CORPUS CONSTITUTIONUM DANIÆ, 4. BIND - World eBook Library
CORPUS CONSTITUTIONUM DANIÆ, 4. BIND - World eBook Library
CORPUS CONSTITUTIONUM DANIÆ, 4. BIND - World eBook Library
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>CORPUS</strong> <strong>CONSTITUTIONUM</strong><br />
<strong>DANIÆ</strong>, <strong>4.</strong> <strong>BIND</strong><br />
by V. A. SECHER<br />
Classic Literature Collection<br />
<strong>World</strong> Public <strong>Library</strong>.org
Title: <strong>CORPUS</strong> <strong>CONSTITUTIONUM</strong> <strong>DANIÆ</strong>, <strong>4.</strong> <strong>BIND</strong><br />
Author: V. A. SECHER<br />
Language: English<br />
Subject: Fiction, Literature<br />
Publisher: <strong>World</strong> Public <strong>Library</strong> Association<br />
Copyright © 20, All Rights Reserved <strong>World</strong>wide by <strong>World</strong> Public <strong>Library</strong>, www.<strong>World</strong><strong>Library</strong>.net
<strong>World</strong> Public <strong>Library</strong><br />
The <strong>World</strong> Public <strong>Library</strong>, www.<strong>World</strong><strong>Library</strong>.net is an effort to preserve and<br />
disseminate classic works of literature, serials, bibliographies, dictionaries,<br />
encyclopedias, and other reference works in a number of languages and countries<br />
around the world. Our mission is to serve the public, aid students and educators by<br />
providing public access to the world's most complete collection of electronic books on-line<br />
as well as offer a variety of services and resources that support and strengthen the<br />
instructional programs of education, elementary through post baccalaureate studies.<br />
This file was produced as part of the "<strong>eBook</strong> Campaign" to promote literacy,<br />
accessibility, and enhanced reading. Authors, publishers, librari and technologists<br />
unite to expand reading with <strong>eBook</strong>s.<br />
Support online literacy by becoming a member of the <strong>World</strong> Public <strong>Library</strong>,<br />
http://www.<strong>World</strong><strong>Library</strong>.net/Join.htm.<br />
Copyright © 20, All Rights Reserved <strong>World</strong>wide by <strong>World</strong> Public <strong>Library</strong>, www.<strong>World</strong><strong>Library</strong>.net
www.worldlibrary.net<br />
*This <strong>eBook</strong> has certain copyright implications you should read.*<br />
This book is copyrighted by the <strong>World</strong> Public <strong>Library</strong>. With permission copies<br />
may be distributed so long as such copies (1) are for your or others personal use only,<br />
and (2) are not distributed or used commercially. Prohibited distribution includes any<br />
service that offers this file for download or commercial distribution in any form, (See<br />
complete disclaimer http://<strong>World</strong><strong>Library</strong>.net/Copyrights.html).<br />
<strong>World</strong> Public <strong>Library</strong> Association<br />
P.O. Box 22687<br />
Honolulu, Hawaii 96823<br />
info@<strong>World</strong><strong>Library</strong>.net<br />
Copyright © 20, All Rights Reserved <strong>World</strong>wide by <strong>World</strong> Public <strong>Library</strong>, www.<strong>World</strong><strong>Library</strong>.net
,---<br />
I<br />
I<br />
Selskabet for U dgivelse af Kilder til dansk Historie bar<br />
den 31. Maj 1886 besluttet at udgive Forordninger, Recesser<br />
og andre kongeJige Breve, Danmarks Lovgivning vedkommende,<br />
1558-1660, ved Herredsfoged, Dr. jure V. A.<br />
Sec"er under Tilsyn af Professor, Dr. phil. Kr. Erslev og<br />
1\f useumsdire kt0r, Dr. phil. W. Molleru.p.<br />
WIlliam Cllrislmsm. Kr. Erslev. J. A. F'naencia.<br />
M. CI. Gerls. S. Gjellerup. G. L. Grove. Anna Nude.<br />
Fr. Krarup. L. Laursen. W. Mollerup. C. Nyrop. A. Oln"lt.<br />
a. OlnR. A. Thisel. C. WeeRe.<br />
•
2<br />
PriVl1egiuJn r622 IS. 1Tlars.<br />
anligge oeh opbiuge oeh nu menige indbyggere, vore kiere<br />
tro undersatter udi Christianstad hos OS hafver Iadit anholde<br />
och begere, at vi forskrefne bye med . kongelige<br />
friheder oeh privilegier vilde benaade oeh forsiune, paa<br />
det byen lige ved andre ki"bsteder her udi rigit ved<br />
borgerlig handel oeh nering maatte tiltage oeh forbedris,<br />
daa hafve vi unt oeh gifvet . . . Christianstads borgece<br />
dette efterskrefne vaben til deris rette stadsvaaben, nem<br />
lig tvende gule I"fver udi it blaat feld hollende imellom<br />
dennom C4 1 efter, som det her hos findis afmalit.<br />
Disligist hafve vi unt oeh gifvet . . . forskrefne bye<br />
oeh des indvonere ald borgerlig ret oeh rettighed med<br />
efterskrefne friheder, benaadinger oeh privilegier.<br />
I. For det ferste hafve vi de tvende byes marker,<br />
som er Noseby oeh Nesebye med aid des tilliggendis<br />
eindom, skofve, marker, agger, eng, fiskeri for forskrefne<br />
tvende byers grunder oeh eindom udi HeIne aae, saa oeh<br />
fedrift och al anden herlighed, som til forskrefne tvende<br />
landsbyer liggit hafver, lagt, gifvet oeh perpetuerit ...<br />
til Christianstad oeh des indvonere icke aldene til dennom<br />
fra V re, did hen fl0ttit hafve, men alle indlendiske oeh<br />
udlendiske borgere, som der samme steds boe eller her ..<br />
efter sig der boesettendis vorder I enhver deraf at bekomme<br />
sin anpart efter, som det af otte jordeigne bender<br />
udi Otte Marsvin til Dybek, vor befalingsmand orver<br />
Christianstads len, hans ofververelse afmaalit oeh udbyttet<br />
er, hvorpaa vi sse oeh riehtige skriftlige skin u11der vor lensmands<br />
och otte mends segel er forfattit, som skal af os<br />
siden confirmeris oeh stadfestis, oeh er forskrefne eindom uddelit<br />
til treisindstifve gaarde, saa vit den kand tilstreeke,<br />
dog aIle de andre borgere at vcre lodtagen udi gresgangen<br />
om sommeren, saa de derpaa maa bafve deris kveg.<br />
2. For det andet maa Christianstads indvonere be-<br />
1 lfft1d krone o';'er.
