremskudte dige. Også indvandsproblemet<br />
har været afgørende <strong>for</strong> valget. Indvandsproblemet består i en manglende<br />
lagerkapacitet til opstuvede vandmasser i det nedre Vidå system under langvarig sluselukning<br />
ved Højer (36 timer). Den nederste del af Vidåen er <strong>om</strong>givet af diger, s<strong>om</strong> <strong>for</strong>hindrer<br />
de lavtliggende marskarealer i at blive oversvømmet. I dag findes der ”lagerplads”<br />
til vandmasserne, så man regner med en statistisk sikkerhed på 80 år, mod indvandsoversvømmelser.<br />
Teknikere mente, at der var behov <strong>for</strong> mere kapacitet, hvilket man ville få<br />
i den nye kog ved et fremskudt dige.<br />
Men de samme teknikere pegede selv på to alternative løsninger i <strong>for</strong>bindelse med dige<strong>for</strong>stærkning.<br />
Alternativerne var enten at installere en højvandspumpe eller at indrette et<br />
reservoir bag det eksisterende dige, <strong>for</strong> eksempel i Rudbøl Kog. Begge ville være fuldt<br />
<strong>for</strong>svarlige.<br />
Loven <strong>om</strong> det fremskudte dige<br />
I maj 1977 blev loven <strong>om</strong> bygningen af det fremskudte dige vedtaget. Behandlingen af loven<br />
tog kun en uge. I lov<strong>for</strong>slaget til folketinget havde man kun inkluderet valget mellem<br />
et ja og et nej til digebyggeriet, ikke et valg imellem de to løsninger. Loven blev vedtaget i<br />
Folketinget med stemmerne 80 mod 62. Før lovens vedtagelse var der ikke blevet taget<br />
kontakt til biologisk ekspertise. Da loven var blevet vedtaget, k<strong>om</strong> der en skov af protester<br />
fra både ind- og udland, over at loven bar præg af, at der slet ikke var blevet taget biologiske<br />
hensyn. Protesterne førte dog ikke til ændringer af loven.<br />
Et problem ved det fremskudte dige var og er, at det er bygget helt ude på vaden. Ønsker<br />
man yderligere landvinding på ydersiden af diget <strong>for</strong> at beskytte dette, må dette altså udføres<br />
helt ude på vaden til stor skade <strong>for</strong> dyrelivet. Det var dog allerede dengang fredningsstyrelsens<br />
og fiskeriministeriets helt klare holdning at der ikke måtte ske yderligere<br />
landvinding uden<strong>for</strong> det nye dige, da det ville betyde tab af endnu flere værdifulde vader.<br />
Det <strong>for</strong>land, man måtte ønske opbygget, måtte k<strong>om</strong>me fra <strong>naturen</strong>s egen hånd og i <strong>naturen</strong>s<br />
tempo, og sikringen af diget måtte der<strong>for</strong> <strong>om</strong> nødvendigt ske på en anden måde end<br />
ved at lave menneskeskabt landvinding på ydersiden af det [Tougård, 1984].<br />
Men samtidig med at fredningsstyrelsen og fiskeriministeriet ikke var særligt glade <strong>for</strong><br />
menneskeskabt <strong>for</strong>land, så ville dette <strong>for</strong>land kunne give bedre vilkår <strong>for</strong> fuglene, idet disse<br />
trækker ind på <strong>for</strong>landet ved højvande. Det fremskudte dige ligger ude på så dybt<br />
vand, at en naturlig dannelse af nyt <strong>for</strong>land i bedste fald vil tage halve århundreder. Hvis<br />
der overhovedet dannes noget. Og et sådant skal i givet fald dannes på det, der i dag er<br />
tilbage af produktiv, næringsrig slikvade <strong>for</strong>an diget [Meltofte, 1985].<br />
- 54 -
Beskrivelse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Vadehavet<br />
Økon<strong>om</strong>i<br />
Internationalt<br />
Beslutningen <strong>om</strong> saltvandssøen<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
På baggrund af den kraftige tilbagegang <strong>for</strong> yngle- og trækfugle, s<strong>om</strong> bygningen af det<br />
fremskudte dige viste sig at afstedk<strong>om</strong>me, blev der nedsat en gruppe sagkyndige biologer<br />
udpeget af miljøministeriets fredningsstyrelse og landbrugsministeriet. Gruppen <strong>for</strong>etog i<br />
1979 en vurdering af <strong>for</strong>skellige muligheder <strong>for</strong> ud<strong>for</strong>mning og anvendelse af det inddigede<br />
<strong>om</strong>råde, særlig med henblik på at bevare eller genskabe naturværdierne bag det fremskudte<br />
dige. Gruppen pegede på etablering af en saltvandssø bag diget s<strong>om</strong> den bedste<br />
løsning, og denne blev vedtaget ved lov i folketinget i februar 1983 [Gram og Larsen,<br />
1983].<br />
Saltvandssøen var klar i <strong>for</strong>året 1984 og er et eksempel på en offensiv indsats <strong>for</strong> at naturbeskyttelse<br />
ved gennem kraftige indgreb i <strong>naturen</strong> at <strong>for</strong>bedre eller genskabe naturligt<br />
liv [Iversen, 1983].<br />
Det dansk-tyske fremskudte dige ud <strong>for</strong> Tøndermarsken stod færdigbygget i sens<strong>om</strong>meren<br />
1981. Prisen <strong>for</strong> den danske del af digesystemet blev 120 millioner kroner, hvor Højer<br />
og Tønder byråd betalte cirka 12 millioner og Sønderjyllands amtsråd cirka 40 millioner<br />
kroner. Resten måtte staten betale [Philipsen, 1983].<br />
Forhandlinger mellem de tre vadehavsstater, Holland, Tyskland og Danmark, <strong>om</strong> et vadehavssamarbejde<br />
startede i 70’erne, og i 1982 førte de til den første aftale <strong>om</strong> en fælles<br />
beskyttelse af Vadehavet. Sidste ministerkonference mellem de tre lande blev afholdt i<br />
1997. På dette tidspunkt var samarbejdet nået så langt, at man kunne vedtage Vadehavsplanen.<br />
Vadehavsplanen <strong>om</strong>fatter det, man kalder vadehavs<strong>om</strong>rådet, og indbefatter<br />
altså Vadehavet, Tøndermarsken og andre kystnære arealer.<br />
Det nye i vadehavsplanen er, at man tager land<strong>om</strong>råder med og ser det s<strong>om</strong> et samlet<br />
<strong>om</strong>råde. Vadehavsplanen tager sit udgangspunkt i, at benyttelsen af vadehavs<strong>om</strong>rådet<br />
skal ske bæredygtigt, det vil sige uden at indskrænke levemulighederne <strong>for</strong> planter og dyr,<br />
samtidig med at denne beskyttelse ikke fører til <strong>for</strong>ringede levevilkår <strong>for</strong> lokalbefolkningen.<br />
Planen <strong>for</strong>udsætter også, at der ikke må slækkes på beboernes sikkerhed mod havet,<br />
samt at borgere og interessegrupper inddrages aktivt i planens gennemførelse.<br />
Hvad angår kystsikring, så er det i princippet ikke længere tilladt at bygge nye havdiger i<br />
vadehavs<strong>om</strong>rådet. Hvis der skal kystsikres på anden vis, skal dette ske med en større<br />
hensyntagen til <strong>naturen</strong>, end der har været praksis hidtil. Der må dog ikke gives køb på<br />
befolkningens sikkerhed [Wichman, 1999]<br />
- 55 -
Vadehavet <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Beskrivelse<br />
Aktører<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Vadehavsplanen træder først i kraft, når denne er blevet indarbejdet i dansk lovgivning,<br />
og amternes vadehavssamarbejde (der <strong>om</strong>fatter Ribe og Sønderjyllands Amter) har netop<br />
udgivet et samlet oplæg til et nyt regionsplantillæg <strong>om</strong> Vadehavet. Oplægget til debat er<br />
udgivet med det <strong>for</strong>mål så vidt muligt at indarbejde de lokales ønsker <strong>om</strong> Vadehavet i regionplanen<br />
og altså i <strong>for</strong>valtningen af <strong>om</strong>rådet. I den sammenhæng er Erik Hunderup fra<br />
Kyst, land og fjord (se neden<strong>for</strong> under Aktører) blevet ansat til at gennemføre interviews<br />
med de lokale [Hunderup,1999]. Regionplantillægget har til <strong>for</strong>mål at indarbejde vadehavsplanens<br />
mål <strong>for</strong> arealanvendelsen og de politiske beslutninger på en måde, så de tilgodeser<br />
lokalsamfundet, erhvervsudviklingen og natur-, kultur- og miljøværdierne, at lave<br />
en fælles planlægning <strong>for</strong> kystnærhedszonen langs Vadehavet (kystnærhedszonen afgrænses<br />
i § 5a, stykke 3 og 4 i lov <strong>om</strong> planlægning), og at lave et fælles grundlag <strong>for</strong><br />
myndighedernes opgaver i vadehavs<strong>om</strong>rådet og baglandet.<br />
Situationen i Vadehavs<strong>om</strong>rådet siden 80'erne har involveret et væld af organiserede interesser.<br />
Neden<strong>for</strong> beskrives en række af de lokaltfunderede organisationer og aktører.<br />
Internationale sekretariater<br />
Til at koordinere vadehavssamarbejdet er der blevet oprettet to sekretariater. The C<strong>om</strong>mon<br />
Wadden Sea Secretariat (CWSS) blev oprettet i 1987 s<strong>om</strong> sekretariat <strong>for</strong> det trilaterale<br />
samarbejde i Vadehavet. Dets primære opgave er at støtte, starte og koordinere aktiviteterne<br />
<strong>for</strong> samarbejdet. CWSS er ansvarlig <strong>for</strong> at arrangere de møder, der afholdes i<br />
samarbejdet, og er også ansvarlig <strong>for</strong> at samle og vurdere materiale <strong>om</strong> Vadehavet<br />
[CWSS, 2000].<br />
Det andet sekretariat The Inter-Regional Wadden Sea Cooperation (IRWC) blev etableret<br />
i 1994 <strong>for</strong> at <strong>for</strong>stærke de fælles anstrengelser vedrørende beskyttelsen og den bæredygtige<br />
brug af Vadehavet på et regionalt niveau. Medlemmerne i samarbejdet er repræsentanter<br />
fra de regionale myndigheder fra de 6 Vadehavsregioner. I Danmark sidder der repræsentanter<br />
fra Ribe og Sønderjyllands amter [CWSS, 2000].<br />
Herudover findes der også et sidste vadehavssekretariat, der åbnede i 1982, og siden<br />
åbningen har arbejdet tæt sammen med tilsvarende sekretariater i Holland og Tyskland.<br />
Vadehavssekretariatet i Danmark er en uafhængig institution, men er <strong>for</strong>melt tilknyttet Fiskeri-<br />
og Søfartsmuseet i Esbjerg, s<strong>om</strong> gennem mange år har stået <strong>for</strong> oplysningsvirks<strong>om</strong>heden<br />
i <strong>om</strong>rådet. Denne opgave er nu overtaget af Vadehavssekretariatet. Vadehavssekretariatets<br />
daglige arbejde <strong>for</strong>egår i tilknytning til vadehavsudstillingen i Vester<br />
Vedsted. Vadehavssekretariatets vigtigste opgave er at engagere hele befolkningen i en<br />
økologisk <strong>for</strong>ståelse af Vadehavet, s<strong>om</strong> er et enestående natur<strong>om</strong>råde - med betydning<br />
langt ud over landets egne grænser [Tougård og Frederiksen, 1983]. I dag er vadehavs-<br />
- 56 -
Beskrivelse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Vadehavet<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
sekretariatets <strong>for</strong>mål stadig at oplyse folket <strong>om</strong> Vadehavet, men også at virke s<strong>om</strong> koordinator<br />
<strong>for</strong> NGO’ere i Danmark og deres samarbejde med tilsvarende i de 3 andre vadehavslande<br />
[Tougård, 2000].<br />
Vadehavsgruppen.<br />
Vadehavsgruppen er et samarbejde mellem brugere af Vadehavet, i <strong>for</strong>m af fiskere (fra<br />
Rømø fiskeri<strong>for</strong>ening), fritidssejlere, fritidsfiskere, jægere, Dansk Ornitologisk Forening,<br />
Danmarks Naturfrednings<strong>for</strong>ening og flere andre [Worsøe, 1992]. Gruppen med lokal repræsentation<br />
af alle interesser i <strong>om</strong>rådet har været et enestående <strong>for</strong>um <strong>for</strong> drøftelse af<br />
de tiltag, der har været undervejs i vadehavs<strong>om</strong>rådet. Specielt med henblik på at skabe<br />
en varieret brug af Vadehavet.<br />
Der menes, at der i Vadehavet kan opstilles en nuanceret <strong>for</strong>valtning, der tager et samlet<br />
hensyn til både naturbevarelse og de øvrige menneskelige interesser [Kanstrup, 1997].<br />
Gruppen blev nedsat midt i 70’erne og rummer først og fremmest ikke - erhvervsdrivende.<br />
Landbruget har været en del af denne gruppe, men gik ud da de ikke overholdte gruppens<br />
bestemmelse <strong>om</strong> at være lokale mennesker med lokale meninger. Det er altså ikke<br />
landspolitik, denne gruppe giver udtryk <strong>for</strong>.<br />
Gruppen eksisterer s<strong>om</strong> et <strong>for</strong>um <strong>for</strong> u<strong>for</strong>pligtende samtaler <strong>om</strong> emner i Vadehavet <strong>for</strong> at<br />
få samordnet fælles synspunkter. Hvis gruppen kan blive enig, k<strong>om</strong>mer der en udtalelse<br />
på vegne af gruppen, hvis der er uenighed k<strong>om</strong>mer der ingen udtalelse. Så udtaler de enkelte<br />
grupper sig blot <strong>for</strong> deres egen gruppes skyld [Tougård, 2000].<br />
Kyst, land og fjord<br />
Kyst, land og fjord er dybt involveret i vadehavssagen og er et eksempel på, hvordan en<br />
organisation funderet i vadehavs<strong>om</strong>rådet <strong>for</strong>søger at rejse generelle problemstillinger.<br />
Foreningens <strong>for</strong>mål er, at amt og k<strong>om</strong>muner skal have medbestemmelse i miljøsager,<br />
således at det ikke bare er miljøministeren, der tager beslutningerne ned over hovedet på<br />
de lokale. Med Erik Hunderups ord ønsker de blot demokrati! Kyst, land og fjord er høringsberettigede<br />
i amter og k<strong>om</strong>muner. Foreningen har cirka 1500 direkte medlemmer, og<br />
støtte af andre ”grupper” (<strong>for</strong> eksempel LO-Vest) [Hunderup, 1999].<br />
Turisme<br />
Turismen har stor betydning i et udkants<strong>om</strong>råde s<strong>om</strong> Vadehavet, efter tilbagegangen <strong>for</strong><br />
flere af primærerhvervene. Turistindustrien medfører et øget slid på <strong>om</strong>rådets ressourcer.<br />
Et godt eksempel på turisterhvervets konflikt med naturbeskyttelsesinteressen er turistchefen<br />
på Rømø, Per Skramsø, der i 1996 gav udtryk <strong>for</strong>, at <strong>om</strong>rådets kapacitet alene<br />
blev begrænset af ”frelste grønne” [Theilgård, 1996B]<br />
- 57 -
Vadehavet <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Beskrivelse<br />
5.2.3 Konflikter<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Fredningerne og <strong>for</strong>valtningen af Vadehavet har medført en lang række spændinger mellem<br />
det lokale og det nationale niveau, og mellem de lokale selv.<br />
Problemerne mellem staten og de lokale<br />
Mellem det nationale niveau og de lokale går spændingerne på, at de lokale føler, de får<br />
presset fredning, administration og <strong>for</strong>valtning ned over hovedet uden at blive taget ordentligt<br />
med på råd. De lokale føler ikke at fredningerne virker, og at de bedre selv kender<br />
<strong>om</strong>rådet og derigennem bedre kan tage ansvaret <strong>for</strong> det. Politikerne skulle der<strong>for</strong> i højere<br />
grad lytte til de lokale og <strong>for</strong>stå, at det, at de har levet i <strong>om</strong>rådet hele deres liv, og ved,<br />
hvordan det hele er, gør, at de burde tages med på råd på lige fod med eksperter fra København,<br />
(mener de lokale).<br />
Fredningerne griber desuden ind i de lokales liv på en måde, s<strong>om</strong> de ikke kan <strong>for</strong>stå. Et<br />
godt eksempel herpå er amtsborgmesteren i Ribe Amt, Laurits Tørnæs, der vil have administrationen<br />
af Vadehavet lagt ud til fælles international administration mellem amterne<br />
ved Vadehavet i Holland, Tyskland og Danmark. Han mener, at Skov- og Naturstyrelsen<br />
skal udstikke de administrative rammer, men ikke gå længere ind i detailplanlægningen.<br />
Han beskylder samtidig politikerne i København <strong>for</strong> at ville have noget (altså Vadehavet),<br />
der er rart at k<strong>om</strong>me på besøg i, men s<strong>om</strong> ikke er til at bo i/leve med [Theilgård, 1996B].<br />
Et godt eksempel herpå er Skov- og Naturstyrelsens samt de to amters debatoplæg <strong>om</strong>kring<br />
en ny <strong>for</strong>valtningsplan, der er blevet imødegået af massiv kritik, efters<strong>om</strong> de ikke tog<br />
hensyn til de lokales behov og i høj grad fremstod s<strong>om</strong> 'købenbenhavnervælde” [Det fri<br />
Aktuelt, 26/4/1996; Danske K<strong>om</strong>muner, 8/2/1996].<br />
Problemerne mellem staten og de lokale er i høj grad præget af mis<strong>for</strong>ståelser og snakken<br />
<strong>for</strong>bi hinanden. Ifølge Ingeborg Svennevig bør staten være bedre til at <strong>for</strong>midle sit<br />
budskab til de lokale, og staten skal være bedre til at lytte til, hvad de lokale siger, og respektere,<br />
at de også har ret til det <strong>om</strong>råde, de bebor. Det handler <strong>om</strong> bedre <strong>for</strong>mulering af<br />
synspunkter og respekt <strong>for</strong> de lokale <strong>for</strong> statens side, og <strong>for</strong> de lokale gælder det <strong>om</strong> at<br />
have argumenterne i orden og deltage aktivt i naturbeskyttelsesarbejdet [Sønnichsen,<br />
1999B].<br />
Med Amternes Vadehavssamarbejde (Ribe og Sønderjyllands Amter) og deres udsendte<br />
debatoplæg <strong>om</strong> implementeringen af vadehavsplanen i det amtslige arbejde, har man<br />
s<strong>om</strong> noget nyt været opmærks<strong>om</strong> på problemet [Sønderjyllands og Ribe Amt, 1999].<br />
Konflikten mellem de lokale<br />
Mellem de lokale består konflikten i, at de <strong>for</strong> det første ikke er enige <strong>om</strong>, hvem der skal<br />
have magten i miljøbeslutninger. Kyst, land og fjord vil have denne k<strong>om</strong>petence lagt ud til<br />
- 58 -
Analyse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Vadehavet<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
amter og k<strong>om</strong>muner, mens andre mener at dette vil medføre at reguleringen bliver uden<br />
helhed [Hunderup, 1999]. Hvis hvert amtsråd og k<strong>om</strong>mune skal bestemme sin del og<br />
samtidig pleje egne interesser, så bliver miljøadministrationen <strong>for</strong> opsplittet og ubrugelig.<br />
Derudover kan der også opstå konflikter mellem <strong>for</strong>skellige interesser i et givet <strong>om</strong>råde.<br />
Måske <strong>for</strong>står en jæger ikke, at jagt skal være <strong>for</strong>budt, <strong>for</strong>di det <strong>for</strong>styrrer fuglene, når der<br />
samtidig må rende horder af fugleinteresserede rundt ude på vaden i klar overensstemmelse<br />
med fredningsbestemmelser og anden lovgivning.<br />
De lokale s<strong>om</strong> <strong>for</strong>egangsmænd i naturbeskyttelsen<br />
5.3 Analyse<br />
S<strong>om</strong> nævnt i afsnit 3.2.1 betragtes den nederste del af Varde Ådal mellem Varde by og<br />
Ho bugt s<strong>om</strong> en del af Vadehavet. I <strong>for</strong>bindelse med Mariager Fjords “død” og den <strong>for</strong>nyede<br />
fokus på de miljømæssige problemer i våd<strong>om</strong>råderne og de indre fravande k<strong>om</strong> der<br />
også fokus på Varde Å. I den <strong>for</strong>bindelse tog Varde Landbo<strong>for</strong>ening, <strong>for</strong> at være på <strong>for</strong>kant<br />
med udviklingen og have maksimal indflydelse initiativet til opstarten af den såkaldte<br />
Operation Engsnarre netop i dette <strong>om</strong>råde. Grundideen i projektet er, at frem til år 2003<br />
skal Varde Ås slyngninger gendannes, og <strong>om</strong>rådet skal genskabes s<strong>om</strong> vådengs<strong>om</strong>råde<br />
uden gødskning, med minimal og reguleret afvanding og kun et høslæt <strong>om</strong> året <strong>for</strong>etaget<br />
efter fuglenes yngletid. Jorden skal <strong>for</strong>blive på lodsejernes hænder, og alt skal <strong>for</strong>egå på<br />
frivillig basis mod k<strong>om</strong>pensation <strong>for</strong> indtægtstab. Området <strong>om</strong>fatter 2.800 hektar, og lokale<br />
lodsejere har allerede givet tilsagn <strong>om</strong> at afgive 1.200 hektar til projektet. Projektet er<br />
godkendt og underlagt Skov- og Naturstyrelsens administration.<br />
I analysen har vi valgt at splitte sagen <strong>om</strong> Vadehavet op i tre <strong>for</strong>løb, s<strong>om</strong> afspejler tre <strong>for</strong>skellige<br />
hovedtendenser i <strong>for</strong>løbet fra de første landindvindinger og frem til i dag.<br />
1. Tiden før konstruktionen af det fremskudte dige<br />
2. Forløbet <strong>om</strong>kring beslutningen og konstruktionen af det fremskudte dige og den deraf<br />
følgende saltvandssø<br />
3. Tiden efter det fremskudte dige, hvor vadehavet får pålagt mange <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> fredning<br />
5.3.1 Situation : Tiden før det fremskudte dige<br />
Den første situation spænder over mange år. Den er kendetegnet ved først frisernes levevis<br />
og siden den mere blandede befolkning i <strong>om</strong>rådet.<br />
Friserne byggede værfter til deres huse og havde dermed et natursyn, der var præget af,<br />
at man var nødt til at indstille sig på <strong>naturen</strong> og indordne sig under <strong>naturen</strong>s præmisser.<br />
Selv<strong>om</strong> de byggede diger, så var disse ikke i stand til at stoppe alle ekstremer sås<strong>om</strong><br />
stormfloder. I takt med, at andre "folkeslag" flyttede til <strong>om</strong>rådet og byggede direkte på jor-<br />
- 59 -
Vadehavet <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Analyse<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
den, k<strong>om</strong> der nye behov <strong>for</strong> sikre diger. Man byggede byer, s<strong>om</strong> var afhængige af digernes<br />
beskyttelse. Heraf k<strong>om</strong> et nyt natursyn, hvor det blev <strong>naturen</strong>, der skulle tæmmes <strong>for</strong><br />
menneskenes skyld. Både friserne og de nye folk havde et pragmatisk rationelt <strong>for</strong>hold til<br />
<strong>naturen</strong>. Den var til <strong>for</strong> at bruges.<br />
Perioden med friserne var præget af uproblematiske landvindinger. Man diskuterede ikke,<br />
<strong>om</strong> det var et problem <strong>for</strong> vadehavet og dyrelivet deri. For friserne var landvinding desuden<br />
deres eget problem. Det de indvandt havde de også ret til og selv ansvaret <strong>for</strong>. Ved<br />
byernes opståen k<strong>om</strong> der derimod et krav <strong>om</strong> en centraliseret sikkerhed, dvs. staten<br />
skulle sørge <strong>for</strong> disse byers sikkerhed mod stormfloder.<br />
I perioden ser man altså en ændret ansvars- og myndigheds<strong>for</strong>deling i og med kystbeskyttelse<br />
bliver et fælles nationalt anliggende. Naturen opfattes alene s<strong>om</strong> et produktionsredskab<br />
s<strong>om</strong> målet var at beherske og beskytte sig imod. Perioden er præget af, at dette<br />
lod sig gøre s<strong>om</strong> følge af den teknologiske udvikling og <strong>for</strong>øgede ressourcer.<br />
5.3.2 Situation : Det fremskudte dige og saltvandssøen<br />
I situation 2 byggede man det fremskudte dige. Man oprettede saltvandssøen s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>pensation<br />
<strong>for</strong> de biologiske konsekvenser af at inddæmme store arealer, da konsekvenserne<br />
viste sig at være <strong>for</strong> store. Man kan altså sige, at man <strong>for</strong>søgte at flytte den naturlige<br />
funktion af de inddæmmede arealer over til saltvandssøen.<br />
Argumenter <strong>for</strong> at lave det fremskudte dige frem<strong>for</strong> en <strong>for</strong>stærkning af det eksisterende<br />
Højer-dige var både landvinding, indvandsproblemer og sikkerhed. Tidens egne tekniske<br />
oplysninger viser dog at kun det første argument holder. Landvinding var et u<strong>om</strong>tvisteligt<br />
argument, men både sikkerhed og løsning på indvandsproblemet kunne have været taget<br />
vare på med dige<strong>for</strong>stærkning.<br />
Da beslutningen <strong>om</strong> diget blev truffet <strong>for</strong>holdsvis hurtigt, k<strong>om</strong> naturfolkene <strong>for</strong> sent med<br />
deres protester imod det fremskudte dige. Partiet Venstre og landbruget havde haft held<br />
til at få debatten til at dreje sig <strong>om</strong> sikkerhed <strong>for</strong> fugle eller mennesker [Iversen, 1983A].<br />
Dette medførte en hurtig unanceret debat, der førte til at Folketinget med et snævert flertal<br />
vedtog beslutningen. At byggeriet medfører en storm af protester fra ind- og udland var<br />
dog ikke nok til at stoppe digebyggeriet. De lokale fik deres vilje, mens den nationale administration<br />
var vaklende og usammenhængende.<br />
Allerede på dette tidspunkt var det <strong>for</strong>udseligt, at naturbeskyttelsen skulle styrkes i <strong>om</strong>rådet,<br />
blandt andet s<strong>om</strong> følge af Ramsar-konventionen. Det internationale niveau får således<br />
en begyndende rolle i naturbeskyttelsen.<br />
- 60 -
Analyse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Vadehavet<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Perioden er således præget af en natur<strong>for</strong>valtning vaklende mellem <strong>for</strong>skellige hensyn og<br />
uden klar profil samt en begyndende natyrsynsdiskussion og fremvækst af nye interessegrupper<br />
i natursynsdebatten.<br />
Situation 3: Fredningen af Vadehavet<br />
Efter bygningen af det fremskudte dige og saltvandssøen blev Vadehavet fredet s<strong>om</strong> helhed.<br />
Både s<strong>om</strong> vildtreservat og efter naturfredningsloven. Man begynder altså at se mere<br />
holistisk på Vadehavet s<strong>om</strong> et sammenhængende stykke natur. Senere k<strong>om</strong>mer der en<br />
lang række andre fredninger og beskyttelser til, der alle sigtede på at beskytte Vadehavet,<br />
ikke bare s<strong>om</strong> en helhed i sig selv, men også s<strong>om</strong> en del af en endnu større helhed.<br />
Nemlig det samlede Vadehav fra Holland til Danmark. Med alle disse fredninger og beskyttelser<br />
udfylder man også internationale <strong>for</strong>pligtelser, EF-fuglebeskyttelses<strong>om</strong>råder,<br />
EF-habitat<strong>om</strong>råder og ramsar<strong>om</strong>råder <strong>for</strong> at nævne de vigtigste. Ligeledes blev der vedtaget<br />
den fælles beskyttelsesaftale mellem de 3 vadehavslande; vadehavsplanen. Fredningerne<br />
og reservatbestemmelserne har alle s<strong>om</strong> <strong>for</strong>mål at tilgodese <strong>naturen</strong>s interesser<br />
samtidig med, at de lokales interesser og muligheder ikke begrænses mere end nødvendigt.<br />
Man søger altså at tilfredsstille så mange interesser s<strong>om</strong> muligt. Dog skal de menneskelige<br />
aktiviteter ikke skade vadehavet unødigt. Til gengæld er der blandt lokalbefolkningen<br />
mange, der mener, at reguleringernes restriktioner er gået <strong>for</strong> vidt, og at der er<br />
blevet en række unødvendige inskrænkninger i de enkeltes handlefrihed.<br />
Der opstår en konflikt mellem de lokale og det nationale niveau, der bliver fremstillet s<strong>om</strong><br />
københavnerstyret med et urealistisk og r<strong>om</strong>antisk natursyn. Andre føler sig mere konstruktivt<br />
trådt på, <strong>for</strong>di de ikke er blevet taget med på råd, så deres viden har kunnet udnyttes.<br />
Dette problem har man <strong>for</strong>søgt at tage hånd <strong>om</strong> i Varde Ådal, hvor det er den lokale landbo<strong>for</strong>ening,<br />
s<strong>om</strong> har taget initiativ til Operation Engsnarre. Herved vises i hvert tilfælde et<br />
lokalt engagement i genoprettelsen af Ådalen. Desuden sikrer landbo<strong>for</strong>eningen sig derved<br />
indflydelse på udviklingen. Hvad enten der er tale <strong>om</strong> en dyd af nødvendighed eller ej,<br />
så tyder det på en lokalt ændret opfattelse af <strong>naturen</strong>. Fra at ville udnytte <strong>naturen</strong> så meget<br />
s<strong>om</strong> muligt, går mange landbrugere i <strong>om</strong>rådet frivilligt over til en meget mere ekstensiv<br />
drifts<strong>for</strong>m på deres egen jord. Dog mod en økon<strong>om</strong>isk k<strong>om</strong>pensation.<br />
Det muslingefiskeri, s<strong>om</strong> finder sted selv i dag på trods at fiskerimetodens negative økologiske<br />
konsekvenser, tyder dog på, at <strong>for</strong>valtningen af kystzonen ikke i tilstrækkelig grad<br />
er koordineret med aktiviteterne på land s<strong>om</strong> en følge af den administrative opsplitning.<br />
Men samlet set markerer 3. fase en helt ny æra i vadehavs<strong>om</strong>rådet, hvor det er naturbeskyttelsens<br />
dagsorden, der er sat gennem en kraftig myndighedsudøvelse i <strong>om</strong>rådet, der<br />
vil være svær at ændre. Den klare dagsorden vil <strong>for</strong>me den fremtidige udvikling i <strong>om</strong>rådet,<br />
- 61 -
Vadehavet <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Konklusion<br />
5.4 Konklusion<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
men indtil da vil den give brydninger med de eksisterende traditioner og den eksisterende<br />
levevis.<br />
Gennem historien har der været en række skift i problematikken. I <strong>for</strong>tiden var vadehavets<br />
udnyttelse bestemt af den enkelte beboer og tiltrak ikke videre interesse. Der<strong>for</strong> har der<br />
ikke været særlige konflikter <strong>om</strong>kring brugen af det vanskeligt tilgængelige og til tider meget<br />
ugæstfri <strong>om</strong>råde. Efterhånden s<strong>om</strong> befolkningen voksede, og inddæmnings- og landvindingsteknikkerne<br />
<strong>for</strong>bedredes, har <strong>om</strong>rådet trukket flere mennesker til. Samtidig har<br />
der været en øget anerkendelse af og interesse <strong>for</strong> <strong>om</strong>rådets naturværdier. Staten har<br />
langs<strong>om</strong>t fået en større interesse <strong>for</strong> at regulere <strong>om</strong>rådet, hvilket har øget mulighederne<br />
<strong>for</strong> konflikter mellem de enkeltes interesser og samfundets.<br />
Udmøntelsen af samfundets naturbeskyttelsespolitik var vaklende til at begynde med,<br />
men manifesterede sig med fredningen af hele <strong>om</strong>rådet.<br />
I modsætningen til situationen ved resten af Vadehavet har man inden<strong>for</strong> det sidste år set<br />
ved Varde Ådal, hvordan lokale i samarbejde med staten har medvirket i et naturgenopretningsprojekt<br />
kaldet Operation Engsnarre.<br />
- 62 -
Beskrivelse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Lønstrup Klint<br />
6 Lønstrup Klint<br />
6.1 Indledning<br />
6.2 Beskrivelse<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Lønstrup Klint udgør en 15 kil<strong>om</strong>eter lang strækning klintekyst og er et stykke af det mest<br />
afvekslende og barske af Danmarks kyster. Selve <strong>om</strong>rådet er interessant s<strong>om</strong> casestudy,<br />
<strong>for</strong>di det er underlagt to <strong>for</strong>skellige k<strong>om</strong>muner og indbefatter to mindre byer placeret ved<br />
selve klinten. Den ene by, Lønstrup, er placeret i Hjørring K<strong>om</strong>mune, og blev i 1982 sikret<br />
mod havet [Jakobsen, 1999], mens Nørre Lyngby, s<strong>om</strong> er placeret i Løkken-Vrå K<strong>om</strong>mune,<br />
ikke er kystsikret. Desuden verserer der netop, mens denne opgave skrives, en sag i<br />
<strong>om</strong>rådet, hvor valget står mellem fredning eller kystsikring, og hvor valget ser ud til at falde<br />
på en fastholdelse af fredningen. Det er sagen <strong>om</strong>kring Mårup Kirke.<br />
- 63 -
Lønstrup Klint <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Beskrivelse<br />
6.1.1 Natur<br />
Geologi<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Geologisk set ligger Lønstrup Klint på Vestjyllands mest afvekslende kyststrækning. Mod<br />
syd skifter landskabet fra de brede sandstrande ved Løkken til de smalle strande med<br />
høje klinter i Nørre Lyngby, hvor havets erosion sætter sine spor <strong>for</strong> eksempel i <strong>for</strong>m af<br />
store skred. Dette medfører, at bygninger er på vej udover skrænten. Det meste af sognet<br />
og kirken er allerede taget af havet.<br />
Klinten ud <strong>for</strong> Nørre Lyngby består af marine og ferske lag, s<strong>om</strong> blev aflejret i den sidste<br />
del af sidste istid. Isen havde trykket Vendsyssel ned, og da den begyndte at smelte, blev<br />
det lavtliggende <strong>om</strong>råde dækket af et ishav, hvor ler blev afsat på store dybder og sand<br />
på lavere vand. Efterhånden s<strong>om</strong> landet hævede sig, opstod ferskvandssøer rundt <strong>om</strong> i<br />
landskabet. Et sådant senglacialt søbassin kan man se et tværsnit af i klinten. Søbassinet<br />
er dannet i en sænkning, der hidrører fra en <strong>for</strong>kastningszone, der kan følges helt oppe<br />
fra Norge og Sverige.<br />
Den centrale del af klinten udgøres af den 90 meter høje Rubjerg Knude med det nedlagte<br />
fyrtårn fra 1906 på toppen. Neden<strong>for</strong> fyret består klinten af stejltstillede lag af henholdsvis<br />
sand og ler. Lagene er blevet afsat af smeltevandsstrømme under sidste istid, da<br />
isen rykkede ned gennem Kattegat. Lerlagene blev aflejret, mens isen var længst væk, og<br />
sandlagene blev aflejret tættere på isranden. Den fremadrykkende is pressede lagene op<br />
i flager og høvlede dem derefter af. Senere er smeltevandssandet blæst op og aflejret<br />
s<strong>om</strong> flyvesand ovenpå klinten og i det bagvedliggende landskab. De tykkeste lag af flyvesandet<br />
ses i den centrale del af klinten. hvor den lodrette flageopbygning har betinget, at<br />
sandet er mere eksponeret end på de steder, hvor lagene ligger vandret. Ved fyret er<br />
klitterne vokset fra 10 meters højde i 1906 til cirka 25 meters højde i dag. Rubjerg Fyr<br />
blev s<strong>om</strong> følge heraf opgivet s<strong>om</strong> fyrtårn i 1968, og i dag er det meste af bygningen dækket<br />
af sand og på vej til at skride i havet [Raunsgård, 1999].<br />
Mellem Rubjerg Knude og Lønstrup ligger Mårup Kirke i ens<strong>om</strong> majestæt tæt på kanten<br />
af klinten. Ud <strong>for</strong> kirken skrider store partier af vandmættede lerlag ned fra tid til anden og<br />
danner store skredkegler ved klintfoden. Skredkeglerne gnaves bort af havet, hvorved<br />
profilet naturligt holdes åbent. En kystsikring vil ikke løse problemet med skredene, der<br />
truer kirken og kirkegården; de vil <strong>for</strong>tsætte s<strong>om</strong> hidtil, når lerlagene er mættede af nedbør.<br />
En teori er, at sikring <strong>for</strong>hindrer, at det nedskredne materiale vaskes væk, hvor<strong>for</strong><br />
klinten i stedet vil skride sammen til en skråning, så profilet skjules [Jensen, 1999; Jakobsen,<br />
2000].<br />
Mod nord flader klinten ud ved Lønstrup, hvor man har opført nye bølgebrydere og høfder<br />
efter stormen i 1981.<br />
- 64 -
Beskrivelse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Lønstrup Klint<br />
Biologi<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Langs hele profilet kan man se tørveaflejringer, s<strong>om</strong> blev afsat i sumpede <strong>om</strong>råder, da<br />
havet trak sig helt tilbage. Tørven er efterfølgende blevet dækket af flyvesand og presset<br />
sammen. Disse postglaciale tørv blev en overgang brugt s<strong>om</strong> brændsel, men hurtigt opgivet,<br />
da brændværdien var <strong>for</strong> ringe [Raunsgård, 1999].<br />
Lønstrup Klint repræsenterer en stor del af sen- og postglacial tiden samlet på et sted og<br />
er samtidig lettilgængelig og godt blottet. Der<strong>for</strong> er det en af de vigtigste geologiske lokaliteter<br />
i Danmark.<br />
Biologien på Lønstrup klint minder i høj grad <strong>om</strong> det generelle klint landskab, s<strong>om</strong> er beskrevet<br />
i afsnit 2.2.3, hvor den stadige erosion medfører skred, der vanskeliggører etableringen<br />
af planter. På og bagved klinten vokser der planter, man typisk finder på klitter og<br />
overdrev, så s<strong>om</strong> strandmælde og strandkamille. Dog findes der også her mere sjældne<br />
planter s<strong>om</strong> <strong>for</strong>eksempel klitkambunke, vårpotentil og liden snerre.<br />
Den vegetation der ses i de bagved liggende klitter er den samme, s<strong>om</strong> man finder i de<br />
fleste andre danske klitter, hvilket er beskrevet i afsnit 2.2.2, men dette <strong>om</strong>råde er specielt,<br />
idet man kan finde så sjælden en plante s<strong>om</strong> orkideen skovhullæbe i klitlavningerne.<br />
Desuden finder man i den grønne klit en stor population af havtorne, hvis bær <strong>for</strong>skellige<br />
fugle nyder godt af.<br />
I <strong>om</strong>rådet <strong>om</strong>kring Rubjerg Knude træffer man året rundt både træk- og ynglefugle. På de<br />
rigtige tidspunkter kan man i dette <strong>om</strong>råde se fugle s<strong>om</strong> mursejlere, musvåger, spurvehøg,<br />
fjeldvåge, fiskeørn, kærhøg, falke, stære og mange arter af finker, duer, gæs.<br />
Af ynglende fugle ved Rubjerg Knude er digesvalen den mest almindelige [Rasmussen,<br />
1999]. Den graver sine redehuller i vegetationsløse kystklinter og i ler- og grusgrave. I<br />
Danmark og i resten af Vesteuropa er arten i kraftig tilbagegang. Siden det første atlasprojekt<br />
(landsdækkende fugletælling) i 1971-74 har man konstateret, at bestanden her i<br />
landet er blevet reduceret med cirka 30% [Borch, 1999]. Rubjerg Knude er et vigtigt ynglested<br />
<strong>for</strong> digesvalen, og der<strong>for</strong> ville det biologisk være uheldigt, hvis klinten blev kystsikret<br />
på en måde, så materialetransporten <strong>for</strong>hindres. Dette ville nemlig medføre, at klinten<br />
flader ud og bevokses<br />
I s<strong>om</strong>meren 1998 og 1999 blev der s<strong>om</strong> noget nyt observeret ynglende rider på klinten.<br />
Da antallet af ynglende rider i Danmark ifølge atlasprojektet 1993-1996 kun beløber sig til<br />
godt 600 par i alt, er en ny koloni på 20-25 par lidt af en sensation [Østerby, 1999]. Riden<br />
danner kolonier på stejle klipper langs havet og placerer reden højt til vejrs.<br />
I krattene bag skrænten yngler mange småfugle, blandt andet tornsanger, bynkefugl,<br />
tornirisk, gulspurv, rødrygget tornskade, gulbug og græshoppesanger.<br />
- 65 -
Lønstrup Klint <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Beskrivelse<br />
6.1.2 Kultur<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Udover fugle tiltrækker stedet også ræve, hugorme, firben og tusindben [Kristensen,<br />
1999].<br />
Menneskelig anvendelse<br />
Historisk<br />
Langt tilbage i tiden har mennesker levet i <strong>om</strong>rådet ved Lønstrup klint, hvor man hovedsageligt<br />
har ernæret sig ved landbrug. Der har dog også været fiskere, og folk der ernærede<br />
sig ved søfragt. Området har dog aldrig haft en stor økon<strong>om</strong>isk betydning . Mennesket<br />
har levet med en bestandig tilpasning til de givne barske vilkår, hvor både havet, vinden<br />
og jordens geologiske ud<strong>for</strong>mning har gjort det svært <strong>for</strong> lokalbefolkningen at etablere<br />
sig stærkt. Siden 1800 er kysten rykket 450 meter ind i landet. Når havet rykkede <strong>for</strong> tæt<br />
på gårdene, eller når markerne s<strong>om</strong> følge af sandflugten blev dækket af sand, opgav man<br />
bopælen, brød bygningerne ned og flyttede dem og sig selv længere ind i landet. S<strong>om</strong> regel<br />
bestræbte man sig på at flytte gården så langt ind i landet, at den ikke skulle flyttes<br />
igen i ens egen levetid. Det var dog ikke kun gårde, man flyttede også kirker, og præstegårde<br />