holde och brugge de tvende teglofne udi V z til byens<br />
bygnings behof, indtil vi anderledis derom tilsigendis<br />
vorder.<br />
3. For det tridie skal Buckebogaard med des tilliggendis<br />
skouf, eindom och herlighed, som skylder aarligen<br />
3 pund smBr, hvilken V 2! borgere af afgangen Jep<br />
Buk med voris her faders bevilling kjsft hafver, f"lge<br />
Christianstads indvonere Qch til aile borgerne blifve liggendis<br />
saa vel som och byeskofven, som stfZJder ind paa J ep Buckis<br />
skouf, dog skal skofven, som ligger udi Vee byes vang,<br />
(slge V ceboeme och hos dennom blifve.<br />
<strong>4.</strong> For det fierde, eftersom vi ocsaa af forskrefne<br />
tvende byemarkers eindom en jord, som tvende borgemestere,<br />
sex raadmend och byefogden szrdelis skulle<br />
niude for deris umag, hafve ladit udligge, saa at en borgemestere<br />
kand tilkomme fire t"nder seed och sex les eng,<br />
en raadmand to tender szd och trei les eng och byefogden<br />
lige ved en raadmand, daa ville vi, at de saa vel<br />
80m deris efterkommere, borgemestere, raadmend och byefogit<br />
det saaledis herefter ocsaa skulle beholde.<br />
5. For det femte skal borgerne vere forplict at bygge<br />
gode ustraifelige borgerhuse och vaaninger, icke nogen<br />
gemene hytter och deriblant hafve stalderum til otte heste,<br />
naar de dennom efter voris befalling blifver forordinerit, saa<br />
byen kand indtage baade folk och heste efter n9dt"rftighed.<br />
6. For det siette skal presten hafve sin residentz udi<br />
byen, hvilken hannom allerede er udvist, och naar den er<br />
opbygt, hvortil vi ville vere hannom behielpelig, daa skal<br />
borgerskabbit den siden holde ved lige efter ordinantzens<br />
formelding och gifve saa aarlige korntiende, som det sig<br />
ber, men den prestegaardsjord, som hand brugger i Nosebymark,<br />
den maa hand fremdelis beholde, saa hermed<br />
Arritsl"f sogn blifver' afskaffet, och eftersom det er fornsden,<br />
at Nosebye sogen blifver ved macht for de trei<br />
1*<br />
3
6<br />
Forordning I622 22. mars.<br />
dennom at vere tilstede och derfore med sligt och andet<br />
mere vel kand hafve indseende.<br />
3. Hvis materialia af mesterne eller mesterinderne<br />
fordris, maa uden ki"bmendenis vidskab, som best forstand<br />
paa hafver, hvor meget enhver udi saa maade kand<br />
behefve, icke blifve dennom f0lgagtig. Der maa och ingen<br />
teig, rocker eller andet handverkene. tilbeh"rigt af ny<br />
gieris eller paa det, giort er, flickis och noget anvendis<br />
uden forskrefne ki0bmend deris befalning eller vidskab.<br />
<strong>4.</strong> Skal daglig en af ki0bmendene i det ringeste for··<br />
skrefne bgrnehus och aile des vinkeler visitere och besQJge<br />
och flitteligen med aIle handverkene hafve tilsiun, som det<br />
sig beer.<br />
5. Sammeledis skal forskrefne ki"bmend samptligen<br />
hver uge om lefverdagen der udi huset til hobe komme<br />
och da fordre rede och besked af mesterne och mesterinderne<br />
for, hvis udi hver deris vinkel dend forl"bne uge<br />
igiennom er giort och forferdiget, och da skulle kiebmendene<br />
samme arbeide taxere och sette, gi0rendis it<br />
visse of vcrs lag paa aid omkostningen, os derpaa kand<br />
vere opgangen, saa vel som paa, hvis fordel der udinden<br />
kand vere, hvilken ofverslag af kiC2Jbmendene och skrifveren<br />
underskrefven hver uge udi rentekammerit skal indlefveris.<br />
Samme tid skal och ki"bmendene flitteligen examinere<br />
mesterne och mesterinderne udi, hvad de bf2Jrnene den<br />
uge lert och undervist hafver.<br />
6. Skal forskrefne ki"bmend hafve indseende, at<br />
hvert menniske, som der inde arbeider, sin visse dagarbeide<br />
och taxt hafver, efter som de lerer til; kand<br />
dennom vel deris dagsarbeid och hyre gifvis heigre och<br />
st((Jrre efter som, de sig forbryder och skalkactige lade<br />
befindis eller ringe sig forbedrer, paa det de dis mere sig<br />
kunde beflitte.<br />
7. Naer hvert bam sit dagsarbeide giort hafver, da
Forordni1lg 1622 19. Ina}: [ [<br />
skiellig och billig ki0b at holde fal klede, humble, jern,<br />
salt oeh hvis andit ki0bmandsvare, benderne til deris husis<br />
ophold kunde beh0fve, hvilket oeh forbemelte vor befalingsmand<br />
kand benderne deromkring tilholde oeh saadant<br />
voris befalling at vere lade ansige.<br />
3. Fremdelis hvad det market belanger, som aarligen<br />
udi Christianopel pleier at holdis om Barthololncei dag,<br />
daa efterdi borgerne beretter, saadant dennom til stor<br />
gafn oeh fordel at kunde gerade, ville vi, at den herefter<br />
aarligen skal holdis der samme steds om st. Miekelsdag.<br />
9·<br />
I622 I9. lIla): (Fredriksborg.) Frdg. om afskaffelse<br />
aJ l1za,kede, pel Gulland.<br />
Skanske reg. 4, 277.<br />
Eftersom vi komme i forfaring paa vort land Gulland<br />
mange markeder oeh de ser i hvert sogen med menige<br />
almuis ringe fordel at holdis, oeh efterdi vi kort forleden<br />
den forordning 1 hafver giort, at alle de synderligste harner<br />
der paa landit af det gullandske compagnie skulle beseglis,<br />
hvor indbyggerne deris n"dtftJrft sig tilforhandle oeh<br />
sine vare afhende kunde, den mengd oeb af tnarkeder<br />
landit mere til skade end fordel befinder sig at strecke,<br />
I. daa ville vi med dette vort obne bref alle markeder,<br />
paa vort land Gulland holdis, hafve afskaffit undtagen de,<br />
som i vor ki0bsted Visby efter voris forordningers oeh<br />
dens privilegiers liudelse staaende ere.<br />
2. Ti biude vi oeh hermed alvorligen befale voris<br />
lensmand, fogder oeh dommere samme steds fiittig at<br />
hafve indseende, at ingen anden markeder herefter samme<br />
steder holdis, och dennom, derimod sig understaar, lader<br />
tiltale och strafie, saafremt de ieke self derfore viI stande<br />
os til rette.<br />