har fulgt havets erosion.<br />
Mårup Kirke blev ikke flyttet, da sognet <strong>om</strong>kring den efterhånden var <strong>for</strong>svundet i havet.<br />
Man mente, kirken var <strong>for</strong> lille og i <strong>for</strong> dårlig stand og valgte der<strong>for</strong> i 1928 at opføre en helt<br />
ny kirke i Lønstrup. Lokalt var man stemt <strong>for</strong> at rive kirken ned, da den blev opgivet, men<br />
det blev <strong>for</strong>hindret af Nationalmuseet, s<strong>om</strong> ønskede at bevare den længst muligt. I det<br />
øjeblik, skrænten rykker <strong>for</strong> tæt på kirken, vil den blive taget ned og lagt i depot. Indtil da<br />
bliver den vedligeholdt af Skov- og Naturstyrelsen. På kirkegården ved Mårup Kirke har<br />
der ikke fundet begravelser sted siden 1960. De ben, der måtte k<strong>om</strong>me frem, når kirkegården<br />
nedbrydes af havet, vil blive genbegravet på Lønstrup Kirkegård i en særlig bengrav<br />
[Jensen, 1999]. Skov- og Naturstyrelsen har tilbudt at flytte grave fra Mårup til Lønstrup,<br />
men ingen pårørende har benyttet sig af tilbudet [Vest, 1999].<br />
Af og til hører man i pressen, at der stadig begraves folk på Mårup Kirkegård, men det er<br />
ikke tilfældet. Mis<strong>for</strong>ståelsen er opstået, <strong>for</strong>di man efter særlig ansøgning kan få lov til at<br />
nedsætte urner på stedet, og det har man gjort indtil <strong>for</strong> et par år siden [Vest, 1999].<br />
Tæt på Mårup Kirke ligger Rubjerg Fyr, s<strong>om</strong> blev opført i 1900 på grund af de mange<br />
strandinger langs kysten. Oprindelig overvejede man at placere det lidt længere mod sydøst<br />
på Vester Mulshøj, men beliggenheden var bedre, hvor det nu er placeret. Ved opførelsen<br />
skønnede man, at fyret ville kunne stå i cirka 100 år, og det k<strong>om</strong> til at holde helt<br />
godt stik. Man regner med, fyret <strong>om</strong> et par år vil skride ned ad skrænten [Kristensen,<br />
1999].<br />
- 66 -
Beskrivelse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Lønstrup Klint<br />
Kystsikring<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Både nord og syd <strong>for</strong> fyret har der været landingspladser <strong>for</strong> små fiskerbåde. I dag er kun<br />
landingspladsen ved Lønstrup bevaret. Fiskeriet var oprindelig et supplement til landbruget.<br />
Også i dag er det et bierhverv, da fiskeri fra kysten med fiskekuttere, der trækkes op<br />
på stranden med spil, er <strong>for</strong>ældet. Til gengæld bidrager det til at gøre Lønstrup til en turistattraktion.<br />
Siden 1970’erne er der k<strong>om</strong>met en ny befolkning til i <strong>om</strong>rådet, nemlig s<strong>om</strong>merhusejerne,<br />
men først i nyere tid har <strong>om</strong>rådet fået en vis økon<strong>om</strong>isk betydning s<strong>om</strong> attraktivt ferie- og<br />
turisme<strong>om</strong>råde, hvor de tiltrækkende elementer er badestrande og netop den smukke og<br />
barske klint med den eroderede <strong>for</strong>kant.<br />
Turisme<br />
Turismen er hovedindtægten i <strong>om</strong>rådet i dag. De velbevarede huse i Lønstrup rummer talrige<br />
kunsthåndværkere, souvenirboder og cafeer. I byen er der 4 hoteller med 230 værelser,<br />
og derudover kan turisterne også overnatte i det enorme antal s<strong>om</strong>merhuse, der er<br />
skudt op <strong>om</strong>kring Lønstrup, blandt andet i <strong>om</strong>rådet mellem Lønstrup og Mårup Kirke, inden<strong>for</strong><br />
de sidste 30 år. Disse s<strong>om</strong>merhuse er i fare <strong>for</strong> at ryge i havet, hvis der ikke kystsikres<br />
fra Lønstrup til Mårup kirke. S<strong>om</strong> det ser ud i øjeblikket har man nemlig besluttet<br />
kun at sikre den <strong>for</strong>tsatte eksistens af selve byen, Lønstrup, og ikke s<strong>om</strong>merhus<strong>om</strong>rådet.<br />
Havde man valgt at <strong>for</strong>længe den eksisterende kystsikring ved Lønstrup ud <strong>for</strong>bi Mårup<br />
Kirke, ville s<strong>om</strong>merhusene have været beskyttet.<br />
Hensynet til turisterne bruges ikke kun s<strong>om</strong> et argument <strong>for</strong> at kystsikre. Et par kil<strong>om</strong>eter<br />
længere nede ad kysten ved Nr. Lyngby, der ligger i Løkken-Vrå k<strong>om</strong>mune, bruges det<br />
s<strong>om</strong> argument <strong>for</strong> at undlade kystsikring. K<strong>om</strong>munalbestyrelsen i Løkken-Vrå k<strong>om</strong>mune<br />
mener, det vil skræmme turisterne væk, hvis strandene ødelægges af kystsikringsanlæg<br />
og har takket nej til tilskud fra staten til kystsikring i 1993.<br />
Området ved Lønstrup klint er teknisk set et meget vanskeligt og der<strong>for</strong> dyrt <strong>om</strong>råde at<br />
kystsikre på grund af de vanskelige geologiske og de barske klimatiske <strong>for</strong>hold. Der<strong>for</strong><br />
skal der generelt tungtvejende årsager til at man griber ind [Jakobsen, 2000].<br />
Baggrund <strong>for</strong> at kystsikre<br />
I 1981 blev Lønstrup landskendt på grund af de store erosionsskader, s<strong>om</strong> byen udsattes<br />
<strong>for</strong> under en efterårsstorm, hvor havet rykkede så langt ind, at det yderste af byen efterhånden<br />
var truet. I denne <strong>for</strong>bindelse besluttedes det at anlægge det nuværende kystsikringsanlæg<br />
med høfder og bølgebrydere til sikring af helårsbebyggelsen i byen. Udgiften<br />
afholdtes i fællesskab af stat, amt og k<strong>om</strong>mune [Jakobsen, 2000].<br />
- 67 -
Lønstrup Klint <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Beskrivelse<br />
Forskellige niveauer af kystsikring<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
En eventuel kystbeskyttelse af Mårup Kirke vil i princippet kunne <strong>for</strong>etages på to <strong>for</strong>skellige<br />
niveauer. Enten kan man vælge at sikre hele strækningen fra det eksisterende anlæg<br />
ved Lønstrup og indtil lidt efter kirken. Et sådant anlægsarbejde vurderes at k<strong>om</strong>me til at<br />
koste et sted mellem 25 og 30 millioner kroner. Alternativt vil man kunne vælge kun at sikre<br />
kysten ud <strong>for</strong> og et stykke på begge sider af kirken. Denne metode vurderes at k<strong>om</strong>me<br />
til at koste mellem 7,5 og 10 millioner kroner. Ulempen ved denne løsning er, at erosionen<br />
på begge sider af kirken vil <strong>for</strong>tsætte med nogenlunde samme kraft s<strong>om</strong> idag. Der<strong>for</strong> vurderer<br />
man, at der allerede efter cirka 10 år vil være behov <strong>for</strong> nye anlæg <strong>for</strong> <strong>for</strong>tsat at<br />
kunne sikre det areal, hvorpå kirken ligger. For begge metoder gør det sig gældende, at<br />
de vil kræve en vedligeholdelses<strong>om</strong>kostning i nabolaget af 1 million kroner årligt. Hvis der<br />
<strong>for</strong>etages en eventuel kystsikring ud <strong>for</strong> kirken, vil skrænten <strong>for</strong>tsætte med at skride, indtil<br />
den har opnået et stabilt profil. Her er spørgsmålet så, <strong>om</strong> Mårup Kirke er langt nok væk<br />
fra skrænten til, at den eller kirkegården ikke alligevel vil skride ned [Jakobsen, 2000].<br />
Opstilling af trykudligningsmoduler<br />
I 1997 ansøgte Skagen Innovationscenter <strong>om</strong> tilladelse til at <strong>for</strong>søge at kystbeskytte med<br />
de såkaldte trykudligningsmoduler, s<strong>om</strong> er beskrevet i afsnit 2.4. Ansøgningen blev i <strong>for</strong>året<br />
1999 afslået under henvisning til fredningsbestemmelserne, men Skagen Innovationscenter,<br />
s<strong>om</strong> står bag opfindelsen, satte alligevel rørene ud på stranden samtidig med,<br />
at de sendte sagen til naturklagenævnet. Skov- og Naturstyrelsen fjernede i s<strong>om</strong>mers rørene<br />
igen, s<strong>om</strong> dog hurtigt blev genudsat af de lokale beboere. Siden blev der givet tilladelse<br />
til et midlertidigt <strong>for</strong>søg, s<strong>om</strong> løber frem til april 2000.<br />
Mårup Kirkes Venner, Lønstrup Turist<strong>for</strong>ening og Skagen Innovationscenter påstår, at<br />
man allerede kan se en positiv effekt, idet stranden har hævet og udvidet sig, samt at decemberstormene<br />
ikke har <strong>for</strong>årsaget erosion netop på den del af stranden, hvor modulerne<br />
er opsat, mens resten af stranden er yderligere eroderet [Marquardsen, 1999].<br />
I november 1999 var direktøren <strong>for</strong> kystinspektoratet samt statsskovrideren fra Nordjyllands<br />
Statsskovdistrikt ude og bese <strong>for</strong>søget. Vejret var desværre hårdt, så det var svært<br />
at vurdere effekten af trykudligningsmodulerne. Men deres umiddelbare indtryk var, at der<br />
ikke kunne ses nogen effekt af <strong>for</strong>søget. Skovrideren har oplyst, at størstedelen af rørene<br />
er <strong>for</strong>svundet efter efterårsstormene, hvilken dog er blevet dementeret af <strong>for</strong>manden <strong>for</strong><br />
Mårup Kirkes Venner. Yderligere har skovrideren k<strong>om</strong>menteret, at der <strong>for</strong> et par år siden<br />
var et stort skred ud <strong>for</strong> kirken, s<strong>om</strong> gjorde, at kirken nu ligger inde i en slags bugt, s<strong>om</strong><br />
sikkert vil virke beskyttende, indtil kysten igen er udlignet [Jensen, 1999].<br />
Man er fra administrativt hold generelt ikke indstillet på at betale kystsikring <strong>for</strong> at beskytte<br />
s<strong>om</strong>merhuse [Jensen, 1999].<br />
- 68 -
Beskrivelse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Lønstrup Klint<br />
Fredning<br />
Administration<br />
Konsekvenser ved kystsikring<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
En geologisk konsekvens af kystsikring kan være, at der stadigvæk, efter indgrebet er<br />
<strong>for</strong>etaget, vil kunne ske skred fra klinten, når lerlagene er mættet med nedbør. Dette vil<br />
medføre at kirken alligevel vil være truet af erosion. Til gengæld vil sikringen medføre, at<br />
det nedskredne materiale ikke vaskes væk, hvorved skrænten blot skrider sammen til en<br />
skråning og profilet derved skjules. Dette vil så medføre, at skrænten/klinten kan vokse til,<br />
med store konsekvenser <strong>for</strong> det biologiske liv til følge. For eksempel vil både digesvaler<br />
og riden måske <strong>for</strong>svinde fra <strong>om</strong>rådet ved kystsikring.<br />
Der kunne også tænkes at være konsekvenser <strong>for</strong> turismen i <strong>om</strong>rådet, hvis man kystsikrer.<br />
I hvert fald er man fra politisk hold ikke interesseret i kystsikring, da man mener det vil<br />
virke æstetisk skæmmende på klinten og medføre en risiko <strong>for</strong> de badende, og dette vil<br />
have betydning <strong>for</strong> turisterhvervet.<br />
I 1948 blev et areal <strong>om</strong>kring Rubjerg Knude fredet, og i 1965 blev fredningen udvidet til<br />
også at <strong>om</strong>fatte arealerne <strong>om</strong>kring kirken. Fredningens bestemmelser siger først og<br />
fremmest, at “arealerne skal bevares i deres nuværende tilstand og ikke må beplantes,<br />
planneres eller opgraves. Arealerne må ikke yderligere bebygges; skure, boder og andre<br />
skæmmende indretninger må ikke opsættes.” Yderligere er der en bestemmelse, s<strong>om</strong> siger,<br />
at “Der tillægges almenheden ret til færdsel til fods og ophold på det på kortet viste<br />
udyrkede areal langs kysten” [Overfredningsnævnet, 1948 & 1965].<br />
Skov og naturstyrelsen har udtalt, at hensigten med fredningen er at bevare <strong>naturen</strong>s frie<br />
spil.<br />
Lønstrup Klint ligger i Nordjyllands Amt og er administrativt <strong>for</strong>delt imellem Hjørring og<br />
Løkken-Vrå K<strong>om</strong>muner.<br />
Størstedelen af strækningen herunder Rubjerg Knude hører under Løkken-Vrå k<strong>om</strong>mune,<br />
mens Lønstrup by og selve Mårup Kirke hører under Hjørring. Der er stor enighed hos de<br />
to k<strong>om</strong>muner, idet de generelt set ikke er meget <strong>for</strong> kystsikring.<br />
Det er meget <strong>om</strong>kostningsfuldt både at etablere og at vedligeholde kystsikringsanlæg.<br />
Den primære økon<strong>om</strong>iske interesse i kysten er turismen, og k<strong>om</strong>munerne vurderer, at<br />
kystsikringsanlæg virker skæmmende på strandene og udgør en sikkerhedsrisiko <strong>for</strong> de<br />
badende i <strong>for</strong>m af huldannelser og understrømme [Mikkelsen, 1999]. Der<strong>for</strong> skal det<br />
overvejes meget nøje, hvilke interesser, der i givet fald bliver beskyttet af en sikring. Desuden<br />
mener k<strong>om</strong>munerne, at naturværdierne <strong>om</strong>kring Lønstrup Klint er baseret på den<br />
vilde og ukontrollerede kyststrækning med de åbne klinter. Der<strong>for</strong> har ingen af k<strong>om</strong>mu-<br />
- 69 -
Lønstrup Klint <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Beskrivelse<br />
Aktører<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
nerne umiddelbare planer <strong>om</strong> yderligere sikringsanlæg. Dog ser begge k<strong>om</strong>muner med<br />
interesse på <strong>for</strong>søgene med trykudligningsmoduler. Skulle modulerne mod <strong>for</strong>ventning vise<br />
sig at fungere, er der her tale <strong>om</strong> en enkel, billig og meget lidt synlig sikringsmetode.<br />
Nordjyllands Amt er netop ved at behandle et <strong>for</strong>slag til en kystpolitik. Den 4. Januar 2000<br />
fremsattes der i teknik og miljøudvalget “Forslag til målsætning <strong>for</strong> kystbeskyttelse i<br />
Nordjylland” [Kock, 1999]. Indtil nu har Amtets opfattelse lagt sig tæt op af k<strong>om</strong>munernes,<br />
og det har der<strong>for</strong> ikke været interesseret i yderligere kystsikring <strong>om</strong>kring klinten.<br />
Miljøministeriet, lokalt repræsenteret ved Nordjyllands Statsskovdistrikt, og Trafikministeriet<br />
har i denne sag generelt arbejdet meget tæt sammen og næsten entydigt gjort gældende,<br />
at der ikke har været grunde nok til, at udføre anden kystsikring end den ved Lønstrup<br />
by. Dog blev der i <strong>for</strong>bindelse med finanslovs<strong>for</strong>handlingerne i 1992 <strong>for</strong>håndsbevilliget<br />
6,5 millioner kroner til at finansiere en kystsikring neden <strong>for</strong> Mårup Kirke. Denne bevilling<br />
blev dog senere droppet igen s<strong>om</strong> led i de efterfølgende politiske <strong>for</strong>handlinger, sandsynligvis<br />
på grund af intern uenighed i den daværende regering og <strong>for</strong>di der ikke ved <strong>for</strong>slagets<br />
vedtagelse var tænkt på de medfølgende årlige vedligeholdelses<strong>om</strong>kostning. Siden<br />
har hverken staten, amtet eller k<strong>om</strong>munerne villet bevillige penge med henvisning til,<br />
at <strong>om</strong>kostningens størrelse ikke står mål med den eventuelle effekt set i <strong>for</strong>hold til kirkens<br />
historiske og kulturelle værdi, samt dens stand og originalitet (den har været bygget <strong>om</strong><br />
mange gange) [Jensen, 1999]. Dertil k<strong>om</strong>mer, at man mener, at den aktuelle fredning<br />
<strong>om</strong>kring Rubjerg Knude og Mårup Kirke også medfører, at der ikke må <strong>for</strong>etages en kystsikring,<br />
da dette ville ændre <strong>om</strong>rådets tilstand.<br />
Mårup Kirkes Venner stiftedes i 1993 med det <strong>for</strong>mål “at støtte arbejdet <strong>for</strong>, at Mårup kirke<br />
sikres <strong>for</strong> eftertiden på det sted, hvor kirken blev bygget i det 13. århundrede, at støtte<br />
bestræbelserne på at bevare <strong>om</strong>givelserne intakte, samt at udbrede kendskabet til de<br />
kulturelle og historiske værdier, der knytter sig til stedet” [Mårup Kirkes Venner, 1999].<br />
Foreningen er der<strong>for</strong> stærk <strong>for</strong>taler <strong>for</strong>, at der etableres en kystsikring, helst fra Lønstrup<br />
og ud <strong>for</strong>bi kirken eller alternativt i det mindste neden <strong>for</strong> kirken. Det er kirkens følelsesmæssige<br />
og kulturelle værdi, s<strong>om</strong> er det vigtigste i denne sag på grund af de lokale beboeres<br />
stærke tilknytning til kirken og kirkegården. Desuden repræsenterer kirken et vigtigt<br />
historisk monument i <strong>for</strong>m af sin alder og s<strong>om</strong> værende egnstypisk.<br />
Danmark Naturfrednings<strong>for</strong>ening, s<strong>om</strong> blev præsenteret i kapitel 3, har en lang tradition<br />
<strong>for</strong> interesse i <strong>om</strong>rådet <strong>om</strong>kring Lønstrup Klint. Dette ses blandt andet ved, at det var<br />
Danmarks Naturfrednings<strong>for</strong>ening, s<strong>om</strong> i 1948 <strong>for</strong>anledigede den første fredning af arealet<br />
<strong>om</strong>kring Rubjerg Knude og i 1965 udvidelsen. Danmarks Naturfrednings<strong>for</strong>ening står<br />
<strong>for</strong> den holdning, at <strong>naturen</strong> bør gå sin gang, og at der ikke bør kystsikres i <strong>om</strong>rådet. De<br />
mener, at <strong>om</strong>rådet giver en enestående lejlighed til, og er et af de eneste <strong>om</strong>råder i Dan-<br />
- 70 -
Analyse <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Lønstrup Klint<br />
6.2 Analyse<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
mark, hvor det kan lade sig gøre at <strong>for</strong>nemme <strong>naturen</strong>s råden uden indblanding fra mennesket<br />
[Jørgensen, 1999]. DANMARKS NATRUFREDNINGSFORENING vægter naturoplevelsen<br />
meget højt. De sætter generelt <strong>naturen</strong>s egen værdi meget højt, men en<br />
vigtig grund til denne værdi er, at folk skal have mulighed <strong>for</strong> at k<strong>om</strong>me ud og “opleve”<br />
<strong>naturen</strong>. Turistchefen i Lønstrup har ikke meget respekt <strong>for</strong> Danmarks Natrufrednings<strong>for</strong>enings<br />
synspunkter og mener, at Danmarks Naturfrednings<strong>for</strong>enings udtalelser er udtryk<br />
<strong>for</strong> ”et mærkeligt r<strong>om</strong>antisk københavner synspunkt, at Jylland gerne må falde i havet”<br />
[Brøndum, 1999].<br />
Lønstrup og Løkken Turist<strong>for</strong>eninger lægger vægt på den praktiske beskyttelse af by,<br />
strand og seværdigheder. Det er vigtigt at bevare de ting, s<strong>om</strong> tiltrækker turisterne. Det er<br />
vigtigt at bevare byen og at bevare kirken og de materielle værdier <strong>for</strong>stået s<strong>om</strong> land og<br />
bygninger. Turist<strong>for</strong>eningerne er bange <strong>for</strong>, at den havbaserede erosion <strong>for</strong>mindsker kysternes<br />
sandstrande, s<strong>om</strong> er en meget vigtig bestanddel af <strong>om</strong>rådets tiltrækning <strong>for</strong> turister.<br />
Der<strong>for</strong> er det vigtigt at beskytte <strong>for</strong> at bevare brede sandstrande. Desuden er mange<br />
turister moralsk <strong>for</strong>argede over, at man lader bygninger og infrastruktur styrte i havet uden<br />
at søge at <strong>for</strong>hindre det, k<strong>om</strong>menterer Løkken Turist<strong>for</strong>ening.<br />
Historisk set har man, s<strong>om</strong> det er beskrevet i afsnit 6.2.2, langs kysten i <strong>om</strong>rådet indrettet<br />
sig efter det naturgivne. Man har opgivet de arealer, s<strong>om</strong> det ikke længere var muligt eller<br />
rentabelt at dyrke, og flyttet sine aktiviteter længere ind i landet. Der har her været tale <strong>om</strong><br />
et af nødvendighed pragmatisk <strong>for</strong>hold til <strong>naturen</strong>, idet man har erkendt <strong>naturen</strong> s<strong>om</strong> den<br />
stærkeste og ladet den gå sin gang. Man har nok i disse situationer opfattet havet s<strong>om</strong><br />
<strong>naturen</strong>s kraft og s<strong>om</strong> utæmmelig og vild. Da man <strong>for</strong> en stor dels vedk<strong>om</strong>mende har levet<br />
af og med havet, har det nok haft værdi s<strong>om</strong> en art gudd<strong>om</strong>melig nåde. Havet har<br />
betydet store muligheder <strong>for</strong> både transport, føde og erhvervsgrundlag, men har på samme<br />
tid ubønhørligt ædt sig ind på livet af menneskene via kysterosionen, og ved at stormene<br />
hvert år har kostet mange fiskere og søfolk livet. Siden 1980’erne har man anlagt<br />
kystsikring i Lønstrup <strong>for</strong> at søge at hindre havet i at opsluge byen. Der er her sket en<br />
ændring i adfærden, der nok skal ses i lyset af de tekniske muligheder, man har fået <strong>for</strong><br />
kystsikring i det 20. århundrede, og udfra en afvejning af både rent økon<strong>om</strong>iske <strong>for</strong>hold og<br />
mere menneskelige <strong>for</strong>hold.<br />
Det store spørgsmål i dag er, <strong>om</strong> <strong>om</strong>rådet <strong>om</strong>kring Mårup kirke skal kystsikres. Her må<br />
flere overvejelser tages ind. For det første kunne man blot flytte kirken i stedet <strong>for</strong> at kystsikre.<br />
Men samtidig med at man ikke kystsikrer kirken, så er der også en fare <strong>for</strong>, at<br />
s<strong>om</strong>merhuse begynder at ryge i vandet. Her er man så inde på noget økon<strong>om</strong>isk. Er det<br />
ikke bedre samfundsøkon<strong>om</strong>isk set at kystsikre, så hverken kirke eller s<strong>om</strong>merhuse ryger<br />
i havet? Hvor stor vigtighed og menneskelig værdi har det <strong>for</strong> s<strong>om</strong>merhusejerne at behol-<br />
- 71 -
Lønstrup Klint <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Konklusion<br />
6.3 Konklusion<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
de deres huse i stedet <strong>for</strong> at flytte? Er det rimeligt, at de skal flytte, når det nu er muligt <strong>om</strong><br />
ikke at <strong>for</strong>hindre så i hvert tilfælde at bremse havets afgnavning af kysten? Desuden er<br />
der spørgsmålene <strong>om</strong> de <strong>for</strong>skellige sjældne dyr og planter, der er i <strong>om</strong>rådet, samt <strong>om</strong><br />
den geologiske værdi af <strong>om</strong>rådet, har større betydning end de menneskeskabte værdier.<br />
Lønstrup By blev først sikret, da byen led så hårdt under nogle efterårsstorme, at dens<br />
mest udsatte del var i fare <strong>for</strong> at <strong>for</strong>svinde. Dette stemmer ikke overens med den gamle<br />
kultur, s<strong>om</strong> er beskrevet oven<strong>for</strong>. Før regnede man et tab til havet med, når man byggede.<br />
Foreksempel blev fyret ved Rubjerg Knude bygget med en bevidsthed <strong>om</strong>, at det inden<br />
<strong>for</strong> relativ kort tid ville blive tabt til <strong>naturen</strong>.<br />
Kirken er i dag opgivet af de lokale, men nogle har stadig deres pårørende begravet på<br />
den tilhørende kirkegård og har der<strong>for</strong> et særligt tilhørs<strong>for</strong>hold til lige netop dette <strong>om</strong>råde.<br />
De er dog blevet tilbudt, at få deres pårørende flyttet til Lønstrup kirkegård, men har<br />
åbenbart ikke været interesserede i denne løsning. Samtidig har en anden gruppe mennesker<br />
interesseret sig <strong>for</strong> Klinten s<strong>om</strong> et fascinerende og spændende natur<strong>om</strong>råde, hvor<br />
man ikke ser meget til menneskets manipulation og underlæggelse af <strong>naturen</strong>. For dem<br />
har kirken der<strong>for</strong> nok større værdi s<strong>om</strong> kontrast til eller bekræftelse af havets vilde og<br />
uregerlige påvirkning. Herved er der fremk<strong>om</strong>met to fraktioner, s<strong>om</strong> vel egentlig alle har<br />
en stærk tilknytning til og stor kærlighed til <strong>om</strong>rådet og dets natur. Men mens den ene<br />
fraktion mener, at <strong>naturen</strong> må gå sin gang, og at mennesket må give afkald på nogle kulturværdier,<br />
mener den anden, at man med alle midler bør søge at bevare nogle kulturværdier<br />
og beskytte dem mod <strong>naturen</strong>s kræfter.<br />
For det første er der sket et skift i kulturen ved Lønstrup Klint. Fra at have været beboet af<br />
en oprindelig befolkning, der indstillede sig på <strong>naturen</strong>s luner, har man fået en befolkning<br />
af s<strong>om</strong>merhusejere og beboere afhængig af turisterhvervet, der er interesserede i at blive<br />
sikret mod havet. Dette er den samme udskiftning i både kultur og natursyn s<strong>om</strong> man så i<br />
Vadehavet. I denne sag er det blot endnu ikke endegyldigt besluttet hvilken side, der vinder.<br />
Situationen i dag er altså, at der er en gruppe mennesker, s<strong>om</strong> kæmper <strong>for</strong> at få<br />
etableret en kystsikring neden <strong>for</strong> Mårup Kirke, og s<strong>om</strong> argumenterer ud fra følelsesladede<br />
og kulturelt underlagte værdier. Eller tager de blot kirken s<strong>om</strong> gidsel i en sag, der i virkeligheden<br />
blot handler <strong>om</strong> økon<strong>om</strong>i og s<strong>om</strong>merhuse? Derudover er der en gruppe mennesker,<br />
s<strong>om</strong> ser kystnedbrydningen s<strong>om</strong> en vigtig del af den spændende og fredede natur.<br />
Disse kæmper mod kystsikring med argumentation i naturværdier, set s<strong>om</strong> den så<br />
vidt muligt umanipulerede natur, s<strong>om</strong> de mener, er beskyttet af den eksisterende fredning.<br />
K<strong>om</strong>munerne langs klinten har endnu ikke vist interesse <strong>for</strong> at få klinten kystsikret. Dette<br />
sker dog efter afvejelser af de økon<strong>om</strong>iske <strong>om</strong>kostninger <strong>for</strong>bundet med at kystsikre, de<br />
efterfølgende konsekvenser <strong>for</strong> biologien og geologien i <strong>om</strong>rådet og endelig hvad der sik-<br />
- 72 -
Konklusion <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Lønstrup Klint<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
res af økon<strong>om</strong>iske og rekreative værdier. K<strong>om</strong>munerne vil dog <strong>for</strong>modentlig overveje sagen<br />
igen, hvis det viser sig, at <strong>for</strong>søget med trykudligningsmodulerne virker. Indtil videre<br />
har beslutningstagerne altså taget den fraktions side, s<strong>om</strong> mener, at man bør lade <strong>naturen</strong><br />
gå sin gang. Fremskridtspartiet har flere gange vist interesse <strong>for</strong> kystsikring i <strong>om</strong>rådet<br />
ved at tage sagen op i folketinget. Om det har en ideel baggrund eller det skyldes, at Kirsten<br />
Jakobsen har s<strong>om</strong>merhus i <strong>om</strong>rådet, kan man kun gisne <strong>om</strong>. Men alligevel er heller<br />
ikke staten interesseret i at bruge penge på kystsikring ved Mårup Kirke, da man respekterer<br />
det særlige ved klinten, s<strong>om</strong> man med fredningen har ønsket at sikre 5 .<br />
5 Folketingets protokol, mødenr. 68 den 20/4/93 <strong>om</strong>kring beslutnings<strong>for</strong>slag B85 fremsat<br />
af Fremskridtspartiet.<br />
- 73 -
Hyllingebjerg – Liseleje <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Beskrivelse af projektet<br />
7 Hyllingebjerg – Liseleje<br />
7.1 Indledning<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
På <strong>om</strong>rådet mellem Hyllingebjerg og Liseleje blev der i 1997 iværksat en projektering af et<br />
kystbeskyttelsesprojekt med det <strong>for</strong>mål at sikre kystgrundene mod <strong>for</strong>tsat jorderosion og<br />
at sikre en mere harmonisk udvikling af stranden. Anlægget blev indviet i s<strong>om</strong>meren<br />
1999.<br />
Området, der er indbefattet af denne kystbeskyttelsesag, ligger på Sjællands nordkyst og<br />
strækker sig fra k<strong>om</strong>munegrænsen Hundested/Frederiksværk i vest til bølgebryderne ved<br />
Liseleje i øst. Strækningen er cirka 2,7 kil<strong>om</strong>eter. Kyststrækningen er klassificeret s<strong>om</strong> en<br />
Kategori 1- strækning. Det vil sige, at <strong>om</strong>rådet har regional betydning på grund af den<br />
særegne natur og de rekreative og turistmæssige interesser.<br />
Det specielle ved denne sag er, at der hovedsageligt kun har været økon<strong>om</strong>iske grunde til<br />
modstand af projektet. Siden der i <strong>for</strong>vejen var kystsikring på <strong>om</strong>rådet, var det ikke befolkningens<br />
sikkerhed, der var drivkraft bag projektet. Derimod har badestrandene og den<br />
æstetiske ud<strong>for</strong>mning nok haft stor betydning 6 .<br />
7.2 Beskrivelse af projektet<br />
7.1.1 Natur<br />
Det nordsjællandske kyst<strong>om</strong>råde er præget af både tungt bebyggede arealer, der anvendes<br />
til såvel beboelse s<strong>om</strong> fritidsboliger, og af større bevaringsværdige natur<strong>om</strong>råder.<br />
Området mellem Hyllingebjerg og Liseleje er udlagt til s<strong>om</strong>merhuse og helårsbebyggelse,<br />
men grænser blandt andet op til et beskyttet skov<strong>om</strong>råde. S<strong>om</strong> by<strong>om</strong>råde er naturindholdet<br />
af naturlige årsager begrænset, mens strækningen s<strong>om</strong> s<strong>om</strong>merhus<strong>om</strong>råde er vigtigt i<br />
rekreativt øjemed.<br />
6 Det meste af sagen kan findes på Frederiksborg amts hjemmeside.<br />
- 74 -
Beskrivelse af projektet <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Hyllingebjerg – Liseleje<br />
Geologi<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Bølgepåvirkning fra vest og nordvest på Sjællands nordkyst medfører en nettotransport af<br />
materiale østover. Denne transport blev i 1989 skønnet til at være 10-30.000 m 3 /år. Dette<br />
har medført en øget indsats <strong>om</strong>kring kystbeskyttelse de senere år på den sjællandske<br />
nordkyst. På strækningen Hyllingebjerg – Liseleje var den aktuelle transport af materiale<br />
langs kysten beskeden på grund af de i <strong>for</strong>vejen udførte kystbeskyttelses <strong>for</strong>anstaltninger.<br />
Strækningen kan, efter de landskabelige <strong>for</strong>hold, deles ind i delstrækninger. Det vestlige<br />
<strong>om</strong>råde ved Hyllingebjerg består af et ungt morænelandskab, overvejende sand. Midt på<br />
strækningen er der et skift i undergrunden, således at det østlige <strong>om</strong>råde ved Liseleje er<br />
karakteriseret ved marint <strong>for</strong>land med hævet havbund. Dette medfører, at i strækningens<br />
vestlige ende ses høje skråninger bestående af fint sand, men ingen eller kun et meget<br />
smalt stykke strandbred. Mod øst bliver skråningerne lavere og strandbredden bliver generelt<br />
bredere, hovedsageligt på grund af sandaflejring vest <strong>for</strong> Liseleje-bølgebryderne.<br />
Øst <strong>for</strong> Liseleje- bølgebryderne bliver baglandet til egentligt klitlandskab.<br />
- 75 -
Hyllingebjerg – Liseleje <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Beskrivelse af projektet<br />
Biologi<br />
7.1.2 Kultur<br />
Menneskelig aktivitet<br />
Kystsikringsprojektet<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
S<strong>om</strong> tungtbenyttet strand<strong>om</strong>råde er strækningen ikke præget af noget særegent biologisk<br />
liv. Øst <strong>for</strong> strækningen ligger derimod et klit<strong>om</strong>råde, der kan påvirkes af bølgebryderne.<br />
Biologien s<strong>om</strong> sådan har ikke tiltrukket den store opmærks<strong>om</strong>hed i <strong>for</strong>bindelse med projekteringen<br />
af anlægget.<br />
De sjællandske lejer s<strong>om</strong> Liseleje, Gilleleje og Rågeleje er skabt på grund af fiskeriet og<br />
nød i <strong>for</strong>rige århundrede godt af markederne <strong>for</strong> fisk i Helsingør og København [Nørrevang,<br />
1970]. I dag bliver Liseleje betegnet s<strong>om</strong> et af Sjællands mest populære badesteder<br />
.Den pågældende strækning bliver hovedsageligt anvendt til rekreative <strong>for</strong>mål.<br />
Formålet med projektet er at beskytte 80 ejend<strong>om</strong>me mod havets nedbrydning samt at<br />
<strong>for</strong>bedre strandmiljøet ved at etablere bredere strande og sikre passagen på hele stranden.<br />
Der var på strækningen allerede kystsikring, inden dette projekt blev vedtaget. Der var på<br />
strækningen opført cirka 20 anlæg i <strong>for</strong>m af <strong>for</strong>skellige typer af bølgebrydere. Anlæg med<br />
høfder sås midt på strækningen. Herudover havde de enkle grundejere udført individuel<br />
skræntfodssikring, af meget varierende ud<strong>for</strong>mning.<br />
Valgte beskyttelsestyper<br />
Ved det nye beskyttelsesprojekt blev der valgt en løsning med seks store bølgebrydere<br />
(samt een eksisterende bølgebryder ved Liseleje) og strandfodring, samt individuelle<br />
skræntfodssikringer <strong>for</strong> hver kystgrundejer. Bag valget af bølgebrydere og strandfodring lå<br />
blandt andet ønsket <strong>om</strong> en bredere strand, mens strandfodringen også skulle k<strong>om</strong>pensere<br />
<strong>for</strong> den ændrede materialetransport ved opsætningen af bølgebrydere.<br />
Det <strong>for</strong>udsiges i projekteringen, at projektet vil have den konsekvens, at første rækkes<br />
ejend<strong>om</strong>me vil være beskyttet mod erosion s<strong>om</strong> effekt af bølgebryderne, strandfodring og<br />
skræntfodssikring.<br />
Den bredere sandstrand ville <strong>for</strong>bedre den offentlige adgang. Strandfodringen og etablering<br />
af et lavt banket på de mest udsatte steder vil medføre, at det vil være muligt at gå<br />
langs stranden i de fleste perioder.<br />
- 76 -
Beskrivelse af projektet <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Hyllingebjerg – Liseleje<br />
Fredninger<br />
Administration<br />
Økon<strong>om</strong>i<br />
Konsekvenser<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Opførelsen af bølgebryderne vil medføre, at der må indstille sig en ny ligevægt på stranden.<br />
Der er ikke <strong>for</strong>udsagt ændringer i kystudviklingen øst <strong>for</strong> Liseleje –bølgebryderne, da<br />
man ved at udføre en samtidig strandfodring, <strong>for</strong>hindrer en ændring af den samlede<br />
mængde sand, der passerer Liseleje -bølgebryderen.<br />
Vest <strong>for</strong> strækningen er der ikke <strong>for</strong>udsagt nogen negativ effekt, dog kan den vestligste<br />
bølgebryder medføre en lille <strong>for</strong>øgelse af strandbredden vest <strong>for</strong> projektstrækningen.<br />
Bølgebryderne og skræntfodssikringen <strong>for</strong>ventes at skulle vedligeholdes cirka hvert 10-20<br />
år og strandfodringen cirka hver 5-10 år.<br />
Der findes ikke nogle fredninger eller naturbeskyttelsesaktiviteter i det pågældende <strong>om</strong>råde.<br />
Projektet var igennem to offentlige høringer og en tredje behandling, hvor det blev endelig<br />
godkendt. Retsgrundlaget <strong>for</strong> vedtagelsen var Lov <strong>om</strong> kystbeskyttelse nr. 108 af 5. marts<br />
1988 §1.<br />
Anlæggene vil blive ejet af et nyoprettet kystbeskyttelseslag, hvor der er tvunget medlemskab<br />
<strong>for</strong> alle grundejere. Dette lag vil stå <strong>for</strong> drift og vedligeholdelse af kystbeskyttelsesanlæggene.<br />
Udgifterne til kystbeskyttelsesanlæggene blev delt mellem k<strong>om</strong>munen, amtet og grundejerne<br />
således, at de hver betaler en tredjedel. Amtet kan ifølge ”Lov <strong>om</strong> kystbeskyttelse”<br />
§5 stk. 2, pålægge kystgrundejere at betale en del af udgifterne. Ved anlæggelsen blev<br />
det fastsat, at grundejerne skulle betale 1/3 af udgifterne til anlæg og drift, således, at en<br />
meter kystgrund svarede til 1 part i <strong>for</strong>delingen. Der blev ikke taget højde <strong>for</strong> størrelsen af<br />
de værdier, s<strong>om</strong> beskyttes.<br />
I <strong>for</strong>bindelse med projektet, blev der indgivet 4 klager til trafikminister Sonja Mikkelsen.<br />
Klagerne <strong>om</strong>handlede byrde<strong>for</strong>delingen ved anlægget.<br />
De fælles anlægs<strong>om</strong>kostninger på 13.115.000 kroner blev delt ligeligt mellem Frederiksborg<br />
Amt, Frederiksværk K<strong>om</strong>mune og grundejerne med 4.371.667 kroner til hver. De 80<br />
grundejere delte deres andel af <strong>om</strong>kostningerne i <strong>for</strong>hold til de enkelte ejend<strong>om</strong>mes<br />
kystlængde målt i kystfod. 1 meter kystgrund bliver regnet <strong>for</strong> en andel. Hver andel kostede<br />
1624 kroner til de fælles anlægs<strong>om</strong>kostninger. De fælles drifts<strong>om</strong>kostninger løber op<br />
- 77 -
Hyllingebjerg – Liseleje <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Beskrivelse af projektet<br />
Aktører<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
på 435.000 kroner, s<strong>om</strong> også deles ligeligt mellem de oven<strong>for</strong> nævnte partere, således at<br />
de skal betale 145.000 kroner hver. For kystgrundejerne betyder det en ekstra udgift på<br />
53 kroner/år/andel til fælles drifts<strong>om</strong>kostninger.<br />
Herudover var der <strong>om</strong>kostninger til individuel skræntfodssikring, s<strong>om</strong> grundejerne hver<br />
især skal betale.<br />
Kystbeskyttelsesprojektet fandt sted på op<strong>for</strong>dring fra et flertal af grundejerne i <strong>om</strong>rådet<br />
efter henvendelse fra en gruppe repræsenterende 63% af ejend<strong>om</strong>mene i første række<br />
mod kysten. Dette førte til, at Frederiksborg Amtsråd indledte processen <strong>for</strong> at få godkendt<br />
projektet. 21% af grundejerne i første række var imod gennemførelsen af projektet.<br />
(Dagsorden <strong>for</strong> projektets 3. behandling i Frederiksborg Amts politiske udvalg.)<br />
Grundejere<br />
Den tidligere kystbeskyttelse byggede på de enkelte grundejeres skræntfodsbeskyttelse<br />
og andre mindre anlæg. Disse havde s<strong>om</strong> konskevens, at det blev alles kamp <strong>om</strong> sandet<br />
(Referat fra projektets 1. og 2. offentlige møde, 1997.), idet enkelte grundejeres kystbeskyttelse<br />
medførte læsideerosion hos naboerne. Et samlet projekt blev således set s<strong>om</strong><br />
værende til alles fælles bedste og s<strong>om</strong> en solidarisk løsning. Et væsentligt argument hos<br />
flere grundejere var, at en samlet løsning betød et offentligt bidrag på 2/3 af udgifterne,<br />
hvor<strong>for</strong> det var vigtigt <strong>for</strong> grundejerne at acceptere projektet, s<strong>om</strong> det var.<br />
Dog blev der udtrykt skepsis over, at de grundejere, der boede nærmest vandet, skulle<br />
bære den største byrde, idet også de bagvedliggende grunde havde et udbytte af en bedre<br />
strandlinie.<br />
Blandt grundejerne blev der ligeledes udtrykt bekymring <strong>for</strong>, at effekten og <strong>for</strong>delen ved<br />
kystbeskyttelsen ikke ville være ligeså stor i øst s<strong>om</strong> i vest.<br />
Bidraget til projektet fra offentlig side giver således de fleste et incitament til at acceptere<br />
løsningen. De få modstanderne følte enten, at baglandet burde betale mere, eller at de<br />
ikke havde den samme nytte af projektet s<strong>om</strong> de andre deltagere. Ingen grundejere udtrykte<br />
bekymringer over anlæggets konsekvenser <strong>for</strong> <strong>naturen</strong>.<br />
Andre<br />
Frederiksværk k<strong>om</strong>mune var her en aktiv medspiller, idet k<strong>om</strong>munen ikke bare godkendte<br />