1 Pr£viieg. I62I LO. a't'g.
14<br />
sindstiufve och sex skilling, hvilke hannom skulle erJeggis<br />
och betalis af de, humlen fal hafver och den nom lader<br />
vrage, hvad beller bumlen goed eller ond ere<br />
II.<br />
I622 I9. "taJ: (Hafnire.) Ab. Mev om, at jremm{'d<br />
l':m t"kkc ma £ndf ores ,: Kobenhavn.<br />
SlZll. reg. I7, a87.<br />
T"ykt herefter hos o. hielsen: Kllbenhavns diplomatar. 2, 10<strong>4.</strong><br />
Vi forfarer den lim, her udi vor ki"bsted Kiebenhafn<br />
gieris, icke samme steds at kunde aChendis, med mindre<br />
den ferst udC0ris och siden igien indfert vorder, alt af .<br />
den skadelig begierligbed disse rigens indbyggere hafver<br />
deres yare fra udlendske steder at lade bente,<br />
I. hvorfor vi och for got hafver anset med dette<br />
voris obne bref at forbiude fremmede lim her udi byen at<br />
mue indfraris, fal hafvis eller afhendis, meden hvis lim,<br />
som af indbyggerne her samme steds gi9ris, dend skal<br />
allene her udi vor ki"bsted Kiebenhafn forbrugis och fal<br />
hoIdi!.<br />
2. Dog skal forbemelte limgi0rere her paa raadhuset<br />
f0rst forpligte sig nocbsom lim at forskaffe och den saa<br />
goed qch for samme lOeb, som den af fremmede kand<br />
hafvis, at overlade.<br />
I2.<br />
I622 20. maJ: (Ki"benhafn.) Frdg. om oplztE7Jcise a/<br />
jorbttd mod, at adele1l brttger salv- og guldsnore.<br />
R: S(£/I. tegn. 22, 69.<br />
T: Sa,ntidigt tryk pli et "lad ,ned 6 Unj" pli 3. sitko<br />
Desuden trJ1kt sanltz'dig 1'11. et lJlad 11lcd 7. tinjer pli a. side OK pli<br />
et "lad mcd datum I6r6 20. maj. Endvidere trykt "os Paus: Forordninger<br />
etc. for Norge, s. 6I3.<br />
Eftersom vi nogen tid forleden hafver ved voris derom<br />
udgangen forordninger 1 S01f och guldsnorer forbudet, och<br />
dog forfarer dennoDl med bedre fordel end silkesnorer at<br />
1 Frdg. r6I8 I. 1naj § I.
I8.<br />
I622 II. avg. (Hafnire.) M£sst"ve t£l bt:sperne 1," Danmark<br />
og N01'ge om, £ deres stifter at opsege og alltegllc<br />
alle slags ant';'k'llt"teter og dokut1/'enter ifter /elgende /01'tcgl1c/se<br />
og 1,1zdsende dem tt] kancell£et t"nden /{Yrstkom1flende<br />
paske:<br />
I. Skal forfaris i capittelets archiver, hvad for documenta<br />
historica manuscripta der udi ere och hid frenlskiekis<br />
i caneeliet.<br />
2. Hos aIle lerde mend i deris stifter, serdelis geistlige<br />
saa och hos kierkerne ingen undertagen, hvad doeumenta<br />
antiqua historica de hafver, och mod reversal<br />
dennom, som det tilh0rer, at tilskiekis oeh hid forskickis.<br />
3. Skal alle runebogstafver, skrefne eller i sten, hele<br />
eUer stycker eller trz udhugne eller paa metalbelter och<br />
saadan ops0giS oeh med antegnelser, hvor de ere at finde,<br />
och en richtig n0iachtig afskrift af dennom hid forskickis,<br />
och kand lineamenta med kride paa stenene best dragis<br />
och siden aftegnis, oeh profstene och prestene foreleggis<br />
med aid flid strax derom at forfare oeh endelig beskeden<br />
til bisperne fremskicke, som strax skal det udi canceliet<br />
indskicke.<br />
4- AIle fortegnelser paa, hvis relationibus i hver sogn<br />
berettis, de locorum antiquitate vel origine de proeliis, incolis,<br />
om stenhaabe och deris formente aarsager och betydinger<br />
och alt, hvis til chorographiam kand tiene.<br />
s. AIle calendaria runica paa tree oeh ellers.<br />
6. Alt, hvis clereeiet serdelis de antiqvitatibus, modo<br />
Dumerandi runico, stellarum nominibus, antiqvis ritibus och<br />
alt hvis, som kand tiene til voris danske historias at enodere<br />
och antiqvitates gentis nostrz at dedueere; item de moneta,<br />
ponderibus et mensuris antiqvis tam liqvidorum qvam<br />
aridorum; item pannorum, viarum, hvilket alt forbemelte<br />
til paaske hid i canceliet skulle lefveris.<br />
19
28<br />
Forortining I6aa 26. avg.<br />
del haandverkere at f0ris paa banen til den ende, at ald<br />
fordelen oeh arbeidet paa nogle faa mestere kunde bringis,<br />
hvilke det med den gemene mands forderfvelse efter deris<br />
egit tyeke kunde tage betalit oeh deris indbildede af.Clkaffede<br />
skroer 1 mod voris mening f0re paa fode, da hafver vi<br />
saadant at forekomme for raadsomt anset, hermed saadan<br />
haandverkers antegnelse oeh antagelse hos oldermanden<br />
aldelis at afskaffe, meden paa det ingen hiemmelige haandverker<br />
mestrene udi ki0bstederne til fortrengsel skulle bruge,<br />
I. da ville vi hermed borgemester oeh raad alvorligen<br />
befalit hafve I at de enhver, som noget haandverk<br />
ville bruge, enten naar hand tager borgerskab eller siden,<br />
naar hand det er begerendis, indskrifver for, hvad haandverk<br />
hand aehter at bruge oeh neere sig af oeh siden hans<br />
nafn optegnet med byes tienere oldermanden tilskieke, oeh<br />
skal den, som saaledis hos borgemester och raad antegnet<br />
er, maa bruge sit haandverk uden nogen videre antegnelse<br />
eller samtycke.<br />
2. Hvis ellers t fattige enker oeh faderlf(Jse i embeder<br />
at underholdis bevilgis, det skal den nyankommene mester<br />
af borgemester oeh raad ansigis, oeh hand forplieht det<br />
aar efter anden efter haanden, oeh som hans leiligbed er,<br />
at udgifve, hvilke terminer hannolD oeb af borgemester<br />
oeb raad skal antegnis paa oldermandens sedel, dog skal<br />
hand f0rste aar, hand sig nedersetter, intet videre vere<br />
forplieht at udgifve, end en ungerske gylden eller dens<br />
verd efter recessen .til den stues leie J hvor sagerne af<br />
oldermanden oeh hans bisiddere mellom mestere och<br />
svennene ordelis efter forskrefne voris forige forordning<br />
om haandverkssvenne oeh drenge 8, hvilken vi ellers udi<br />
aile sine ord, punkter oeh artikler ville hafve holdet oeh<br />
efterkommet.<br />
I Frdg. I6I.J I9. junz".<br />
i T: eller.<br />
\<br />
s Frdg. I62r roo tkchr.