projektet, men også indvilgede i at finansiere den 1/3 af udgifterne, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>munen<br />
er pligtig til jf. lov <strong>om</strong> kystbeskyttelse § 5 stk. 3. Det var blandt andet i k<strong>om</strong>munens<br />
interesse, at der s<strong>om</strong> en følge af projektet ville opstå en bredere strand til <strong>for</strong>del <strong>for</strong> turismen<br />
[samtale med Ole Olsen, Formand <strong>for</strong> Udvalget <strong>for</strong> Teknik og Miljø]<br />
- 78 -
Analyse og konklusion <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Hyllingebjerg – Liseleje<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Projekteringer og undersøgelser fandt sted uden involvering af Kystinspektoratet, der eller<br />
normalt, jævnfør vejledning til lov <strong>om</strong> kystbeskyttelse vil være involveret i denne del af<br />
processen. Derimod fandt projekteringen sted med støtte fra blandt andet COWI-konsult,<br />
mens selve entreprisen blev udbudt ved licitation til lavestbydende.<br />
Danmarks Naturfrednings<strong>for</strong>ening blev indbudt til at deltage i de offentlige høringer <strong>om</strong>kring<br />
projektet, men gjorde ingen indsigelser.<br />
Trafikministeriet gav tilladelse til projektet og lagde vægt på, at grundejerne ikke skulle<br />
betale efter deres ejend<strong>om</strong>mes værdi.<br />
7.2 Analyse og konklusion<br />
Projektet var udstukket med det delte <strong>for</strong>mål både at sikre de <strong>for</strong>este grunde og skabe en<br />
bedre og bredere strand. Dette betød, at flere parter ville have en interesse i projektet.<br />
Hos grundejerne var der således et ønske <strong>om</strong> at sikre grundene mod havets erosion,<br />
mens k<strong>om</strong>munen og andre interessenter også så en interesse i at tiltrække flere turister til<br />
en bredere sandstrand. Dette blev dog mødt med skepsis hos flere grundejere, der ikke<br />
ønskede flere turister til <strong>om</strong>rådet. Derimod udtrykte flere grundejere, at det var en stor<br />
<strong>for</strong>del i <strong>for</strong>hold til tidligere, at der er tale <strong>om</strong> et fælles projekt, der både tilbyder en bedre<br />
teknisk løsning, men også sikrer, at grundejerne kun skal betale 1/3 af udgifterne, hvilket<br />
blev vurderet s<strong>om</strong> værende ganske favorabelt. For såvel k<strong>om</strong>munen s<strong>om</strong> den enkelte<br />
grundejer har det dermed været en <strong>for</strong>del med en kollektiv løsning.<br />
Formålet med gennem sandpumpning at <strong>for</strong>øge strandens bredde bygger på en opfattelse<br />
og en accept af stranden s<strong>om</strong> en konstruktion, der skabes gennem et menneskeligt<br />
indgreb. I rekreativt øjemed vægtes strandens anvendelse højere end idéen <strong>om</strong> dens<br />
naturlige opståen.<br />
Spørgsmålet er, hvorvidt brugerne efter dette indgreb har en <strong>for</strong>estilling <strong>om</strong> stranden s<strong>om</strong><br />
et kulturlandskab eller s<strong>om</strong> den rå natur?<br />
Alt i alt er det tydeligt, at der ikke er tænkt meget over <strong>naturen</strong> i denne sag. Forundersøgelser<br />
og projektbeskrivelser <strong>for</strong>holder sig ikke til det biologiske liv eller naturlig æstetik.<br />
Det betød dog ikke, at Danmarks Naturfrednings<strong>for</strong>ening var interesseret i sagen. Naturbeskyttelsesrådet,<br />
der også blev søgt involveret, bemærkede, at projektet var godt udfra<br />
en landskabelig betragtning på grund af den planlagte store afstand mellem bølgebryderne.<br />
Rådet var derimod skeptisk <strong>om</strong>kring banketten i den øverste del af stranden, da dette<br />
ville medføre en ”sten<strong>for</strong>urening” ved tilførsel af sten udefra [Ebbe Kanneworff, Naturbeskyttelsesrådet,<br />
Ref. af 2. off. Høring]. Der har således udfra et natur-synspunkt været en<br />
række diskutable problemstillinger i <strong>for</strong>bindelse med projektet, men det lader til, at der har<br />
været en almen accept af strækningen s<strong>om</strong> et egentligt anlæg. Indvendingerne har pri-<br />
- 79 -
Hyllingebjerg – Liseleje <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Analyse og konklusion<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
mært <strong>om</strong>handlet anlæggets ud<strong>for</strong>mning og ikke spørgsmålet <strong>om</strong>, hvorvidt sådanne indgreb<br />
overhovedet skulle <strong>for</strong>etages.<br />
Dette kan skyldes, at der er tale <strong>om</strong> et meget benyttet <strong>om</strong>råde, der aldrig har været udlagt<br />
s<strong>om</strong> natur og s<strong>om</strong> ligger ved byzonen. De primære overvejelser <strong>om</strong>handler der<strong>for</strong> <strong>om</strong>rådets<br />
benyttelse, og hvordan denne benyttelse optimeres, frem<strong>for</strong> en optimering af <strong>om</strong>rådets<br />
beskyttelse. Dette ses også ved den kraftige fokusering i debatten på den økon<strong>om</strong>iske<br />
vurdering af projektet og dets effekt. Området er af stor betydning <strong>for</strong> Frederiksværk<br />
k<strong>om</strong>munes turistaktiviteter.<br />
I Frederiksborg Amts naturstrategi opereres der med ønsket <strong>om</strong> ikke alene at gennemføre<br />
naturbeskyttelse, men også naturgenopretning. Kyst<strong>om</strong>råderne fremstår dog ikke i<br />
denne sammenhæng s<strong>om</strong> et væsentligt prioriterings<strong>om</strong>råde. I <strong>for</strong>hold til kyst<strong>om</strong>råderne<br />
lægger amtet vægt på at sikre offentlighedens adgang og fastholdelsen og udvikling af<br />
<strong>om</strong>rådernes rekreative kvaliteter. Kendetegnende <strong>for</strong> den pågældende strækning er således,<br />
at det er prioriteret i naturstrategien, men at det i højere grad indgår s<strong>om</strong> et aktivt led<br />
i Frederiksværk k<strong>om</strong>munes byudviklings- og turisme-strategi.<br />
- 80 -
Forhold i kystzonen <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Sammenligning og <strong>for</strong>klaring<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
8 Sammenligning og <strong>for</strong>klaring<br />
8.1 Forhold i kystzonen<br />
Ændrede interesser i kystzonen<br />
Der har gennem tiden været en udvikling i brugen af kysten. Kysten var livsgrundlaget <strong>for</strong><br />
de oprindelige kulturer, og man levede sit liv udfra de <strong>for</strong>hold, både gode og dårlige, livet<br />
ved havet indebar. Kystzonen og <strong>naturen</strong> var en produktionsfaktor. I Vadehavet gav dette<br />
sig udslag i, at man uproblematisk udvidede arealet til landbrugsjord gennem inddigninger.<br />
På samme måde levede man med <strong>naturen</strong> og på <strong>naturen</strong>s vilkår med havet s<strong>om</strong> den<br />
kraftfulde magt, der kunne tage liv og land, men s<strong>om</strong> man samtidigt gerne ville tæmme,<br />
hvis muligheden <strong>for</strong>elå.<br />
S<strong>om</strong> følge af urbaniseringen og primærerhvervenes mindskede relative betydning har kysten<br />
i dag udviklet sig fra udelukkende at have værdi <strong>for</strong> fiskere og handlende til at have<br />
fået en rekreativ værdi <strong>for</strong> bymennesket.<br />
I dag er den oprindelige kultur <strong>for</strong>trængt. Mange af de oprindelige samfund, er blevet til<br />
rene turistghettoer, hvor købmanden kun åbner <strong>om</strong> s<strong>om</strong>meren. Den intense brug af kysten<br />
medfører et stort slid, mens turismen samtidigt er blevet det vigtigste erhverv. Nogle<br />
steder rejses der krav <strong>om</strong> kystsikring <strong>for</strong> at bevare blandt andet s<strong>om</strong>merhuse eller udvikle<br />
strandbredden, mens der andre steder ydes modstand, <strong>for</strong>di man frygter, det vil ødelægge<br />
kysten. Kysten har der<strong>for</strong> rekreativ interesse af flere årsager. Nogle ønsker at fastholde<br />
kysten s<strong>om</strong> et absolut natur<strong>om</strong>råde kun påvirket af havet, andre ønsker at udnytte kystens<br />
muligheder ved at bygge s<strong>om</strong>merhuse eller ganske simpelt ved at bruge den s<strong>om</strong><br />
strand. Og andre igen ønsker at bruge den til jagt og fritidsfiskeri eller fuglekiggeri. Disse<br />
<strong>for</strong>skelligartede interesser gør, at holdningen til kystsikring varierer.<br />
Kystzonen - et reguleret <strong>om</strong>råde<br />
Den intense udnyttelse af kystzonen og de mange tilstedeværende interesser både inden<strong>for</strong><br />
og uden<strong>for</strong> kystzonen har medført et behov <strong>for</strong> regulering.<br />
På nationalt plan <strong>for</strong>søger man i dag at friholde kysterne <strong>for</strong> yderligere anlæg, der ikke er<br />
direkte afhængige af en kystnær placering. Dette gøres ud fra en <strong>for</strong>ståelse af, at kysterne<br />
er en vigtig del af det, danskerne <strong>for</strong>står s<strong>om</strong> dansk[Svennevig, 97]. Man ønsker at<br />
kunne k<strong>om</strong>me til stranden. Det er et nationalt gode, og det tilk<strong>om</strong>mer alle både rig og fattig.<br />
Holdningen til kystsikring er dog mere blandet, og beslutninger tages ud fra de interesser,<br />
der er i et givet <strong>om</strong>råde. På den ene side er der udstedt <strong>for</strong>bud mod privat kystsik-<br />
- 81 -
Sammenligning og <strong>for</strong>klaring <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Et natursyn i udvikling<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
ring, mens der hvis vægtige økon<strong>om</strong>iske hensyn taler <strong>for</strong> det, vil være stor sandsynlighed<br />
<strong>for</strong>, at man vælger at kystsikre, selv<strong>om</strong> et stykke natur dermed bliver ændret eller ødelagt.<br />
Anerkendelse af naturværdier i kystzonen<br />
De menneskelige aktiviteter i kystzonen har således ændret sig gennem tiden. Hermed<br />
har <strong>naturen</strong> også fået en ny værdi.<br />
Kystzonen er stedet, hvor hav og land støder sammen og giver et dynamisk <strong>om</strong>råde med<br />
gensidig påvirkning. Dette giver os mulighed <strong>for</strong> at se eksponerede geologiske <strong>for</strong>mationer,<br />
der kan sige os noget <strong>om</strong> landets geologiske opbygning. Dette er en kilde til vores<br />
geologiske historie, s<strong>om</strong> mennesket ønsker at beskytte.<br />
Det biologiske liv i denne zone har måttet tilpasse sig livet i overgangszonen mellem luft<br />
og saltvand, med de deraf svingende abiotiske <strong>for</strong>hold. Det biologiske liv her er, set ud fra<br />
et menneskeligt synspunkt, af mindre betydning end livet andre steder. Zonen har dog<br />
betydning s<strong>om</strong> del i en større helhed. Meget fiskeyngel vokser op i kystnære lavbundede<br />
farvande. For eksempel findes der i Vadehavet en stor produktion, der er fødegrundlag <strong>for</strong><br />
mange arter, her tænkes mest på fugle, s<strong>om</strong> igen er en del af en større helhed, så selv<strong>om</strong><br />
der ikke s<strong>om</strong> sådan er arter af stor betydning <strong>for</strong> mennesket i kystzonen, så har de arter,<br />
der lever der, stor biologisk betydning. I kystzonen kan der også opstå specielle natur<strong>om</strong>råder<br />
skabt af mennesker i samspil med <strong>naturen</strong>. Dette er marsken ved Vadehavet et eksempel<br />
på.<br />
Naturværdierne i kystzonen er der<strong>for</strong> blevet anerkendte og højt prioriterede.<br />
8.2 Et natursyn i udvikling<br />
I <strong>for</strong>bindelse med den arealkonflikt, der opstår ved kysterosion, er det vigtigt at beskæftige<br />
sig med det natursyn, s<strong>om</strong> ligger bag beslutningerne. Natursynet vil i en vis grad styre,<br />
hvilket udgangspunkt beslutningstagerne har i sager <strong>om</strong> kystbeskyttelse. Betragter de et<br />
<strong>om</strong>råde, s<strong>om</strong> skal sikres, s<strong>om</strong> natur eller s<strong>om</strong> et <strong>om</strong>råde, der kan give indtægter i <strong>for</strong>bindelse<br />
med turisme? Og hvis de betragter <strong>om</strong>rådet s<strong>om</strong> natur, tillægger de det så nogen<br />
værdi? Et <strong>om</strong>råde uden en egentlig værdi i sig selv vil ikke veje lige så tungt s<strong>om</strong> et <strong>om</strong>råde,<br />
der har en værdi i sig selv.<br />
Historisk har vi set, at de mennesker, der var bosat ved kysten, så <strong>naturen</strong> s<strong>om</strong> noget<br />
gudd<strong>om</strong>meligt, s<strong>om</strong> man indrettede sig efter og ikke satte spørgsmålstegn ved. Dette ses<br />
både med den oprindelige befolkning i Lønstrup-casen og med friserne i casen <strong>om</strong> Vadehavet.<br />
Havet blev betragtet med ærefrygt. Da kystsikrings teknologien vandt frem, blev<br />
den set s<strong>om</strong> et gode. Man kunne nu beskytte sig mod havets kræfter, s<strong>om</strong> man ikke tidligere<br />
kunne beskytte sig imod. Desuden gav det muligheden <strong>for</strong> at indvinde land. Man begyndte<br />
at se <strong>naturen</strong> s<strong>om</strong> noget, der var til <strong>for</strong> menneskets skyld. Naturen blev anset s<strong>om</strong><br />
- 82 -
Et natursyn i udvikling <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Sammenligning og <strong>for</strong>klaring<br />
Fredningens natursyn<br />
Tror vi på '<strong>naturen</strong>'?<br />
Naturen er <strong>for</strong> os alle<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
et produktions<strong>om</strong>råde, hvilket især ses i casen <strong>om</strong> Vadehavet. I dag prøver man at regulere<br />
brugen af <strong>naturen</strong> gennem planlægning og naturbeskyttelse. Man har fået øjnene op<br />
<strong>for</strong>, at <strong>naturen</strong> også har en værdi i sig selv.<br />
Vi ser, at man i dag har fredet både Lønstrup klint og Vadehavet, men hvilke natursyn ligger<br />
bag disse fredninger? På den ene side tyder det på, at der ligger et antropocentrisk<br />
natursyn bag begge fredninger. Fredningerne er et ønske <strong>om</strong> at bevare <strong>om</strong>råderne i Vadehavet<br />
og de geologiske processer ved Lønstrup Klint udelukkende <strong>for</strong>, at vi har mulighed<br />
<strong>for</strong> at gå ud og betragte dem.<br />
På den anden siden kan man argumentere <strong>for</strong>, at der ligger et ikke-antropocentrisk natursyn<br />
bag. Nok er det mennesket, der udarbejder fredninger, men det er i Vadehavets tilfælde<br />
gjort med ønsket <strong>om</strong> at tillægge Vadehavet en værdi s<strong>om</strong> økosystem. Dermed får<br />
denne fredning en økocentrisk karakter. Fredningen af Lønstrup Klint kan derimod ikke<br />
betragtes s<strong>om</strong> økocentrisk, da det ikke er noget levende. De geologiske processer tillægges<br />
ikke en værdi i sig selv, kun en værdi <strong>for</strong> mennesket og <strong>for</strong> vores interesse i at kende<br />
<strong>for</strong>klaringen på landskabets udvikling.<br />
Man kan sætte spørgsmålstegn ved, <strong>om</strong> vi i dag har en idé <strong>om</strong>, at kysten må være noget<br />
af det mest oprindelige natur, vi har i Danmark. Regner vi med visuelt at opleve <strong>naturen</strong><br />
s<strong>om</strong> den er ved kysterne, og hvis vi gør det, mener vi så, at kystsikring er ødelæggende<br />
<strong>for</strong> denne oplevelse, at det gør kysten mere unaturlig? Ville det overhovedet bekymre os,<br />
hvis hele kysten blev lagt i beton, hvis bare det blev gjort så æstetisk s<strong>om</strong> muligt? Og ville<br />
det bekymre os, at man ændrede <strong>naturen</strong> og gjorde den 'større', ved at lave strandfodring,<br />
selv<strong>om</strong> man faktisk ikke ville kunne se indgrebet?<br />
Forventningerne til den visuelle oplevelse af <strong>naturen</strong> vil være <strong>for</strong>skellig alt efter, hvor på<br />
kysten man befinder sig. Vestkysten bliver ofte betragtet s<strong>om</strong> mere vild og naturlig end<br />
kysterne i de indre farvande. Desuden vil brugen af kysterne også være med til at bestemme,<br />
i hvor høj grad vi betragter dem s<strong>om</strong> natur. Bliver en tæt belagt badestrand betragtet<br />
s<strong>om</strong> natur, eller er det bare et sted vi tager hen <strong>for</strong> at slappe af, et sted der er til <strong>for</strong><br />
vores skyld. Et eksempel på det sidste ses i casen fra Liseleje, hvor stranden ikke får tillagt<br />
værdi s<strong>om</strong> natur, men kun s<strong>om</strong> et <strong>om</strong>råde med rekreativ værdi, der kan bruges til at<br />
tiltrække turister. Eksemplet viser, at anvendelsen af kysten kan bestemme, hvad den er.<br />
Hvis vi bruger den til badestrand, er det det, den er og ikke natur.<br />
Man er i dag af den mening, at alle har ret til at k<strong>om</strong>me i <strong>naturen</strong>. Dette medfører, at ky-<br />
- 83 -
Sammenligning og <strong>for</strong>klaring <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Aktører<br />
8.3 Aktører<br />
Interessegrupperinger<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
sten er tilgængelig <strong>for</strong> alle. Før de nye transportmuligheder opfattede de mennesker, der<br />
ikke var bosat ved kysten, den s<strong>om</strong> noget mystisk og utilgængeligt.<br />
Vi har regler <strong>om</strong>, at alle skal have adgang til kysten, og med s<strong>om</strong>merhusreglen har vi <strong>for</strong>søgt<br />
at <strong>for</strong>hindre, at den bliver opkøbt af udlændinge. Vi ønsker heller ikke, at virks<strong>om</strong>heder,<br />
med mindre det er absolut nødvendigt, slår sig ned i kystzonen. Vi tillægger altså al<br />
kyst en særlig værdi og skaber særlige regler.<br />
Meget tyder på, at de mange aktører i kystzonen har <strong>for</strong>skellige natursyn. Nogle er almene<br />
brugere og lever af den, mens andre opstår s<strong>om</strong> natur<strong>for</strong>kæmpere med et mere k<strong>om</strong>plekst<br />
syn på <strong>naturen</strong>.<br />
Er dette en naturelité? Hvis de fik sin vilje <strong>om</strong>kring brugen af <strong>naturen</strong> i kystzonen på baggrund<br />
af deres mere k<strong>om</strong>plekse natursyn, kunne det medføre nogle meget håndgribelige<br />
restriktioner <strong>for</strong> den almene bruger, hvilket s<strong>om</strong> beskrevet i afsnit 4.2.1 kan føre store<br />
konflikter med sig.<br />
S<strong>om</strong> vi har set har kysten med tiden fået betydning <strong>for</strong> mange mennesker, heriblandt<br />
nogle, der ikke bor ved - eller lever af aktiviteter i kystzonen. For mange har kysten betydning<br />
<strong>for</strong> deres fritidsinteresse eller rekreation, eller den har følelsesmæssig betydning <strong>for</strong><br />
deres nationalfølelse og natursyn i bredere betydning.<br />
Der er der<strong>for</strong> et bredt spektrum af aktører, s<strong>om</strong> har betydning <strong>for</strong> eller i det mindste har en<br />
mening <strong>om</strong> vedtagelsen af et eventuelt kystsikringstiltag. Der er selvfølgelig de lokale,<br />
s<strong>om</strong> har en mere eller mindre direkte interesse og tilknytning til det berørte <strong>om</strong>råde. Der<br />
er <strong>for</strong>skellige interesseorganisationer eller enkeltpersoner, s<strong>om</strong> igen har <strong>for</strong>skellige interesser<br />
og tilknytninger til <strong>om</strong>rådet. Og der er de <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>valtningsmyndigheder, s<strong>om</strong><br />
deltager i beslutningsprocesserne, og s<strong>om</strong> hver især har deres lokale, regionale, nationale<br />