Forordning- r622 2. nO'lJbr. 39<br />
de bern, som enten ieke foreldre hafve, eller oeh hvis<br />
foreldre ieke formaa dennem til noget haandverk at holde,<br />
udi samme bemhus kunde icke allene i gudsfryet oeh<br />
deris bernelzrdom, meden oeb udi lzsen, skrifven oeh it<br />
got haandverk undervisis, hvorved de udi fremtiden kunde<br />
hafye deris erlig nzring oeh ophold oeh haandverkerne<br />
med det samme her i rigit kunde plantis oeh indferis, oeh<br />
paa det saadant des bedre fremgang maa hafve, ere samme<br />
bern af os ieke allene med dens gode ordentlig klede,<br />
spisning, senge oeh stuer noksom forsergede, dennem oeh<br />
udi synderlighed selsergere, prest oeh kierke saa oeh<br />
mediein och badsker tilforordnet, meden oeh forset med<br />
adskillige gode haandverksmestere i linnet, uld, bomvuld<br />
oeh silke, hvilke bernene dageligen deris visse timer udi<br />
underskedlige haandverker underviser, saaledis at de formiddag<br />
en half oeh eftermiddag en half hvile- eller legetime<br />
foroden deris middagstime hafver.<br />
Oeh paa det dennem i fremtiden ieke skulle forvidis<br />
udi nogit tuethus oeh hos dennem at vere opfedde, som<br />
for uerlige gieminger indsatte ere, da hafver vi tuethusit<br />
for sig self underskedligen ladet anordne oeb serdelis for<br />
b"rnehusit anordning ladit giere, saa oeh fire fornemme<br />
borgere tilforordnit, som serdelis DogIe gange om ugen<br />
samme bernehus bes0ger oe indseende hafver, at med<br />
deris spisning, ldedning, undervisning oeh andet efter forbemelte<br />
voris anordnings indhold forrettis.<br />
Paa det nu enhver udi forbenefnde bernehus kunde<br />
vide sin visse tid, udi hvilken de hafver udlert, foreldrene<br />
och ieke mene skulle, dennem udi den act i samme bemehus<br />
at indtagis, at de der til evig treldom skulle brugis oeh<br />
undertvingis, hafver vi for got anset derom udi efter<br />
(elgende maade at forordne:<br />
I. Ferst naar nogen bern der indkommer, som ieke<br />
saa store ere, at de kunde settis til it vis haandverk,
44<br />
ForordninK .r622 3. decbr.<br />
42 •<br />
r622 2. decbr. (Haderslefhus.) Frdg. om, at aile,<br />
SOl11- l,a'1)C fast eJc1ldom ,,: Assens, skulle del/age': udrcdelse<br />
af byetlS skat og al1cien besvtErt"ng.<br />
Fynske reg-• .], .1.15-.16.<br />
Eftersom borgemester, raadmend oeh menige borger<br />
udi vor k"bsted Assens os lader andrage oeh til kiende<br />
gifve, horledis der skal findis adskillige udenbyes folk,<br />
som prester, borger oeh bsnder, som hafver adskillige<br />
gaarder oeh jorder der i byen, som en part dennom hafver<br />
arfvet oeh en part sig tilkisbt oeh tilforhandlit oeb nu beboes<br />
af adskillige ringe folk, som dog ieke udell en saare<br />
ringe ting udi skatten kunde udgifve, derfore begierendis,<br />
vi ville forordne, at samme gaarders oeh jorders eiermend<br />
motte oehsaa komme dennom til hielp at udligge til skat<br />
oeh anden byes tynge efter, som oeh voris kiere her<br />
fader tilforn derom forordnet hafde, da paa det forskrefne<br />
vor kabsted Assens kand blifve dis bedre ved maeht oeh<br />
besveringer icke allene sku lIe henge paa dennom, som i<br />
byen ere boendis, hafver vi bevilget oeh forordnet . · .J<br />
I. at alle die, vere sig prester, borgere eller bgnder<br />
folk, som uden samme voris ki0bsted Assens boer oeh<br />
dog eier nogen eigendom dec i byen eller i byens frihed,<br />
enten die saadant hafver arfvet eller kigbt, skulle vere<br />
pliehtig med borgerne sam me steds at gifve oeb giere i<br />
alle skatte oeh anden besvering, som byen paakommer,<br />
hver efter som hand hafver eiendom til oeh efter som<br />
bilHgt kand vere.<br />
2. Saafrembt de derudi findis forsgmmelige eller modviUige,<br />
daa skal ved borgemester oeh raad af hus- oeb<br />
jordleien, som af samme deris gaarde oeh jorder der i<br />
byen och des frihed gaar, saa mgget, som samme deris<br />
paalagt pant kand belebe, arresteres oeh anholdes til<br />
samme qvota af skatten at betale.<br />
l
Birkeretten 162.1 ja.n.<br />
samtt2Jcke, som ere: her Christen Fris til Kraggerup, ridder,<br />
vor canceller, Olluf Rosenspar til Skarolt, Eske Brok til<br />
Estrup, Christian Holk til Bustrup. Jacob Ulfeld til Urup,<br />
vor rigens canceller, her Albrit Skel til Fusingf2Je, ridder,<br />
Hver Jul til Villestrup. her Anders Bille til Rosendal, ridder,<br />
Jens Jul til Kieldgaard, stathoider udi vort rige Norge,<br />
Holger Rosenkrants til Rosenbolm ocb her Anders Sinklar<br />
til Sinklarsholm, ridder, for got oeb raadsomt anset, birkeretten<br />
paa ny at lade of verse, forfatte oeb udgange. Ti<br />
biude vi hermed och alvorligen befale aIle oeh hver, som<br />
birkeretten enten hafver at meddele eller fordre, at de sig<br />
efter denne birkeret endeligen forholder, serdelis ville vi<br />
vore landsdommere befalit hafve, at de med hvis birkesager<br />
for dennem indstefnis, som vel i synderlighed. hvor<br />
uden birk- eller byemands verneting ved birkeretten forandris,<br />
som ellers flittig indseende hafver, at denne birkeret<br />
icke, som nogle steder hidindtil beklagis at vere sked,<br />
misbrugis nogen inden eller uden birk eller bye boende<br />
sin ret dermed at opholde, hindre eller forvende, hvorefter<br />
aIle och bver sig ville oeb skulle rette.<br />
I. B irk e f r i h e d.<br />
Eftersom herrid- oeh bye- eller kit2Jbingsret Danmarkis<br />
krone al tid hafver verit egen oeb tillagt, saa befindis<br />
derimod birkerettigheden paa landet som en serdelis hgioeh<br />
frihed enten fordum och af arrild til birk indsvorit<br />
oeh hefdit eller oeh af forige kongers synderlige len, gafve<br />
oeh benaading DogIe Danmarkis rigis undersaatter, biskoper.<br />
prelater, herrer och gode mend aivorligen at harve fuld<br />
och tilhgrt oeh endnu at f"lge oeh tilhsre.<br />
2. Kig bing oeh birkhafverens ret. D e sager, i<br />
birkeretten ei formeldis, ordelis efter loven och<br />
recess e n.<br />
Ki"bsted oeh birk hafve ens ret, rettigbed och frihed
Bi,keretten r623 jan. 49<br />
och meddelis ret begge steder enhver, som hafver den at<br />
fordre efter birkeretten, saa vit den sig strecker, ti de<br />
sager, som ieke i denne birkeret serdelis henefnde indferis<br />
och dog til byeting eller birketing kommer i rette.<br />
de ordelis efter loven, recessen 1, forordninger oeh anden<br />
lovlige genge och proces saa vel til birke- som til bye.<br />
tingit, dog hvis herforuden stadsretten om kiebsteds<br />
handlinger formelder, skal ieke mindre til raadstue oeh<br />
bytingit hafvis i aeht, naar derom samme steds tvistighed<br />
och irring sig begifver oeh ber eller skal ordelis.<br />
1 A: recesser.<br />
3. Birke- oeh kiebstedsmends rette verneting.<br />
Kiebsted oeh inden birks mznd skulle svare enhver,<br />
hvad heller hand i herrid eller anden kj"bsted eller birk<br />
boendis er, som dennem hafver til at tale, til deris egit<br />
bye- eller birketing, som er deris rette verneting, med<br />
mindre de anden sted med ferske gierninger paagrihis<br />
eller anholdis for mord, styld oeb halslese gierninger, da<br />
gangis derom paa de steder, de anholdne ere, oeh tiltalis,<br />
saa vit landsloven kand gifve oeh medfere.<br />
+ Hvo birkefogit oeb skrifver sette. - Tinghere<br />
re.<br />
Den, birkerettigheden hafver, skal tilforordne birkefoget<br />
oeh skrifver, vederheftige dannemend, som i rette<br />
och visse tide, naar sager forefalder, skulle vere forplietede<br />
at sidde oeh holde ting oeh hos sig hafve hver ting saa<br />
mange af birkebsnderne eller tingherere, som til tingsvidne<br />
at udgifve och andre rettens sager at fordre, gisris<br />
forneden, oeh siden skaffe enhver loy oeh ret, som de<br />
vide at forsvare.<br />
s. Birkefogit och skrifvers forsettelig forurette<br />
Ise.<br />
Saafremt och birkefogit eller skrifveren nogen inden<br />
4
50<br />
B£",keretten I62.J jan.<br />
eller uden birks mand med ophold och udfluct retten<br />
spilder eller benecter eller och veigrer sig vidner at stede,<br />
forhgre eller forh0re lade eller gifve beskrefne, saa vit<br />
ske ber med rette, och saadanne deris ulempe synderlig<br />
i dens sag, hvilken birket tilherer, af landsdommeren befindis,<br />
da skulle de icke allene forferske sagvolderen sagen<br />
paa deris egen bekostning och stande hannem til rette,<br />
for hvis skade hand derofver lid hafver, meden och, om<br />
de end icke feldis, foruden kost och tering til hannem<br />
hafve forbrut fyrgetifve mark voldsbeder, hvilke b0der,<br />
saafremt de, efter dom til landsting derpaa ganger, inden<br />
sex uger icke udlegge[ s] och betale[ s ] 1, da skulle de efter<br />
den dag icke maa vere birkefoged i samme birk och skal<br />
derforuden den, for sagen er, vere frit fore hos samme<br />
birkefogit forbenefnde udleg at sege, saa vit hand med<br />
loy och ret giere kand.<br />
1 RAB: udlegger och betaler.<br />
6. Birkefoged och s krifver s rett ighed.<br />
Forbenefnde fogit och skrifver skulle lade sig n0ie med<br />
sedvonlige rettighed och brefve eller dompenge efter recessen<br />
och ellers de, saa vel som sandmend, oldinger,<br />
sexten och femten mend, hvor de i birk tilkrefvis, i aIle<br />
mader rette sig efter loven, birkeretten , recesser, forfordninger<br />
och anden landsret och lovens genge, efter<br />
som de for ridemend i de sager, ridemend efter kongelig<br />
befalning tilkommer, eller och i andre sager for landsdommer,<br />
om de for hannem indstefnis, acter at svare och<br />
stande til rette.<br />
7. San dm e nd af h vo tilsett is. F uldgi "ris sandemends<br />
toug ei inden sex uger.<br />
Den, birket tilhsrer i Judland, skal och vere forplict<br />
at tilsette sandmend efter birkeds leilighed och gamle vedtegt,<br />
hvilke lovligen opkrefvede och tilfulde skulle inden
Missive I62.1 22. fehr.<br />
konge11s lorrt"ge brevet at handle po' F-rank-r£g elle,<br />
s':g selv der t"nd begt"ve liir vt"dere besked.<br />
Uddrag i Sail. tegn. 22, 2II.<br />
t .1.Yissive I623 2S. septor.<br />
I623 1<strong>4.</strong> mars.<br />
50.<br />
(Hafnire.)<br />
o<br />
Ab. brev om lorbud »lod,<br />
at skotskt og lyneborger salt t"ndfBres ,: Skdne, SfElland,<br />
Fy1'l og Smdlandene.<br />
Sail. reg. I7, 336.<br />
Eftersom vi komme udi forfaring, hvorledis mange,<br />
baade udlendiske oeh fremlnede saa vel som oehsaa voris<br />
egne undersaatter, skulle sig understaa skodsk och Lllneborger<br />
salt udi vore lande Seland, Skaane, Fyen och<br />
Smaalandene at indf0re, fal at holde oeh forbruge emoed<br />
voris mandat oeh forbud med Danmarkis rig is raads raaed<br />
oeh betenkende, anna 1617 derom publieered och udganget<br />
1, saa oeh imoed voris benaadinger oeh friheder unt<br />
oeh gifve Johan Post, borger oeb indvoner her udi vor<br />
kiebsted KiBbenhafn oeh hans medeonsorter udi det refinerede<br />
salteompagnie, da be de vi oeh hermed alfvorligen<br />
oeh strengeligen biude oeb befale vore fogeder, embitsmend,<br />
borgemestere, raaedmend oeh aile andre, som paa<br />
vore vegne udi vore ki"bsteder, udi forbemelte lande<br />
liggendis, hafve at biude oeh befale, at i hafver ftittig<br />
indseende, at intet saadant skodsk eller Lyneborger salt<br />
der indf0ris, fal holdis eller forbrugis, oeh at de derin.loed<br />
handlende tilb0rligen efter forbemelte voris mandat och<br />
friheder tiltalis oeh straffis efter, som i for os ville antsvare<br />
oeh vere bekiend.<br />
1 Prdg. I6I7 :l-l. juni.<br />
5I •<br />
I623 I7. mars. (Hafnice.) Frdg. om scglmestrene og<br />
deres tilsyn med V(l]verterne og larvert"erne.<br />
R: StEll. reg. I7, 344-45.