og internationale hensyn at <strong>for</strong>holde sig til.<br />
Jægere, lystfiskere og ornitologer er eksempler på interessegrupperinger, s<strong>om</strong> både kan<br />
have en rent lokal <strong>for</strong>ankring i <strong>om</strong>rådet, men s<strong>om</strong> også repræsenteres i nationale interesseorganisationer.<br />
Naturfredningssagen er <strong>for</strong> eksempel repræsenteret i hele landet, liges<strong>om</strong><br />
der lokalt findes interessegrupper eller mindre institutioner med eksperter tilknyttet<br />
s<strong>om</strong> <strong>for</strong> eksempel ved vadehavet, hvor vi finder Søfarts- og Fiskerimuseet i Esbjerg, Vadehavscentret<br />
mv.<br />
København vs. de lokale<br />
Da der sjældent er konsensus mellem disse <strong>for</strong>skellige aktører, er der ofte basis <strong>for</strong> <strong>for</strong>-<br />
- 84 -
Aktører <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Sammenligning og <strong>for</strong>klaring<br />
Hvilke midler?<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
skellige konfliktsituationer. Mange af de lokale ser <strong>for</strong> eksempel de naturbeskyttelsesinteresserede<br />
s<strong>om</strong> en naturelite, der ikke ser realistisk på tingene. Dette ses <strong>for</strong> eksempel i<br />
sagen <strong>om</strong> Lønstrup Klint, hvor Danmarks Naturfrednings<strong>for</strong>enings repræsentant giver udtryk<br />
<strong>for</strong>, at der ikke skal kystsikres, <strong>for</strong>di klinten er “et af de eneste <strong>om</strong>råder i Danmark,<br />
hvor man kan <strong>for</strong>nemme <strong>naturen</strong>s råden uden indblanding fra mennesket “ [Jørgensen,<br />
1999]. Over<strong>for</strong> denne <strong>for</strong>m <strong>for</strong> synspunkter mener turistchefen i Lønstrup, at det er et<br />
mærkeligt r<strong>om</strong>antisk Københavner synspunkt, at Jylland gerne må falde i havet [Brøndum,<br />
1999].<br />
På samme måde viser erfaringerne fra Vadehavet, at der udvikles en kløft mellem de lokale<br />
og myndighederne, når de lokale ikke <strong>for</strong>står myndighedernes projekt og de hensyn<br />
de tager.<br />
Uenigheden er ikke kun <strong>om</strong> målene med et evt. tiltag, men også <strong>om</strong> midlerne og deres<br />
effektivitet. Ved Lønstrup tillader myndighederne <strong>for</strong>søget med trykudligningsmodulerne<br />
men betvivler stærkt deres funktion, mens de lokale er sikre på, at det vil virke.<br />
Sker der en ændring af befolkningssammensætningen, k<strong>om</strong>mer der nye aktører på banen,<br />
hvilket bevirker, at de lokale udvikler sig til en inh<strong>om</strong>ogen gruppe med differentierede<br />
normer.<br />
Offentlighed og åbenhed<br />
Inddragelse af de lokale er vigtigt. Sagerne <strong>om</strong>kring Vadehavet har historisk vist en <strong>for</strong>tsat<br />
øget interesse og mobilisering <strong>om</strong>kring kystsikringsspørgsmålet. Samtidig har vi set, at en<br />
øget inddragelse af offentligheden er blevet indarbejdet s<strong>om</strong> en væsentlig faktor i lovgivningen.<br />
I særlig grad i Planloven, hvor det hedder sig, at “den <strong>for</strong>udgående offentlighed<br />
skal sikre, at borgerne på et tidligt tidspunkt i planlægningsarbejdet får mulighed <strong>for</strong> at<br />
debattere planlægningsmulighederne” [Vejl. <strong>om</strong> planloven, 1996]. Men samtidigt er det op<br />
til de involverede myndigheder at bestemme niveauet af offentlighedens inddragelse. Ved<br />
kystsikringssagen i Liseleje blev offentligheden s<strong>om</strong> nævnt involveret direkte i planlægningen.<br />
Derimod har det vist sig, at gennemførelsen af Vadehavsplanen har vakt en del furore i<br />
Vadehavs<strong>om</strong>rådet. Vadehavsplanen blev vedtaget på en konference i Tyskland <strong>for</strong> miljøministrene<br />
i 1997. Dette skete på trods af, at der <strong>for</strong>ud havde været nedsat et rådgivende<br />
udvalg <strong>for</strong> Vadehavet, og på trods af at der siden 80’erne været en løbende diskussion<br />
<strong>om</strong> beskyttelsen af Vadehavet. Selv <strong>om</strong> en af vadehavsplanens hensigter er et velengageret<br />
lokalsamfund, ændrer det ikke ved, at et internationalt samarbejde uvægerligt byder<br />
på dårligere muligheder <strong>for</strong> at involvere borgerne i beslutningstagningen. Derimod er der<br />
- 85 -
Sammenligning og <strong>for</strong>klaring <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Aktører<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
mulighed <strong>for</strong> inddragelse af offentligheden inden<strong>for</strong> planlægning i mindre <strong>om</strong>råder.<br />
I sagen ved Liseleje lavede man derimod mange tiltag <strong>for</strong> at inddrage offentligheden. Amt<br />
og k<strong>om</strong>mune arrangerede offentlige møder, man lavede en veldokumenteret hjemmeside<br />
og derudover havde man en åben proces ved oprettelsen af kystbeskyttelseslaget. Motiverne<br />
hertil kan man diskutere, men offentlighed og åbenhed, i særlig grad når det handler<br />
<strong>om</strong>, at projekterne har direkte håndgribelige konsekvenser <strong>for</strong> hver enkelt, er vigtig <strong>for</strong><br />
at sikre opbakningen på lang sigt.<br />
Kystbeskyttelsessagerne har været meget følelsesladede<br />
For eksempel i vadehavssagen, hvor debatten <strong>om</strong> bygningen af det fremskudte dige<br />
handlede <strong>om</strong> “sikkerhed <strong>for</strong> fugle eller mennesker”. Her gav en mindre gruppe af modstandere<br />
på <strong>for</strong>hånd op, da det ikke var muligt at trænge igennem med deres synspunkter<br />
(Iversen, 1980). På samme måde viser det sig i sagen <strong>om</strong> Mårup Kirke, at den gamle kirke,<br />
s<strong>om</strong> man tidligere ikke ville flytte eller bevare, pludseligt blev glorificeret s<strong>om</strong> et lokalt<br />
mindesmærke. Den offentlige debat har med andre ord ikke været særligt nuanceret,<br />
hvilket ofte kan føre til beslutninger, der ikke <strong>for</strong>etages på et rationelt grundlag.<br />
Myndighedshierarki med <strong>for</strong>skellige opgaver og interesser<br />
K<strong>om</strong>munerne har vist sig at være meget pragmatiske. Ved Lønstrup Klint har både Løkken-Vrå<br />
og Hjørring K<strong>om</strong>mune givet udtryk <strong>for</strong>, at de s<strong>om</strong> sådan er positive over<strong>for</strong> en<br />
fastholdelse af de opstillede og billige trykudligningsmoduler, hvis de mod <strong>for</strong>ventning<br />
skulle vise sig at virke. Herved indtager de et langt mere pragmatisk synspunkt end amtet<br />
og de statslige myndigheder, der <strong>for</strong> det første står fast ved den oprindelige fredning og<br />
<strong>for</strong> det andet holder på de traditionelle metoder til kystsikring. I sagen ved Liseleje har<br />
k<strong>om</strong>munen primært lagt vægt på, at kystsikringen havde en bredere strand s<strong>om</strong> biprodukt,<br />
hvilket ville styrke turisterhvervet.<br />
Staten i <strong>for</strong>m af Trafikministeriet og Miljøministeriet har derimod vist sig at lægge stor<br />
vægt på intentionerne i naturbeskyttelseslovgivningen med et <strong>for</strong>søg på at begrænse<br />
anlæggelsen af kystbeskyttelse [Jakobsen, 1999]. Dette kan blandt andet skyldes det internationale<br />
engagement.<br />
I vadehavssagen fik landspolitikerne et dårligt beslutningsgrundlag, da de skulle tage stilling<br />
til det fremskudte dige i Folketinget. Resultatet blev en beslutning, der senere måtte<br />
gøres <strong>om</strong> med oprettelsen af Saltvandssøen. Hermed tyder noget på en administrativ opsplitning,<br />
hvor miljømyndighederne ikke er blevet ordentlig inddraget i beslutningsprocessen.<br />
Amterne har ansvaret <strong>for</strong> planlægningen i kystnærhedszonen, liges<strong>om</strong> de har ansvaret<br />
<strong>for</strong> kystsikringssagernes administration efter kystbeskyttelsesloven. Amterne står dermed<br />
- 86 -
Hvor<strong>for</strong> opstår der konflikter <strong>om</strong>kring<br />
kystsikring?<br />
<strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong><br />
<strong>Miljølære</strong><br />
- 87 -<br />
Sammenligning og <strong>for</strong>klaring<br />
i et spændingsfelt mellem den nationale naturbeskyttelsespolitik og de lokale hensyn inden<br />
<strong>for</strong> amtet. S<strong>om</strong> myndighed kan amterne selv bestemme mulighederne <strong>for</strong> inddragelse<br />
af <strong>for</strong>skellige parter og offentligheden, hvilket også åbner op <strong>for</strong>, at de kan tilgodese egne<br />
interesser gennem de valgte procedurer. I sagen ved Liseleje valgte Nordsjællands Amt<br />
en høj grad af åbenhed og lod i vidt <strong>om</strong>fang offentligheden k<strong>om</strong>me til orde. Nordjyllands<br />
Amt har i <strong>for</strong>bindelse med Lønstrup lagt sig tæt op af de to berørte k<strong>om</strong>muners holdning<br />
til kystbeskyttelse, mens det er ved at udarbejde en samlet kyststrategi. Derimod har<br />
Sønderjyllands Amt vist sig at være en stor interessefaktor i <strong>for</strong>bindelse med de tidligere<br />
sager i Vadehavet.<br />
Amterne opererer således i de nævnte sager på et niveau, hvor de <strong>for</strong> det første s<strong>om</strong><br />
myndighed skal sikre, at de rette parter bliver hørt, og at de <strong>for</strong>skellige k<strong>om</strong>muner i amtets<br />
interesser bliver afvejet, og de <strong>for</strong> det andet også skal evne og have kapacitet til at udarbejde<br />
mere <strong>om</strong>fattende strategier <strong>for</strong> arbejdet.<br />
Samlet set tyder det på, at interessen i at tage hensyn til naturbeskyttelsessagen står i<br />
sammenhæng med myndighedshierarkiet. S<strong>om</strong> reguleringspolitik er det nemmere <strong>for</strong><br />
myndighederne på nationalt niveau at <strong>for</strong>holde sig til naturbeskyttelsespolitikken, end det<br />
er <strong>for</strong> de lokale myndigheder at takle dens konsekvenser og de <strong>for</strong>delingspolitiske konflikter,<br />
den kan afstedk<strong>om</strong>me i <strong>for</strong>hold til bl.a. byrde<strong>for</strong>delingen.<br />
8.4 Hvor<strong>for</strong> opstår der konflikter <strong>om</strong>kring kystsikring?<br />
Vi har nu set på en række af de <strong>for</strong>hold, der gør sig gældende i kystzonen og på de<br />
aktører, der gør sig gældende i spørgsmålet <strong>om</strong>kring kystsikring. Med dette i baghovedet<br />
skulle vi nu være klar til at besvare spørgsmålet: Hvor<strong>for</strong> opstår der konflikter?<br />
Til det <strong>for</strong>mål redegjorde opgavens kapitel 4 <strong>for</strong> en pragmatisk-rationel analyseramme,<br />
mens afsnit 5, 6 og 7 gennemgik og analyserede en række cases.<br />
Konfliktniveauet set i <strong>for</strong>hold til de berørte arealer<br />
I Lønstrup-sagen argumenteres der fra begge sider <strong>for</strong>, at <strong>om</strong>rådet har en særlig og unik<br />
værdi, der ikke kan genfindes andre steder. Der<strong>for</strong> er klinten tidligere blevet fredet.<br />
Tilhængerne af kystsikringen hævder med udgangspunkt i Mårup Kirke, at det er et<br />
betydningsfuldt lokal- og kulturhistorisk <strong>om</strong>råde. Modstanderne af kystsikring hævder<br />
derimod, at opretholdelsen af fredningen og dermed bibeholdelse af i særlig grad de<br />
særegne geologiske <strong>for</strong>mationer er af større værdi. Man mener, at Kirken kan flyttes, og<br />
at der kan findes andre <strong>om</strong>råder til s<strong>om</strong>merhusene. Her er der således tale <strong>om</strong> en endnu<br />
ikke afgjort konfrontation mellem kultur- og natur-hensyn.<br />
I Vadehavssagerne var der ved de første inddæmninger et behov og en interesse <strong>for</strong> en<br />
<strong>for</strong>øgelse af vores jorder. Der<strong>for</strong> blev der indvundet land. Ved opførelsen af det
Sammenligning og <strong>for</strong>klaring <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Hvor<strong>for</strong> opstår der konflikter <strong>om</strong>kring<br />
kystsikring?<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
fremskudte dige var der et dobbelthensyn ved både at indvinde land og sikre<br />
by<strong>om</strong>råderne. I begge tilfælde var arealerne af så stor betydning, at der var færre<br />
<strong>om</strong>kostninger <strong>for</strong>bundet med at inddæmme <strong>om</strong>råderne end at finde og anvende arealer<br />
andre steder. Samtidigt var man ikke indstillet på at ændre beboelsesmønstret i <strong>om</strong>rådet<br />
og flytte byerne. Ved fredningen af Vadehavet blev der sagt fra over<strong>for</strong> øget landvinding,<br />
og man så en større værdi i <strong>om</strong>råderne, s<strong>om</strong> de er i sig selv. Dvs. s<strong>om</strong><br />
fuglebeskyttelses<strong>om</strong>råder, Vandmiljøplan-II våd<strong>om</strong>råder m.v. Der er i dag ikke behov <strong>for</strong><br />
de indvundne <strong>om</strong>råder til landbrug, mens byerne i <strong>om</strong>rådet kun i begrænset <strong>om</strong>fang s<strong>om</strong><br />
følge af det tidligere digebyggeri er truede af stormflod. En af konsekvenserne af<br />
Vadehavsplanen er bl.a., at der ikke er planlagt fremtidige kystsikringer, liges<strong>om</strong> flere<br />
eksisterende kystsikringer opgives. Dermed er man bevidst indstillede på i mindre <strong>om</strong>fang<br />
at flytte aktiviteter. I starten opstod der ingen konflikter, da der på dette tidspunkt ikke var<br />
nogle betydningsfulde naturinteresser. Her var kulturhensynet således det<br />
altd<strong>om</strong>inerende. Da Vadehavet blev opdaget s<strong>om</strong> natur<strong>om</strong>råde, fremk<strong>om</strong> en konflikt<br />
mellem de to interesser, der endte ud med, at naturhensynene vandt i <strong>for</strong>hold til de<br />
politiske system. Men trods den <strong>for</strong>melle politiske afklaring er konflikten latent til stede.<br />
I sagen fra Liseleje ville <strong>om</strong>råderne potentielt set kunne flyttes, men da der er bundet<br />
store ejend<strong>om</strong>sværdier m.v. hertil, har det kunnet betale sig at sikre <strong>om</strong>rådet. I <strong>om</strong>rådet<br />
var der ingen naturhensyn at tage, og dermed fremk<strong>om</strong> alene konflikter <strong>om</strong>kring<br />
byrde<strong>for</strong>delingen.<br />
Det viser sig altså tydeligt, at <strong>om</strong>råderne, deres anvendelse og ikke mindst dennes<br />
værdisætning kan <strong>for</strong>klare, at vi stadig i dag er parate til at kystsikre <strong>om</strong>råder, i det<br />
<strong>om</strong>fang kystsikringen er økon<strong>om</strong>isk rentabel, med mindre vi på <strong>for</strong>hånd har udset<br />
arealerne til at have en værdi s<strong>om</strong> fredede natur<strong>om</strong>råder. Det viser sig også, at<br />
konflikterne opstår i de tilfælde, hvor der er betydningsfulde natur- og kultur-hensyn at<br />
tage.<br />
Interessesammensætningen og konflikternes karakter<br />
For at sige noget <strong>om</strong> konflikternes karakter må vi se på de interesser, der varetager<br />
ovennævnte hensyn, og hvordan interesserne er sat sammen.<br />
Fredningen af Lønstrup Klint påfører tilhængerne af kystsikringen en række ulemper.<br />
Modstanderne af fredningen er en koncentreret gruppe bestående af s<strong>om</strong>merhusejere og<br />
lokale beboere. Der<strong>for</strong> organiserer de sig i <strong>for</strong>hold til sagen. I modsætning hertil findes<br />
også en koncentreret gruppe naturbeskyttelsesfolk i Danmarks Naturfrednings<strong>for</strong>ening,<br />
Skov- og Naturstyrelsen m.v. Konflikten <strong>om</strong>kring selve fredningen vil der<strong>for</strong> virke s<strong>om</strong> en<br />
interessegruppekonflikt, der kører hårdt i spænd mellem de to parter. Den k<strong>om</strong>plekse og<br />
svært håndgribelige naturbeskyttelsessag træder frem med den lokale kultur s<strong>om</strong> offer.<br />
- 88 -
Hvor<strong>for</strong> opstår der konflikter <strong>om</strong>kring<br />
kystsikring?<br />
<strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong><br />
<strong>Miljølære</strong><br />
- 89 -<br />
Sammenligning og <strong>for</strong>klaring<br />
Ved Liseleje er situationen den, at en koncentreret gruppe af s<strong>om</strong>merhusejere vil drage<br />
direkte <strong>for</strong>del af kystsikringen, mens turisterhvervet og <strong>om</strong>rådet vil drage <strong>for</strong>del af en<br />
bredere strand. Udgifterne <strong>for</strong>bundet med projektet, hvoraf 2/3 skal afholdes af det<br />
offentlige i <strong>for</strong>m af k<strong>om</strong>munen og amtet, vil derimod blive <strong>for</strong>delt på alle. Dermed vil<br />
<strong>om</strong>kostningerne ved projektet være spredte. Man kan der<strong>for</strong> betegne det s<strong>om</strong> en <strong>for</strong>m <strong>for</strong><br />
klientpolitik, hvor det offentlige varetager interesserne hos en snæver gruppe, og hvor der<br />
opstår et relativt tæt <strong>for</strong>hold mellem det offentlige og gruppen - dette ses bl.a. ved det<br />
samarbejde, der har præget udviklingen af projektet. Der<strong>for</strong> har der heller ikke været<br />
nogen konflikt.<br />
I Vadehavet var de økon<strong>om</strong>iske <strong>om</strong>kostninger i <strong>for</strong>bindelse med det fremskudte dige<br />
spredte. Hele befolkningen skulle være med til at betale. Da der både var tale <strong>om</strong> at<br />
skabe tryghed og landvinding, var der to situationer. I <strong>for</strong>hold til landvinding var<br />
interesserne koncentrerede <strong>om</strong> bl.a. landbrugsorganisationerne og Venstre, der fremstod<br />
s<strong>om</strong> entreprenører og var primusmotorer. I <strong>for</strong>hold til sikkerhedsspørgsmålet ville<br />
<strong>for</strong>delene være spredte. Diget ville være til de flestes <strong>for</strong>del. Der fremstod der<strong>for</strong> en <strong>for</strong>m<br />
<strong>for</strong> majoritetspolitik, hvor en altd<strong>om</strong>inerende stemning i opinionen i <strong>for</strong>hold til diget<br />
udraderede enhver talen imod. Alle ville give sønderjyderne sikkerhed mod en stormflod.<br />
Havde naturbeskyttelsesproblematikken været oppe på det daværende tidspunkt kunne<br />
situationen have været en anden.<br />
Den senere fredning og Vadehavsplanen indebar ligelede spredte <strong>for</strong>dele i <strong>for</strong>hold til<br />
samfundet, mens der er koncentrerede <strong>for</strong>dele over<strong>for</strong> natursagsfolkene.<br />
Omkostningerne er derimod koncenterede hos jægere m.v. i Vadehavs<strong>om</strong>rådet. I <strong>for</strong>hold<br />
til samfundet fremtræder konflikten der<strong>for</strong> s<strong>om</strong> entreprenørpolitik, hvor en mindre gruppe<br />
tager fat <strong>om</strong> en sag og råber offentligheden op. I <strong>for</strong>hold til aktørerne inden<strong>for</strong> natursagen<br />
bliver det derimod til en indædt interessegruppepolitik, hvor to fasttømrede grupper står<br />
over<strong>for</strong> hinanden.<br />
I alle konflikttilfælde ender det ud i en konfrontation mellem de lokales interesser og<br />
samfundets naturbeskyttelsespolitik, der har nogle direkte koncentrerede konsekvenser<br />
<strong>for</strong> dem(se side 43). Konflikt<strong>for</strong>merne gør, at det bliver de simple og håndgribelige<br />
konsekvenser af naturbeskyttelsespolitikken og de problemer, det giver i <strong>for</strong>hold til<br />
mulighederne <strong>for</strong> at kystsikre, der står i centrum.