porordni"K r633 I. j'uli. 85<br />
registere och besegle, och siden mue ereditorerne, efter<br />
som lodden dennem tilfinder och tilforne om godsis op<br />
bydelse formeldis, tage deris betalning fer eller siden udi<br />
det, dennem lyster; dog skal tvende gode mend af lands·<br />
dommerne dertil nefnis, saa fremt creditorerne icke self<br />
nogen er angifvendis, hvilke med ald ting am siette ugis<br />
dag lDod, som i ferste articke1 er rert, skulle sig forholde;<br />
och saa fremt enten dennem udi saadan taxering for lov-<br />
1ig forfald icke mr.lder, da maa den, 80m meder, en anden<br />
vederheftig god mand udi det sted til sig tage och med<br />
bannem forrette, sam ved ber, och hand vil ansvare; dog<br />
skal serdelis och efter loven hafvis i act b"rnepenge, kirke<br />
penge, och hvad gield umyndige hafver at fordre.<br />
Och efterdi udi saadant tilfald, serdelis naar ingen sig<br />
arC eller gield tiltager, stor utroskab pleier at begaais, da<br />
om ingen anden tilstede er, skal den eller de, tilsiun udi<br />
husit hafver, strax al hoe och les0re, brefve oeh andet<br />
forsegle och lade D0iachtigen forseg1e oeh i god forvaring<br />
indsette eller och stande derfor sam [for] anden vitterlig<br />
utroskab til rette; dog skal dennem vere till at til dagelig<br />
brug och ophold, kost och 01 oeb nedvendig boeskab,<br />
dog at det richtig registerit er, och som de ville forsvare,<br />
uden fore och ubeseglit til nytte at hafve och hruge. '<br />
3. Hvorledis boet beskrifvis efter den afgangne.<br />
Lovlig forfald. --- Naar anden verge maa foro<br />
rd n is.<br />
Naar nagen adelsperson, som uden fort!ldris fellig<br />
er, ved dr.lden afgaar, da ska1 den afdedis neste och<br />
eJdste tvende frender paa federne oeh m0derne, som i<br />
landet erre boesidendc, registere arfve oeh gield och siden,<br />
om ingen dennem ret verge er, samme registering den<br />
rette verge paa boets bekostning tilskicke. Er en af<br />
dennem udi indmaning uden lands, paa sotteseng elJer i<br />
udbud mod ricens fiender, da maa den, der mfJder, tage
86<br />
Forordning I6aj' I. julio<br />
en anden god mand eller kongens fogit udi hans sted.<br />
End saa fremt ingen dennem af forbemelte aarsager kand<br />
m"de, da maa landsdommerne to gode mend, nemlig andre<br />
neste frender eller och vederheftige och nest boesidende,<br />
udi deris sted forordne.<br />
Saa fremt den rette verge uvederheftig eller utienlig<br />
er, och det os nochsom til kiende gifvis af forbemelte sam·<br />
frender eller andre, da ville vi en anden, som ellers nest<br />
er, dertil forordne. Och skulle hver laugverge och de,<br />
boen efter kongelig reces registere 1, herefter vere fortenkt<br />
det sig at antage, som loveD och recesseD deDnem enhver<br />
for sig tilholder, med mindre de derfore ville lide och svare.<br />
1 Reces I6I5 § 2..1.<br />
4- Hvorledis den, som tiltalis for udleg, kand<br />
rette for sig.<br />
Naar nogen, som tiltalis for gield och udleg, vil<br />
rette for sig, da skulle landsdommerne, naar af dennem<br />
begieris eller for dennem indkommer, om gielden kiendis<br />
richtig eller vedgaais, eller och derpaa tilforne voris dom<br />
eller afsigt er forhverfvit, tilforordne, .som forberert, tvende<br />
gode mend af dens stand, som udleg giere skal, bevilgede<br />
eller tilnefnde af den, som esker udleg, hvilke eller de i<br />
enien deris sted tiltagne skulle taxere och sette det, 80m<br />
tilbiudis, vere sig gode 10s0re eller jordegods, som de<br />
ville forsvare. Dog skal den, som tiltalis och viI rette<br />
for sig, saa fremt hand af Dogen anden tilforne for gield<br />
och udleg segt er, ferst udlegge eller och tilbiude och<br />
afsette fyldiste efter forbemelte gode mends taxt til den,<br />
hannem fere lovligen segt och tiltalit hafver.<br />
S. Hvorledis enh ver sin gield eller aDd en kraf<br />
uden vitlsftig proces hafver at s"ge. -- Den for<br />
gield oc udleg s0gis, maa sig mod loven ei urige.<br />
Endog enhver er frit for at bruge rigens ret, sere<br />
delis de motvillige at tvinge. och bafve i afve, dog efterdi
88<br />
FtJroraning r62.] r. julio<br />
inden aar och dag indlf(Jsis; hvo ellers derpaa skader,<br />
stefne det ind for os och voris Danmarkis rigens raad.<br />
Och paa det ingen retten til forfang, naar hand segis,<br />
sit gods skal afhende, da skal ei nogen, naar dom ofver<br />
hannem til landstingit er forhverfvit, mectig vere sit gods<br />
at afhende, med mindre hand, siden hand solt hafver,<br />
saa vederheftig er, at hand den gield eller udleg. hannem<br />
krefvis, kand fyldistgi0re.<br />
Och efterdi ofte befindis, at gieldsbrefve, naar de en<br />
gang forn"iede ere, siden misbrugis, da naar udleg, som<br />
forbemelt, sked er, oeb brefvenis summe och anden omstende<br />
i afsigten er indff2Jrt, skulle de saadant at forekomme<br />
nf2Jiagtig paaskrifvis och cassens, saa vit de b0r,<br />
och siden den, som udleg giecer, tilstillis.<br />
6. Landsdommers forplict aile sager at ordele.<br />
Landsdotnmerne skulle herefter paa aIle verslige domsager,<br />
paa hvilke de ordele kunde, saa vel som adels<br />
och uadels gield oeh anfordring d0mme oeh skaffe ret<br />
och execution. Imod adelsbref maa de och vel demme.<br />
med mindre saadan bref saaledis udi dommen rf2Jris, at<br />
"<br />
det deris cere och lempe for flCEr er, som det udgifvit<br />
hafver. Och efterdi landsdommerne enhver hiemmt: kunde<br />
och skulle hielpe til sin ret, da skulle ingen herefter tilstedis<br />
stefning udi vort cant zelie at bekomme, med nlindre<br />
hand stefner landsdommers dom, undtagen de sager, som<br />
adels cere och lif paagielder; dog ville vi os forbeholdit<br />
hafve de sager, hvorudi nogen for rettens fornectelse och<br />
voldsom tvang oeh forurettelse beklagis, med vore Dan·<br />
markis rigens raad til forher for os at indstefne.<br />
7. Dele maa ei tagis uden dom udi sager, sonl<br />
nogit paa sig hafver. - Nam oc vurdering, dele<br />
oc dom paa ceren.<br />
Til hiemtingene skal ingen herefter fordelis for sager,
Fot"ordning- I62.1 .I. julio<br />
sager, som ofver tre dalers verd er eller cere paagielder,<br />
med mindre tilforn efter lovlig kald och varsel er demt i<br />
sagen; derforuden, saa fremt ved nam eller vurdning nogen<br />
kand segis, da skal aid delemaal forblifve. For ord, ved<br />
hvilke ingen ·sichtis paa sit erlige rychte och lempe, skal<br />
ei heller nogen dele eller reredom udstedis.<br />
8. Ki0bmandsbog.<br />
Efterdi med ki"bmandsbgger daglig stor urichtighed<br />
befiodis, mest udi de, 10m icke holdis kiebmend mod<br />
kiebmend, hvor den ene bog mod den anden kand con<br />
fereris, da, endog vi rette ki"bmends b0ger mod kiebmend<br />
lader i sin verd, saa vit enhver steds borgemestere och<br />
raad eller ofverkiebmend dennem at gotgieris billigen<br />
kunde kiende och demme, ville vi, at hvilken ki0bmand<br />
herefter nogen gield och serdelis af adelspersoner hafver<br />
at fordre, skal se til, at hand sine b0ger af dennem lader<br />
underskrifve eller och efter deris richtig underskrefne sedel<br />
och bevis ved dag och datum, som hos regenskaberne<br />
liggis kand, betroer dennem, som icke med rede penge<br />
kunde betale, och engang hvert aar, saa vit mueligt och<br />
de kunde dertil konlme, med dennem afregner och lader<br />
sig betale eller i det ringeste i deris beger underskrifve<br />
och al ting endeligen klarere.<br />
9. Om pant.<br />
Efterdi denne tid at udlaane eller borge uden pant<br />
ocb god forvaring misligt er, mangell och besverligt<br />
falder sit gods til brugeligt pant at afstaa, da, naar efter<br />
forige forordning 1 pantebrefvene til landstingit, hvor godsit<br />
liggcr, lzsis och paaskrifvis, skal den, som nogit pant<br />
settis, mue anamme ved fogden och tvende gode mend,<br />
adel elJer uadel, efter den, som maa afhende, hans for<br />
skrifnings indhold, det, hannem pantsettis, saafremt det<br />
1 Frdg. I632 26. Qvgust.
112<br />
Forordning 161.1 19. n07)61'.<br />
udgift at drage; derforuden och bvorledis bissekremere<br />
och andre, som i ki0bstederne udstaa i aloe och lod.<br />
stort oeh lidet lige ved skatteborgeme udselge oeh det<br />
paa tre dages tid tillige, hvor och naar dennem siunis,<br />
endoch fast lenger dermed at naar en slipper, da begynder<br />
den anden sine 3 dage, dog alt med en kram, och derefter<br />
paa nogle dage forreiser oeh siden paany med samme<br />
kram til 3 dage sig igien indstiller, uanset saadanne tre<br />
dagis udestaaelse en del ki0bsteder efter deris egen uaehtsomme<br />
begiering som it serdelis privilegium ere forunt<br />
oeh icke de fremmede, ocb at samme ki0bsteder ei kunde<br />
med saadant privilegio vere at besverge eller oeh det<br />
dennem paan"dis lengere, end de det self ere af os begierendis,<br />
at mand nu forbigaar alt bissekremerie udi voris<br />
kiere her farfaders konning Christian den tredie reces 1<br />
lang tid forleden at \·ere afskaffit, oeh efterdi vi betlnde<br />
saadanne misbruge voris undersaatter at vere fast skadelige<br />
oeh ulidelige, dernest oeb udi ingen dette rigis lov<br />
eller reces grundede, meden heller derudi forbudne oeh<br />
utilladte, oelt derforuden deonem udi andre go de och velfunderede<br />
handlingsteder icke at stedis, da hafver vi med<br />
voris Danmarkis rigis raads raad oeb samtycke for got<br />
anset derudinden efterfmlgende forordning at lade paabiude<br />
oeh udgaa.<br />
I. Ferst skal ingen saadanne liggere her udi rigit<br />
efter denne dag lidis eller tilstedis, hvorfaare vi och bermed<br />
a1 gesteskud ville hafve of vera It afskaffit.<br />
2. Dernest skal oeh herefter ingen vere tilsted med<br />
nogen kramvare at oml"be fra en kif2Jbsted til en anden<br />
eller och nogen sted dermed at udstaa oeb udi alen, lod<br />
eller punder at seIge, med mindre hand f9rst hafver vundet<br />
borgerskab oeh sig nedensat her udi riget och holder<br />
1 Reces ISS8 § ..J..J.
Forord"ing r62.] 19. novbr. 113<br />
dug och disk, skatter och skylder lige med andre voris<br />
undersaatter.<br />
3 · For det tredie skal aldelis ingen tilstedis bissekremerie<br />
paa landet at drifve; hvo det findis at gigre<br />
eller bafye giort, den skal mue antastis af hvo som heldst<br />
hannem dermed tager, paa hvis gods det och er, i synderlighed<br />
om herskabet self icke derofyer vii rette. Formener<br />
nogen sig imod nogit forbemelt at vere berettiget, bevise<br />
det fremdelis for os ocb voris Danmarkis rigis raad. Dog<br />
ville vi icke hermed hafve forbudet fremmede kremmere<br />
rette markinde dage, och icke ellers, med deris kram och<br />
yare aile yegne ber udi riget til almindelige markinder at<br />
mue udstaa ocb lige ved vore egne undersaatter der deris<br />
vare med enhver adel och uadel, clerici, borgere och<br />
bender efter, som hidindtil sedvanligt verit hafver, at forhandle.<br />
I lige maade ville vi ei heller forment bafve<br />
fremmede och udlendiske deris tiennere och svenne herind<br />
med deris yare at forskicke, som udi kiebstederne sam me<br />
yare til adelen, borgerne och dennem, som med fremmede<br />
mue handle, ki"bmandvis och som anden sted er sedvanligt,<br />
hvis de udi skippund och lester af ski bene kunde<br />
afhende, [kunde afhende] 1. Dog skulle varene ikke mue<br />
oplegis, paa det hemmeligt beckerie, som hidindtil sked<br />
er. ikke dermed skal drifvis. Hvo, herimod findis sig at<br />
forholde, hafver forbrut, hvis hand hafver med at fare.<br />
4-. Ti biude vi hermed och befale alle vore embidsmend,<br />
fogder, borgemestere, raadmend oc alle andre, som<br />
herudinden paa vore vegne hafver at befale, flitteligen at<br />
bafve udi acht, at denne voris forordning udi aile maader<br />
blifver holdet och efterkommit.<br />
1 Disse ell" lignende ord savnes her.<br />
8<br />
J
116<br />
Forordnl.·"K' r62..J 20. novbr.<br />
kommer sig at hafve bedrit. Kand och samme straf ieke<br />
hielpe, da mue de paa det sidste slet af byen forvisis.<br />
6. Paa landsbyen ville vi och, at yore lensmend oeh<br />
adelen, enhver udi sit gebiet, skulle hafve indseende, oeh<br />
skal hvis vide derom gj0ris, erachtis n"iachtig oeh derofver<br />
afl yore lensmend saa vel som adelen oeh de,<br />
adels rettighed hafver, holdis, som ved ber.<br />
7. For det andet, belangende de dagis ocb tiders<br />
vanhelgen, som til predieken oeh guds ords forhandling<br />
ere beskickede, da saa fremt nogen arbeider under predicken,<br />
skal hand ferste gang helligbr"de hafve forbrut,<br />
anden gang dobbelt. Sker det tiere, da straffis efter, som<br />
ved bsr. Hvis helligbr0de ellers efter middag med mutvillig<br />
arbeide sig tildrager, dermed forholdis efter, som<br />
lougen, kirkeordinantsen, recessen oeh forordninger indholder.<br />
8. Dog ville vi hermed hafve undtaget, hvis af stor<br />
oeh uomgengelig forn0denhed, serdelis naar predieken er<br />
at ende, oeh sin nreste, sig eller sine szrdelis at hielpe<br />
oeh redde sig kand til drage, saa vit som gud den allermechtigstes<br />
ord os tilsteder oeh enhver med en christen<br />
sambyrtighed kand vide sig at befrie.<br />
9. Vi ville oeh under helligbr"de forbuddit hafve<br />
udi kiebstederne om bellige dage 01 til krouhuse at f"ris,<br />