Konklusion <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Hvor<strong>for</strong> opstår der konflikter <strong>om</strong>kring<br />
kystsikring?<br />
9 Konklusion<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Kystens stigende rekreative betydning har medført et øget pres på vore kyster, og dette<br />
har været med til at ændre den lokale kultur.<br />
I takt med udviklingen har vores natursyn ændret sig til, at man også tillægger <strong>naturen</strong> en<br />
værdi i sig selv og ikke alene en værdi <strong>for</strong> os mennesker. Dette har givet os en af verdens<br />
skrappeste reguleringer af <strong>naturen</strong>.<br />
Trods ændringen i det d<strong>om</strong>inerende natursyn oplever man stadigvæk konflikter, når reguleringen<br />
træder den enkelte over tæerne. Men lægges miljøadministrationen ud til<br />
k<strong>om</strong>muner og amter, s<strong>om</strong> <strong>for</strong>eningen “Kyst, land og fjord” <strong>for</strong>eslår, kan det <strong>for</strong> det første<br />
medfører, at problemerne og erosionen bliver sendt videre til nabok<strong>om</strong>munerne. Og <strong>for</strong><br />
det andet giver national regulering og behovet <strong>for</strong> at tænke i større helheder kun mening,<br />
hvis det også har konsekvenser <strong>for</strong> helheden. Heri ligger netop decentraliseringens klassiske<br />
problem. Vi har netop erfaret, at konflikterne har været størst og mest udprægede i<br />
de <strong>om</strong>råder, hvor der har været stærke økon<strong>om</strong>iske og traditionsbundne interesser, og<br />
hvor der har været betydningsfulde naturværdier på spil. Og vi har set, at denne konflikt<br />
har en tendens til at udvikle sig til et opgør mellem 'de lokale' og 'København' eller mellem<br />
'bønderne' og 'akademikerne'.<br />
Fælles <strong>for</strong> de gennemgåede cases er, at kystsikringerne er gennemført s<strong>om</strong> svar på havets<br />
nedbrydning af kystlinien. De er således ikke opstået s<strong>om</strong> svar på en øget vandstandsstigning.<br />
Drivhuseffekten har ført til en diskussion af muligheden <strong>for</strong> en stigning i<br />
vandstanden. Det vil atter gøre digebyggerier aktuelle. På samme måde kan man <strong>for</strong>estille<br />
sig, at vores natursyn og helhedsidéen vil være i <strong>for</strong>tsat udvikling. Interessen <strong>for</strong> naturbeskyttelse<br />
vil der<strong>for</strong> vokse, dette har vi allerede set inden<strong>for</strong> de seneste år hvor tidligere<br />
inddigede <strong>om</strong>råder atter er blevet udlagt s<strong>om</strong> våd<strong>om</strong>råder der, hvor kystbeskyttelsen er<br />
blevet fjernet (se bilag B). Hvordan kan konflikterne undgås i fremtiden:<br />
Opgaven her har vist, at det er særligt vigtigt at inddrage offentligheden i naturbeskyttelsesarbejdet<br />
<strong>for</strong> at sikre, en <strong>for</strong>ståelse <strong>for</strong> naturbeskyttelsestankens k<strong>om</strong>pleksitet.<br />
Det er vigtigt at bygge bro mellem samfundet og de lokale behov og udvikle et<br />
overenstemmende natursyn. Eksempelvis gennem partnerskaber i stedet <strong>for</strong> restriktiv<br />
myndighedsudøvelse. Ved Operation Engsnare har vi set, at dette kan føre en frugtbar<br />
lokal deltagelse med sig.<br />
Der skal sikres en større integration på myndighedsniveau i <strong>for</strong>hold til kystzonen, så<br />
en helhedsorienteret administration kan sikres. Dette gælder både mellem de decentrale<br />
og de centrale myndigheder, men også mellem <strong>for</strong>skellige sektorer. Landbrugs-<br />
- 90 -
Hvor<strong>for</strong> opstår der konflikter <strong>om</strong>kring<br />
kystsikring?<br />
<strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong><br />
<strong>Miljølære</strong><br />
- 91 -<br />
Konklusion<br />
ministeriet havde først ansvaret <strong>for</strong> kystbeskyttelsen, da arbejdet var orienteret i <strong>for</strong>hold<br />
til landbruget, senere overgik det til Trafikministeriet, da det blev selve anlægsbyggerierne,<br />
der var i fokus. Det provokerende spørgsmål kunne være; hvornår skal<br />
myndigheden overdrages til miljøministeriet?
Kilder <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Artikler og litteratur<br />
10 Kilder<br />
10.1 Artikler og litteratur<br />
Abrahamsen, Jan, Vadehavet, BYGD,<br />
1976.<br />
Agger, Peder m.fl.: Naturovervågning´94,<br />
Naturen ved kysten. Skov- og Naturstyrel-<br />
sen 1994.<br />
Andersen, Dorte B. Foldsted[et al.], Der er<br />
et yndigt land, <strong>Miljølære</strong>, 1999.<br />
Beck-Petersen, Claus,<br />
http://www.sportsfiskeren.dk, 1999<br />
Blake, James, Overc<strong>om</strong>ing the 'Value--<br />
Action Gap' in environmental policy<br />
COWI; Projekt<strong>for</strong>slag. w.w.w.fa.dk/natur<br />
Danmarks Fiskeri<strong>for</strong>ening, Årsberetninger<br />
1994-1999, Miljøpolitik<br />
Danmarks Jæger<strong>for</strong>bund,<br />
http://jaegerne.dk, 1999<br />
Danmarks Ornitologisk Forening, DOF,<br />
http://www.dof.dk, 1999<br />
Danmarks Sportsfisker<strong>for</strong>bund,<br />
http://sportsfiskeren.dk/dsf, 1999<br />
Danmarks Turistråd,<br />
http://www.branchenet.dt.dk, 1999<br />
Dansk Familielandbrug,<br />
http://www.landbrug.dk/dfl, 1999<br />
De Danske Landbo<strong>for</strong>eninger,<br />
http://www.ddl.dk, 1999<br />
Dybbro, T<strong>om</strong>my, Fugleguide, Politikens<br />
<strong>for</strong>lag, 1991<br />
Ferry, Luc, Den nye økologiske orden,<br />
Munksgård/Rosinante.1996<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
- 92 -<br />
Fink, Hans, Om landskabet, rette linier og<br />
rundbuestil, Paradokser pg etik –<br />
Landbrugspolitik, Hans-Henrik Sass(ed.),<br />
Landbrugets Oplysnings- og<br />
Kursusvirks<strong>om</strong>hed, 1993.<br />
Fornyet aftale <strong>om</strong> kystsikring på Vestkysten<br />
i Ringkøbing Amt, Sag nr. 8-52-22-2-<br />
1-95, Ringkøbing Amt, Økon<strong>om</strong>iudvalgets<br />
møde den 30-11-98.<br />
Framke, Wolfgang, Landskabsopfattelse,<br />
landskabspræferencer og landskabsplanlægning<br />
i Danmark, Naturopfattelse og<br />
landskabsæstetik, Århus Universitetes<strong>for</strong>-<br />
lag, 1989.<br />
Frederiksborg amt; Dagsorden <strong>for</strong><br />
projektets 3.behandling. w.w.w.fa.dk/natur<br />
Frederiksborg amt; Kystbeskyttelsesprojekt<br />
Hyllingebjerg-Liseleje referat af 1.offentlige<br />
møde. w.w.w.fa.dk/natur<br />
Frederiksborg amt; Kystbeskyttelsesprojekt<br />
Hyllingebjerg-Liseleje referat af 2.offentlige<br />
møde. w.w.w.fa.dk/natur<br />
Frederiksborg amt; Naturstrategi.<br />
w.w.w.fa.dk/natur<br />
Friluftsrådet, http://www.friluftsraadet.dk,<br />
1999<br />
Gram, Iver og Laursen, Karsten,<br />
Saltvandssøen dannes, Fugle, nr. 2, 1983.<br />
Gram, Iver og Møller, Hans Skotte,<br />
Saltvandssøen bag det fremskudte dige,<br />
Natur og Miljø, nr. 1, 1985.<br />
Grell, Michael Borch, Fuglenes<br />
Danmark,Gads <strong>for</strong>lag, 1998
Artikler og litteratur <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Kilder<br />
Hansen, Kjeld, Trods Danmarks dyreste<br />
fredning <strong>for</strong>svinder fuglene fra<br />
Tøndermarsken, Fugle, nr. 4, årgang 9.<br />
IPCC, Anden Hovedrapport <strong>om</strong> Klimaæn-<br />
dringer, 1995<br />
Iversen, Martin, Det fremskudte dige - et<br />
camoufleret landvindingsprojekt,<br />
Geografisk Orientering, nr. 4, 1980.<br />
Iversen, Martin, <strong>Kampen</strong> <strong>for</strong> saltsøen,<br />
Fugle, nr. 2, 1983B.<br />
Iversen, Martin, Margrethe-kog - amputeret<br />
natur, Hedeselskabets Tidsskrift, nr. 8,<br />
1983A.<br />
Jacobsen, Poul, Miljøvenlig<br />
kystbeskyttelse, Geologisk nyt, nr. 5,<br />
oktober 1999.<br />
Jakobsen, Per Roed, Trafikministeriet,<br />
Kystinspektoratet, Direktør, Interview, 2000<br />
Jensen, Bent, Træk af miljødebatten i seks<br />
danske aviser fra 1870'erne til 1970'erne,<br />
Rockwoll Fondens Forskningsråd.1996<br />
Jensen, Bjarne Bruun, Naturen har værdi!<br />
Materiale udleveret på miljølære til 8/10-<br />
1999.<br />
Jensen, Frede, Miljø- og Energiministeriet,<br />
Nordjyllands Statsskovdistrikt, Skovrider,<br />
Interview, 1999<br />
Jensen, H. H. Holden, Lidt <strong>om</strong><br />
fredningsplanlægning, Dansk<br />
byplanlaboratorium, Byplanhistoriske noter<br />
nr. 129.1994<br />
Jørgensen, Jørgen, Danmarks Naturfrednings<strong>for</strong>ening,<br />
Hjørring lokalk<strong>om</strong>mite, Interview,<br />
1999<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
- 93 -<br />
Kampp; Landvinding. Nørrevang,<br />
Meyer;Danmarks Natur (Bind 8):<br />
Agerlandet. p 61-66. Politikkens <strong>for</strong>lag,<br />
Hansen; Bebyggelsens historie.1970<br />
Kanstrup, Niels, Ro <strong>om</strong> Vadehavet?,<br />
Jæger, nr. 12, 1997.<br />
Knuth-Wintherfeldt, Henrik, Naturfredning i<br />
Danmark, Danmarks<br />
Naturfrednings<strong>for</strong>enings Forlag, 1981.<br />
Koester, Veit, Ramsar-konventionen <strong>om</strong><br />
beskyttelse af våd<strong>om</strong>råder, Miljø- og<br />
energiministeriet, Skov- og Naturstyrelsen,<br />
1988.<br />
Kristensen, Birthe, <strong>for</strong>mand <strong>for</strong> i Løkkenvråafdelingen<br />
og turleder ved Lønstrup<br />
Klint, interview 26/11 1999 og In<strong>for</strong>mation<br />
8/12 1999<br />
Kystinspektoratet, Lønstrup 93, 1993<br />
Landbrugsrådet,<br />
http://www.landbrugsraadet.dk, 1999<br />
Landsplannyt nr 28, juli 1999, Landspla-<br />
nafdelingen, Miljøministeriet,1999<br />
Levinton, Jeffrey S.; Marine Biology.<br />
Ox<strong>for</strong>d University Press, 1995.<br />
Madsen, Flemming<br />
Kiilsgård,Naturfredningssagen historie i<br />
Danmark, Odense Universitets<strong>for</strong>lag,1979<br />
Mardal, Elly og Andersen, Eigil, red.<br />
Hvidbjerg v. Aa Klitplantage, Egnshistorisk<br />
Forening <strong>for</strong> Sydthy.,1992<br />
Mårup Kirkes Venner,<br />
http://h<strong>om</strong>e8.inet.tele.dk/21maarup/, 1999<br />
Meltofte, Hans, Hvad skete der så med<br />
fuglene?, Fugle, nr. 1, 1985.
Kilder <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Artikler og litteratur<br />
Meyer, Gitte: Manden anden og stranden.<br />
Det Strategiske Miljø<strong>for</strong>sknings Program,<br />
Landskabelse Juni, 1998<br />
Mikkelsen, Brix, Nielsen; Fredningens<br />
historie og moderne lovgrundlag.<br />
Nørrevang, Nielsen og Rud; Danmarks<br />
Natur (Bind 11): Mennesket og Naturen,<br />
p.69-152. Politikkens <strong>for</strong>lag, 1971<br />
Mikkelsen, Knud, Hjørring K<strong>om</strong>mune, Afd.<br />
Trafik og Miljø, Interview, 1999<br />
Miljø- og energiministeriet, EF-<br />
fuglebeskyttelses<strong>om</strong>råder og Ramsar-<br />
<strong>om</strong>råder, 1995.<br />
Miljø- og energiministeriet, Handlingsplan<br />
<strong>for</strong> fredninger, 1992.<br />
Miljø- og Energiministeriet, Landsplanafdelingen,<br />
Integreret Kystzone<strong>for</strong>valtning – delrapport<br />
2, 1998<br />
National policy and local experience, Local<br />
Environment, Vol. 4, Issue 3, p257, 22p,<br />
oktober 1999.<br />
Natursynskonferencen, natursyn, Miljø- og<br />
Energiministeriets konference med organisationerne<br />
<strong>om</strong> natursyn 13. juni 1996,<br />
Skov- og Naturstyrelsen.<br />
Nordhagen, Poul, Kuling over kyst<strong>for</strong>søg,<br />
Jyllandsposten, 01.12.1999<br />
Nørrevang, Meyer Danmarks Natur (Bind<br />
9): Det bebyggede land. p.9-138.<br />
Politikkens <strong>for</strong>lag, 1970<br />
Olsen, Søren, Danmarks kyster, 1997.<br />
Pahuus, Mogens, Naturen og den<br />
menneskelige natur, Philosophia,1988<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
- 94 -<br />
Parsons, Wayne, Public Policy, an intro-<br />
duction to the Theory and Practice of Poli-<br />
cy Analysis, Edward Elgar, 1995.<br />
Pedersen, Pia, Brev fra reservatsektionen<br />
under Skov- og Naturstyrelsen, 1999.<br />
Petersen, Peter Milan, Vestergaard, Peter;<br />
Basisbog i vegetations økologi. G.E.C<br />
Gad, 1993<br />
Philipsen, Kresten, Saltvandssøen - set fra<br />
politisk hold, Hedeselskabets Tiddskrift, nr.<br />
2, 1983.<br />
Prip, Christian, Wind, Peter og Jørgensen,<br />
Henrik; Biologisk mangfoldighed i Danmark<br />
– Status og strategi. Miljø og<br />
Energiministeriet,1995<br />
Rudfeld, Lars, 25 års beskyttelse af<br />
Vadehavet, Miljø- og Energiministeriet,<br />
Skov- og naturstyrelsen, 1990.<br />
Sønnichsen, Ole, Lovrevision skaber uro i<br />
marsken, Jyllands Posten, 24/11-1999A.<br />
Sønnichsen, Ole, Opgør med<br />
Københavneriet, Jyllands Posten, 3/12-<br />
1999B.<br />
Sørensen, H. E., Vadehavet, Forlaget<br />
Melbyhus.1976<br />
Svennevig, Ingeborg, Hvem er de lokale i<br />
naturbevaring? Menneske og natur.<br />
Arbejdspapir 108, 1997.<br />
Svold, Claus, Danmarks<br />
naturfrednings<strong>for</strong>ening, PLS Consult<br />
A/S.1989<br />
Tegner, Helle, Eksisterende regulering af<br />
det danske kyst<strong>om</strong>råde, Forskningscentret<br />
<strong>for</strong> skov og landskab, 1998.
Interviews <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Kilder<br />
Theilgård, Claus, <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> Vadehavet,<br />
Danmarks Amtsråd, nr. 8, 1996A.<br />
Theilgård, Claus, Marskfolket diskuterer ny<br />
rapport, Danske k<strong>om</strong>muner, nr. 5, 1996B.<br />
Thyme, Flemming, Menneske, hav, kyst og<br />
sand, Kystinspektoratet, 1998<br />
Tougård, Svend og Frederiksen, John,<br />
Enestående natur<strong>om</strong>råde, Levende Natur,<br />
nr. 2, 1983.<br />
Tougård, Svend, Værn Vadehavet, Natur<br />
og Miljø, nr. 3, 1984.<br />
Tougård, Svend,leder af<br />
Vadehavssekretariatet på Fiskeri- og<br />
søfartsmuseet.Interview jan. 2000.<br />
Turismens Fællesråd,<br />
http://www.turismensfaellesraad.dk/tf, 1999<br />
Turner, Kerry[et al.], Coastal Management<br />
<strong>for</strong> Sustainable Development: Analysing<br />
Envir<strong>om</strong>ental and Socio-Econ<strong>om</strong>ic Changes<br />
on the UK Coast, The Geographical<br />
Journal, vol. 164, No. 3, November 1998,<br />
p. 269-281.<br />
Vadehavet -Hvad vil vi med det?,<br />
Sønderjyllands og Ribe Amt, 1999.<br />
Vadehavssekretariaterne CWSS og IRWC,<br />
cwss.www.dk. 2000<br />
Vest, Keld Borch, kulturhistorisk kontor,<br />
Skov- og Naturstyrelsen, interview 9/12<br />
1999<br />
Wichmann, Henrik et al.;Vadehavet ind i<br />
næste årtusinde, udgivet af Skov- og<br />
Naturstyrelsen i samarbejde med<br />
Amternes Vadehavssamarbejde, 1999.<br />
Winter, Søren, Implementering og effekti-<br />
vitet, Systime, 1994.<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
- 95 -<br />
Worsøe, Torben, Foranderlige Vadehav,<br />
Natur og Miljø, nr. 3, 1992.<br />
10.2 Interviews<br />
Andreasen, Oda, Løkken Turistbureau,<br />
Turistchef, Interview, 2000<br />
Brøndum, Klaus, Lønstrup Turist<strong>for</strong>ening,<br />
Turistchef, Interview, 1999<br />
Christiansen, Helga Hjort, De danske<br />
Landbo<strong>for</strong>eninger, Interview, 1999<br />
Krog, Karsten, Danmarks Fiskeri<strong>for</strong>ening,<br />
Interview, 1999<br />
Frederiksen, John, leder af IRWC i Danmark<br />
Interview jan. 2000.<br />
Fogt, Aksel, sidder på fredningskontoret på<br />
Sønderjyllands Amt Interview dec. 1999.<br />
Hunderup, Erik, <strong>for</strong>mand <strong>for</strong> Kyst, land og<br />
fjord. Interview dec. 1999.<br />
Kock, Jørgen, Nordjyllands Amt, Interview,<br />
1999<br />
Krog, Karsten, Danmarks Fiskeri<strong>for</strong>ening,<br />
interview, 1999<br />
Marquardsen, Tove, Mårup Kirkes Venner,<br />
Formand, Interview, 1999.<br />
Nielsen, Karl Chr. Munk, in<strong>for</strong>mationsmedarbejder<br />
ved Kystinspektoratet. Interview<br />
jan. 2000.<br />
Olsen, Ole, <strong>for</strong>mand <strong>for</strong> Udvalget <strong>for</strong> Teknik<br />
og Miljø i Frederiksborg Amt; Interview<br />
jan. 2000.<br />
Rasmussen, Kurt, <strong>for</strong>mand <strong>for</strong> DOF i<br />
Nordjylland, interview 15/12 1999
Ressen, Jesper, Danmarks Naturfrednings<strong>for</strong>ening,<br />
hovedkontoret, Interview,<br />
1999<br />
Rødbro, Knud, Løkken-Vrå K<strong>om</strong>mune,<br />
Borgmester, Interview, 1999<br />
Turismens Fællesråd, Interview, 1999<br />
Østerby, Anders, Nordsømuseet i Hirtshals,<br />
interview 17/12 1999 og E-post 20/12<br />
1999.<br />
10.3 Lovtekster<br />
AFG nr 17985 af 29/12/1989, Kystsikring af<br />
fredede natur<strong>om</strong>råder.<br />
AFG nr 17986 af 29/12/1989, Kystsikring<br />
samt <strong>for</strong>deling af udgifterne hertil.<br />
BEK nr 108 af 14/02/1996, Bekendtgørelse<br />
<strong>om</strong> fredning af farvandet <strong>om</strong>kring Agerø<br />
samt Skibsted Fjord.<br />
BEK nr 347 af 20/04/1996, Bekendtgørelse<br />
<strong>om</strong> fredning og vildtreservat på Harboøre<br />
Tange m.v.<br />
BEK nr 348 af 20/04/1996, Bekendtgørelse<br />
<strong>om</strong> fredning af Agger Tange m.v.<br />
<strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong><br />
<strong>Miljølære</strong><br />
- 96 -<br />
Lovtekster<br />
BEK nr 487 af 24/05/1994, Bekendtgørelse<br />
<strong>om</strong> vildtreservat i og fredning af Kalveboderne.<br />
BEK nr 50587 af 21/12/1989, Kystsikring.<br />
BEK nr 661 af 13/08/1997, Bekendtgørelse<br />
<strong>om</strong> klitfredning.<br />
LBK nr 243 af 05/04/1994, Bekendtgørelse<br />
af lov <strong>om</strong> kystbeskyttelse.<br />
LBK nr 551 af 28/06/1999, Bekendtgørelse<br />
af lov <strong>om</strong> planlægning.<br />
LBK nr 835 af 01/11/1997, Bekendtgørelse<br />
af lov <strong>om</strong> naturbeskyttelse.<br />
LOV nr 439 af 01/06/1994, Lov <strong>om</strong> ændring<br />
af lov <strong>om</strong> planlægning og lov <strong>om</strong> naturbeskyttelse<br />
(Beskyttelse af kyst<strong>om</strong>råderne).<br />
LOV nr 9 af 03/01/1992, Lov <strong>om</strong> naturbeskyttelse.<br />
VEJ nr 76 af 27/04/1993, Vejledning <strong>om</strong><br />
planlægning og administration af kyst<strong>om</strong>råder.<br />
VEJ nr 79 af 06/06/1988, Vejledning <strong>om</strong><br />
lov <strong>om</strong> kystbeskyttelse.
Lovtekster <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Bilag A: Debat <strong>om</strong> fremme af sag <strong>om</strong><br />
kystsikring på Omø<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
11 Bilag A: Debat <strong>om</strong> fremme af sag <strong>om</strong> kystsikring<br />
på Omø<br />
MØDEGRUNDLAG Politisk behandling: Dato Pkt.<br />
Sø og Hav / JHU X Vej- og Miljøudvalget 19990121 18<br />
07 januar 1999<br />
J.nr. 8-72-31-331-1002-1997<br />
Debat <strong>om</strong> fremme af sag <strong>om</strong> kystsikring på Omø. (VMU)<br />
Resumé:<br />
Skælskør K<strong>om</strong>mune har anmodet amtet <strong>om</strong> en udtalelse <strong>om</strong> kystsikring, idet det lokale<br />
Ø-udvalg har ønsket en sikring af Revvej og Omø Sø øst <strong>for</strong> havnen på Omø. K<strong>om</strong>munen<br />
finder, at en varig beskyttelse vil blive så dyr, at der må skaffes tilskud til anlægget.<br />
Indstilling:<br />
Til debat.<br />
Beslutning:<br />
Drøftedes. Udvalget ønsker ikke, at amtet går ind i medfinansiering af projektet.<br />
- 97 -
Bilag A: Debat <strong>om</strong> fremme af sag <strong>om</strong><br />
kystsikring på Omø<br />
Beskrivelse:<br />
<strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong><br />
<strong>Miljølære</strong><br />
1. Begrundelsen <strong>for</strong>, at sagen <strong>for</strong>elægges.<br />
- 98 -<br />
Lovtekster<br />
Skælskør K<strong>om</strong>munes økon<strong>om</strong>iudvalg har anmodet amtet <strong>om</strong> en udtalelse vedr. kystsikring<br />
af Revvej og Omø Sø øst <strong>for</strong> havnen på Omø. K<strong>om</strong>munen finder, at der skal gennemføres<br />
et meget dyrt projekt <strong>for</strong> at give en varig beskyttelse, og at der der<strong>for</strong> må <strong>for</strong>udsættes<br />
opnået tilskud til projektet. Natur & Miljø har ikke i 1998 kunnet afsætte ressourcer<br />
til at få undersøgt alternative løsninger eller mulighederne <strong>for</strong> tilskud fra fx fonde eller EU.<br />
Sagen <strong>for</strong>elægges der<strong>for</strong> til debat af, <strong>om</strong> der er politisk interesse <strong>for</strong> at engagere amtet i<br />
denne type sager, eller <strong>om</strong> amtet alene skal virke s<strong>om</strong> myndighed i henhold til kystbeskyttelsesloven.<br />
2. Baggrund og problemstilling.<br />
Sagen er ikke en egentlig ansøgning ifølge lov <strong>om</strong> kystbeskyttelse, men en <strong>for</strong>espørgsel<br />
fra Skælskør K<strong>om</strong>munes økon<strong>om</strong>iudvalg. K<strong>om</strong>munens rådgivende ø-udvalg har i efteråret<br />
1995 og 1996 op<strong>for</strong>dret k<strong>om</strong>munen til at rejse en kystsikringssag med henblik på<br />
først at sikre Revvej, dernæst at sikre Omø Sø mod ødelæggelse ved havets indtrængning.<br />
K<strong>om</strong>munen anfører i sin <strong>for</strong>espørgsel af 14. marts 1997, at en eventuel kystsikring skal<br />
begrundes i hensynet til bevarelse af Omø Sø og den <strong>om</strong>liggende natur samt sikring af<br />
det tæt bebyggede <strong>om</strong>råde ved Søvej i Omø Kirkehavn, men ikke sikringen af Revvej.<br />
K<strong>om</strong>munen finder, at selv et anlæg til 1,5 - 2,5 mio. kroner ikke er tilstrækkelig til at give<br />
en varig beskyttelse, og at det der<strong>for</strong> må være en <strong>for</strong>udsætning, at der kan opnås tilskud<br />
til gennemførelsen.<br />
3. Forhold af betydning.<br />
3.1 Lov- og regelgrundlag.<br />
Ifølge § 1 i lov <strong>om</strong> kystbeskyttelse kan amtsrådet bestemme, at der på en kyststrækning<br />
skal udføres anlæg til kystbeskyttelse, herunder beskyttelse mod oversvømmelse. Amtsrådet<br />
kan også bestemme, at sagen ikke skal fremmes.<br />
Før der træffes beslutning her<strong>om</strong>, skal amtsrådet dels indhente udtalelser fra k<strong>om</strong>munen<br />
og Kystinspektoratet, dels holde møde med de involverede parter, der kan tænkes at blive<br />
bidragspligtige.<br />
Amtsrådet kan ifølge § 4 selv iværksætte eller pålægge en k<strong>om</strong>munalbestyrelse at iværksætte<br />
<strong>for</strong>undersøgelser, projektering og udførelse af <strong>for</strong>anstaltninger. Udgifterne hertil
Lovtekster <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Bilag A: Debat <strong>om</strong> fremme af sag <strong>om</strong><br />
kystsikring på Omø<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
<strong>for</strong>deles ifølge § 5 af amtsrådet mellem ejerne af de ejend<strong>om</strong>me, der opnår en <strong>for</strong>del ved<br />
anlægget. Hvis amtet ikke er grundejer eller har særlige interesser i <strong>om</strong>rådet, vil amtsrådet<br />
alene have udgifter til selve sagsbehandlingen. Hvis amtsrådet alligevel beslutter at<br />
bidrage økon<strong>om</strong>isk, kan det indstille til trafikministeren at pålægge k<strong>om</strong>munen at bidrage<br />
med op til det samme beløb.<br />
3.2 Planlægningsmæssige <strong>for</strong>hold.<br />
K<strong>om</strong>munens ø-udvalg henviser til, at Omø Sø af amtsrådet er målsat s<strong>om</strong> Særligt naturvidenskabeligt<br />
interesse<strong>om</strong>råde og der<strong>for</strong> må sikres bevaret.<br />
I regionplanens afsnit 1.12.5 er anført, at amtet kun accepterer "nødvendige" kystbeskyttelsesanlæg,<br />
og at disse skal udføres så skåns<strong>om</strong>t s<strong>om</strong> muligt <strong>for</strong> kystmiljøet og de rekreative<br />
interesser. Det betyder, at hvor væsentlige samfundsinteresser ikke står på spil,<br />
må "<strong>naturen</strong> gå sin gang".<br />
Land<strong>om</strong>rådet <strong>om</strong>kring Omø Sø er i regionplanen udlagt s<strong>om</strong> Beskyttelses<strong>om</strong>råde.<br />
3.3 Tidligere beslutninger af betydning.<br />
Amtet har tidligere bidraget til kystsikring ud <strong>for</strong> Revvej på Omø. I 1992 etableredes en<br />
række høfder til 230.000 kroner., hvoraf Skælskør K<strong>om</strong>mune bidrog med 88.000 kroner til<br />
sikring af vejen, KTAS med 22.000 kr. til sikring af et telekabel og amtet med 40.000 kr.<br />
Resten <strong>for</strong>delte amtsrådet mellem 52 ejend<strong>om</strong>me. Amtsrådet traf ikke beslutning <strong>om</strong><br />
nedsættelse af et kystbeskyttelseslag med ansvar <strong>for</strong> den fremtidige vedligeholdelse af<br />
anlægget. Da anlægget der<strong>for</strong> blev beskadiget ved en storm i februar 1993, startede en<br />
ny sag. Denne gang støttede amtet med 60.000 kr. til at pumpe sand aflejret ved Omø<br />
Havn hen til såkaldt kystfodring ud <strong>for</strong> Revvej, idet der også blev taget hensyn til øboernes<br />
betalingsevne. (Til belysning af sidstnævnte kan oplyses, at amtsrådet i 1997 har ydet<br />
et lån til renovering af en pumpe til Omø Sø Pumpelag. Lånet på kun 18.000 kr. skal afbetales<br />
over 6 år).<br />
I 1990 blev der udført kystsikring ud <strong>for</strong> Dybesø i Nykøbing-Rørvig K<strong>om</strong>mune <strong>for</strong> at hindre<br />
saltvandsgennembrud til søen. Amtsrådet og byrådet bevilgede hver 25% af anlægs<strong>om</strong>kostningerne<br />
<strong>for</strong> den almene nytte. Desuden betalte amtet grundejerbidrag <strong>for</strong> Amtsplantagen<br />
på vestsiden af søen - i alt betalte amtet 1,6 mio. kr. Dette anlæg blev udbygget i<br />
1992, bl.a. <strong>for</strong> at afbøde virkningerne af kystsikringsanlægget på strækningen øst her<strong>for</strong>.<br />
Amtet bidrog med 370.000 kr. På grund af fejl ved tilsynet med dette anlæg har Natur &<br />
Miljø i 1998 måttet betale en retablering af en af bølgebryderne i dette anlæg. En senere<br />
anmodning <strong>om</strong> at <strong>for</strong>tsætte anlægget videre østpå <strong>for</strong> at sikre den lavvandede Flyndersø<br />
(der liges<strong>om</strong> Omø Sø er målsat s<strong>om</strong> Særligt naturvidenskabeligt interesse<strong>om</strong>råde) er dog<br />
blevet afvist med regionplanens begrundelse, at i dette natur<strong>om</strong>råde må <strong>naturen</strong> gå sin<br />
gang.<br />
- 99 -
Bilag A: Debat <strong>om</strong> fremme af sag <strong>om</strong><br />
kystsikring på Omø<br />
<strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong><br />
<strong>Miljølære</strong><br />
I den seneste kystsikringssag - et højvandsdige ved Bisserup i Skælskør K<strong>om</strong>mune<br />
- 100 -<br />
Lovtekster<br />
etableret i 1997-98 - har grundejerne betalt hele sikringen, bortset fra de mer<strong>om</strong>kostninger<br />
ved opmåling, projektering og anlæg, s<strong>om</strong> skyldes, at den historiske skanse ved Bisserup<br />
indgår s<strong>om</strong> en del af diget - i alt cirka 160.000 kr.<br />
4. Økon<strong>om</strong>i.<br />
S<strong>om</strong> nævnt oven<strong>for</strong> i afsnit 3.2 er amtsrådet ikke <strong>for</strong>pligtet til at yde tilskud til kystbeskyttelsesanlæg.<br />
Da amtsrådet i 1988 blev myndighed i henhold til kystbeskyttelsesloven, blev<br />
der ikke afsat ressourcer til dette <strong>om</strong>råde, idet den gennemsnitlige administrative indsats<br />
er i størrelsesordenen 0,1 årsværk.<br />
I Dybesøsagen gav amtsrådet en anlægsbevilling, mens de øvrige bidrag nævnt oven<strong>for</strong> i<br />
afsnit 3.3 er afholdt inden <strong>for</strong> Teknisk Forvaltnings/Natur & Miljøs driftsrammer.<br />
De ekstraordinære udgifter til kystsikringerne ved Dybesø og Bisserup i 1997-98 har betydet,<br />
at Natur & Miljø ikke har haft ressourcer til at antage teknisk bistand til en grundig<br />
undersøgelse af alternative løsninger til sikring af Omø Sø og slet ikke til at medvirke<br />
økon<strong>om</strong>isk til et anlæg i den størrelsesorden, der er skitseret. Blandt andet s<strong>om</strong> følge af<br />
en række nye opgaver i Natur & Miljø i 1999 og den igangværende regionplanrevision, har<br />
Natur & Miljø ikke fundet mulighed <strong>for</strong> at tage denne sag op.<br />
5. Miljømæssige aspekter.<br />
Den 9 ha store Omø Sø er resterne af et sund, s<strong>om</strong> engang delte øen i to. Den er ret tilgroet<br />
og lavvandet (under 1/2 m), bl.a. <strong>for</strong>di pumpelaget har ret til at sænkes vandspejlet<br />
til 5 cm under daglig vande. Hvis havet trænger ind i Omø Sø, vil søens dyre- og planteliv<br />
naturligvis ændres, men <strong>for</strong> så vidt i en mere "naturlig retning". I dag er der 2 pr<strong>om</strong>ille salt<br />
i søens vand. Omø er en del af Ramsar- og EF-fuglebeskyttelses<strong>om</strong>råde, og søen er en<br />
vigtig fuglelokalitet, s<strong>om</strong> dog trues af tilgroningen.<br />
Drikkevandsinteresserne på Omø knytter sig til øens sydlige del.<br />
6. Administrationens vurdering og konklusion.<br />
Natur & Miljø har behov <strong>for</strong> en politisk tilkendegivelse af, <strong>om</strong> amtet alene skal virke s<strong>om</strong><br />
myndighed i henhold til kystbeskyttelsesloven, eller <strong>om</strong> amtet også skal tage initiativer,<br />
s<strong>om</strong> kan medføre <strong>for</strong>ventninger eller krav <strong>om</strong> økon<strong>om</strong>isk medvirkning.<br />
Når der s<strong>om</strong> på Omø ikke skønnes at være økon<strong>om</strong>isk basis blandt lodsejerne <strong>for</strong> at<br />
gennemføre et dyrt kystbeskyttelsesprojekt, vil undersøgelses- og skitseprojekteringsudgifter<br />
være spildt. Amtet kan der<strong>for</strong> vanskeligt pålægge lodsejerne at betale her<strong>for</strong>. Amtsrådet<br />
kan beslutte, at man sammen med k<strong>om</strong>munen vil <strong>for</strong>estå dette planlægningsarbejde<br />
og påtage sig udgifterne hertil (skønsmæssigt 50-100.000 kr.) og på dette grundlag indkalde<br />
de berørte grundejere til møde <strong>om</strong> sagen <strong>for</strong> at få afklaret den lokale vilje og evne til
Lovtekster <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Bilag A: Debat <strong>om</strong> fremme af sag <strong>om</strong><br />
kystsikring på Omø<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
at betale <strong>for</strong> en kystsikring. S<strong>om</strong> nævnt i afsnit 4 er der ikke afsat midler hertil i Natur &<br />
Miljøs budget <strong>for</strong> 1999.<br />
Alternativt kan amtsrådet svare Skælskør K<strong>om</strong>mune, at man ikke finder, at de naturmæssige<br />
hensyn berettiger et kystbeskyttelsesprojekt, og at amtet <strong>for</strong> sin part ikke ønsker at<br />
støtte et sådant projekt eller gå ind i at søge fonde eller EU <strong>om</strong> støtte.<br />
Hvis k<strong>om</strong>munen eller lodsejerne finder, at der er så store værdier på spil <strong>for</strong> landbrug og<br />
bebyggelse på øen, at de står i rimeligt <strong>for</strong>hold til udgifterne til et projekt, vil amtet s<strong>om</strong><br />
kystbeskyttelsesmyndighed behandle en ansøgning her<strong>om</strong>.<br />
7. Indstilling.<br />
Til debat.<br />
Gertrud Knudsen Jørgen Hübertz<br />
Natur & Miljø-chef afdelingsleder<br />
Kilde: http://www.vestamt.dk/amtsraad/dagsordn/vmu/990121/pkt18.htm<br />
- 101 -
Bilag B: Kystsikring ud <strong>for</strong> Vadum<br />
Plantage - Fodmosen<br />
<strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong><br />
<strong>Miljølære</strong><br />
12 Bilag B: Kystsikring ud <strong>for</strong> Vadum Plantage -<br />
Fodmosen<br />
K<strong>om</strong>munalbestyrelsen, Spøttrup K<strong>om</strong>mune, Referat fra møde den 23. juni 1999<br />
7/67 Journal nr. 04.11.00.P00<br />
Kystsikring ud <strong>for</strong> Vadum Plantage -<br />
Fodmosen.<br />
- 102 -<br />
Lovtekster<br />
I vinterens løb er der påny sket <strong>om</strong>fattende skader på kystsikringsanlægget ud <strong>for</strong> Vadum<br />
Plantage. Der er således "slået hul" på et areal på 600-700 m 2 , og der <strong>for</strong>estår en reparation<br />
i størrelsesorden kr. 60-70.000.<br />
Kystsikringsanlægget består af en cirka 250 m lang betonflisesikring i cirka 12 m´s bredde.<br />
Hensigten var oprindelig, at beskytte et bagvedliggende naturskønt <strong>om</strong>råde bestående<br />
af en mindre ferskvandssø. Tidligere var der også et mindre plantage<strong>om</strong>råde med høje<br />
nåletræer. Ved efterårsstormen i 1981 skete der imidlertid så stort et træfald, at plantagen<br />
i realiteten var væk. Der er gjort nogle spæde tilplantnings<strong>for</strong>søg, men dette er opgivet på<br />
grund af de barske <strong>for</strong>hold på stedet. Naturen har istedet fået lov at råde.<br />
Søen havde i mange år en vis tiltrækningskraft på fuglelivet, men i de senere år har den<br />
nydannede Spøttrup Sø overtaget denne funktion.<br />
Området har dog stadig en rekreativ interesse, idet der er s<strong>om</strong>merhusbebyggelse til 2 sider.<br />
Der er de senere år - med stadig hyppigere intensitet - <strong>for</strong>etaget reparationer på kystsikringsanlægget,<br />
der i sin tid ikke blev konstrueret optimalt. Hældningen på fliseanlægget er<br />
<strong>for</strong> stejl, og dette bevirker, at fliserne ikke kan overføre de store bølgekræfter ved stormvejr.<br />
Typisk sker der det, at fliserne suges fri når bølgerne trækker sig tilbage, idet der ikke<br />
er udført et effektivt dræn bag fliserne.<br />
Kystlinien er trukket meget tilbage i årenes løb, og den beskyttede del fremtræder nu næsten<br />
s<strong>om</strong> en mindre halvø ud i fjorden. Ved begge ender er der sket overordentlig store<br />
indrykninger, og det bliver sværere og sværere at opretholde en effektiv sikring. Desuden<br />
virker sikringsanlægget nu meget skæmmende og bastant, og ikke særlig indpasset i <strong>naturen</strong>.
Lovtekster <strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong> Bilag B: Kystsikring ud <strong>for</strong> Vadum<br />
Plantage - Fodmosen<br />
<strong>Miljølære</strong><br />
Teknisk Forvaltning har - efter anmodning - undersøgt de mulige konsekvenser ved en<br />
total fjernelse af al kystsikring, d.v.s. betonfliser og betonfod.<br />
Der er således fremsendt <strong>for</strong>espørgsler til: Skov- og Naturstyrelsen, Kystinspektoratet og<br />
Viborg Amt.<br />
Skov- og Naturstyrelsen har - efter besigtigelse - bl.a. svaret, "at den anlagte kystsikring<br />
er et fremmedelement i <strong>om</strong>rådet. På grund af borterodering af kysten i begge ender af<br />
kystsikringen vil opretholdelsen af denne blive tiltagende illusorisk. Det er distriktets opfattelse,<br />
at kystsikringen bør fjernes og stedet overlades til naturkræfternes spil".<br />
Viborg Amt anbefaler, at kystsikringen fjernes helt. Amtet vurderer, at fjernelse af sikringen<br />
vil betyde en hurtig kysttilbagerykning til tilgrænsende <strong>om</strong>råders kystlinie. Herved vil<br />
der antageligt før eller senere blive <strong>for</strong>bindelse mellem fjorden og den kunstige ferskvandssø.<br />
Amtet anser denne udvikling og den frie udvikling i det hele taget <strong>for</strong> at være<br />
god ud fra landskabelige og naturmæssige hensyn.<br />
Kystinspektoratet har i en længere besvarelse gjort rede <strong>for</strong> en del kysttekniske og juridiske<br />
spørgsmål. Hovedkonklusionen er, at Kystinspektoratet finder initiativet prisværdigt og<br />
anbefaler, at K<strong>om</strong>munen samtidig med fjernelsen af beskyttelsen fjerner betonresterne på<br />
strækningen og derigennem opnår en væsentlig <strong>for</strong>øgelse af <strong>om</strong>rådets rekreative værdi.<br />
Man finder, at det er et eksempel til efterfølgelse, at der tages initiativ til fjernelse af udtjente<br />
anlæg hvis berettigelse er borte og derved gengiver <strong>naturen</strong> sin frie udfoldelsesmulighed.<br />
Teknisk Forvaltning vurderer overslagsmæssigt, at udgifterne til en fjernelse af betonfliser,<br />
betonfod, oprydning og retablering, men excl. eventuelle deponeringsafgifter andrager<br />
cirka kr. 100.000. Der er i budgettet kun afsat kr. 15.700 til kystsikrings<strong>for</strong>mål. Der er<br />
således hverken budgetmæssig dækning <strong>for</strong> en fjernelse eller en reparation.<br />
Det indstilledes med baggrund i de fremsendte udtalelser, at der tages initiativ til en fjernelse<br />
af kystsikringen ved Vadum Plantage - Fodmosen. Samtidig indstilledes de økon<strong>om</strong>iske<br />
konsekvenser drøftet.<br />
Driftsudvalget besluttede på mødet den 26. april 1999 at besigtige <strong>for</strong>holdene på stedet.<br />
Samtidig op<strong>for</strong>dredes Forvaltningen til at undersøge mulighederne <strong>for</strong> at opnå et eventuelt<br />
tilskud til fjernelse af kystsikringen.<br />
Teknisk Forvaltning kan oplyse, at Viborg Amt efterfølgende har meddelt tilsagn <strong>om</strong> at<br />
yde et tilskud på 50 % af de dokumenterede udgifter til naturgenopretningen (fjernelse af<br />
kystsikringen). Tilskuddet udgør dog maksimalt kr. 50.000 + m<strong>om</strong>s.<br />
Teknisk Forvaltning indstiller, at der tages initiativ til en snarlig fjernelse af kystsikringen<br />
ved Vadum Plantage s<strong>om</strong> beskrevet, og at det meddelte tilskud hjemtages. Financieringen<br />
af restbeløbet på cirka kr. 50.000 indstilles drøftet.<br />
- 103 -
Bilag B: Kystsikring ud <strong>for</strong> Vadum<br />
Plantage - Fodmosen<br />
<strong>Kampen</strong> <strong>om</strong> <strong>naturen</strong><br />
<strong>Miljølære</strong><br />
- 104 -<br />
Lovtekster<br />
Et flertal i Driftsudvalget indstiller i mødet den 25. maj 1999, at kystsikringen fjernes og<br />
at udgifterne på cirka 50.000 kr. efter fradrag af tilskud afholdes over kystsikringskontoen<br />
med 15.000 kr. og et <strong>for</strong>ventet overskud på snerydningskontoen med resten.<br />
Et flertal i Økon<strong>om</strong>i- og Planlægningsudvalget indstiller i mødet den 1. juni 1999<br />
Driftsudvalgets indstilling til godkendelse i K<strong>om</strong>munalbestyrelsen.<br />
Bilag vedlægges.<br />
Beslutning: Et flertal godkendte udvalgenes indstilling.<br />
Kilde: http://www.spottrup.dk/k<strong>om</strong>mune/bestyr/referat/6-juni/jun-ulig.htm#7