saa och nagen kram eller verksted at obnis, ei heller<br />
nogen yare, edende eller andet paa offentlige steder at<br />
falholdis; hvo, saadant beh"fver, sf2Jge sig det i husene<br />
hos dennem, som det falhafve.<br />
IO. De ki0bsteder, som lugte ere, skulle ieke, fer end<br />
h"imesse er ude, lade portene obne; hafver nogen nedigt<br />
erinde, som ieke kand hafve saa lang respit, hand maa<br />
udladis oeh ieke flere, dog skal hand ansige, hvad hannenl<br />
1 .A 11.1/.: forbemelte.<br />
---, I
120<br />
Fundats r62.1 .10. nO'Viw.<br />
Desuden trykt samtidig: Prentet i Ki0benhaffn, hoG SaUge Henrich<br />
Waldkircks Arffuinger, s'Kn"et Aj-Cij (optr)'kt i Soransk tidsskrift<br />
.r, 77 - 9.1). Et andet optrYR Itar: . . . Waldkirchs Arffuinger,<br />
signeret Aj-C iii et tredje liar: . . . Waldkirchs Arft"uinge, sl"gneret<br />
Aj-Cif. Efter en original udflZrdigelse trykt hos Pantoppidan: Annales<br />
eccles. Danic . ..1, 7.15-/-6.<br />
Eftersom vi af christelig kongelig forsorg for vore<br />
kiere tro undersaatter adelen hafver betragtet, med hvor<br />
stoer farlighed, meie och bekostning deris b0rn paa atskillige<br />
udlenske steder sig at begifve foraarsagis der at<br />
se och iere, hvis deris stand, leilighed och vilkor kand<br />
betenkis at vere gemes, och vi dog derhoes befinder en<br />
stoer del den nom icke det at naa, som de i saa maader<br />
lenge och med stoer bekostning s"ger, af aarsag baade<br />
at forfarne mestere udi alle exercitiis neppelig paa nogen<br />
sted til haabe ere at finde; derforuden och efterdi samme<br />
adelsb"rn fast unge forskickis I saa de saa vel for bekostningen<br />
som andre aarsager gemenlig igien fordris,<br />
naer de f"rst ere komne til dend alder, at de kunde fatte<br />
och giere undersked, paa hvis de udi fremmede nationer<br />
ser och forfarer, hvorfore vi forbemelte adelige ungdom<br />
til dis bedre och christeliger optuktelse saa och noksom<br />
forfremmelse udi de sprog, vidskab och 0fveIser, som<br />
saadan stand slammer och tilh0rer, med voris Danmarkis<br />
rigis raads raaed och betenkende for got hafver anset hoes<br />
dend kongelige skole Sor"e her udi vort land Sieland it<br />
kongeligt academie at stifte och fundere och derpaa dend<br />
#<br />
forordning och skik at gi0re, som efterf"lger.<br />
a. Mariboe closters forandring.<br />
F0rst foruden forbenefnde Sore, hvis fundation VI 1<br />
aIle maader ville hafve uforkrenket, hafver vi Marieboe<br />
closter, udi vort land Laaland liggendis, for dend misbrug,<br />
sam idelig nogen tid lang derhoes veret hafver, med aid<br />
des indkomme och tilliggelse, intet undertaget udi Dogen<br />
maader til saadan academies stiftelse, professorum och
Fundats I63.J .10. novbr. 123<br />
inconsideration, sveren, banden och andre ubeskedenheder<br />
och lyder. - Foreldrene och vergerne skal hofmesteren<br />
och atvare, naer ungdommen derfra drager, om deris<br />
humeur och inclination til hvis dennom skadeligt kand<br />
v ere , och i aile maader tragte efter, hvis hand kand besinde<br />
ungdommen at gerade til forfremmelse oeh eHers<br />
saadan i sin bestilning sig forholde, som en erlig riddermands<br />
mand vel eigner och anstaaer.<br />
l':. Hvo med Sor0e academie den efverste inspection<br />
hafver.<br />
Och eftersom udi Marieboe closters fundation hafver<br />
veret stiftet af begyndelsen, at rigens raaed samme closter<br />
skulle hafve udi forsvar 1, da er af os for got anset, at de<br />
fremdelis mue en af deris middel bevilge, som med dennom,<br />
hvilke allerede udi Sor0e fundation dend gfverste in<br />
spection ere befalede, skulle och kunde hafve tilb0rlig<br />
· indseende, at samme steds med acadelniets forhold skicke<br />
ligen, oeh som det sig b0r. afgaaer och bestillis, dog alt<br />
saadant under voris oeh voris efterkommeris, konningers<br />
udi Danmark, efverste discretion och sambtyeke.<br />
Och eftersom vi noksom hafver eragted Marieboe<br />
closters indkomme, med hvis af Sor0e ofver skolens bekostning<br />
kand er0fris, til samme academiis underholdning<br />
icke at kunde tilstrecke, da hafver vi derom saa vel som<br />
om andre dets herefter formelte leiligheder en del voris<br />
raaed oeh adel ladet samle och beraadslage oeh siden om<br />
atskillige samme academies vilkor och forhold efter deris<br />
betenkende bevilget, sluttet oeh forordnet, som efter<br />
f"lger.<br />
1 7fr. Fundats L596 7. juni indledn.<br />
I. Adels b 9r n an na m m is i Sor" e ac ade mi.<br />
For det fBrste skal yore kiere tro undersaatter af<br />
adel udi vore riger Danmark oeb tilh0rende f0rstendomb<br />
Slesvig, saa oeh Norge, Holsten oeh andre vore lande
Fundats .r62.] .jo. nwOr. 125<br />
och. om de formue hafver och hofmesteren eragter dennom<br />
at vere saa til alder, at de dertil kunde admitteris, da skal<br />
enhver gifve om ugen halfanden rixdaler in specie, eller<br />
om de fattige ere, en eller en half Idaler in specie eller<br />
dens verd for alle saadanne exercitier at lere, som de ere<br />
bekvemme til, hvilke vi eragte disse at vere, nemlig:<br />
tydske sprog, initia Gallicz lingvC(!, naer de i latinen och<br />
tydsken ferdige ere; derllest dantsen, foedtorneren 2, exercitie<br />
med geyer, mosqvet och picken; derforuden bold·<br />
hus, instrumentleg. ridzen och maleo s. De 30 adelsbern,<br />
fundatzen om formelder 4 , ere fri, saa vit kosten belanger<br />
och gifve intet. och skal det herefter vere alle af adelen<br />
frit fore at indsette deris b"rn udi dend kongelige skole<br />
baade at studere och derhoes at lere exercitia. endochsaa<br />
ofver det tal, som fundatzen am formelder, dog skal de<br />
de rom hoes hofmesteren en maanet tilforn atvare och<br />
hannom derom forstendige, paa det n0edt0rftig anordning<br />
dertil kand blifve giort, och da skal gifvis for bver person<br />
en rixdaler in specie om ugen. Lige saa meget skulle<br />
de och gifve, som begerer deris bflJrn at hafve udi bemelte<br />
skole ofver de sex aar, som dennom efter fundatzen 5<br />
fri ere bevilgede, meden naer Dogen kommer ud af skolen<br />
af de tredifve, sam fundatzen om formelder, eller och de<br />
sex aar fulde der hafver veret, och siden betaler, som<br />
forbemelt er, och der da ellers ingen med Dogen voris<br />
serdelis och expres,. skrifvelse til stedet igien er forordnet.<br />
da dennom som tilforne ofver tallet ere indkomne. for<br />
nogen anden at indtagis lldi de andre bemelte deris sted<br />
efter, som de eldst ere indkomne, och nyde samme sted<br />
fri efter, som i fundatzen de tredufve er unt och bevilget.<br />
End kommer nogen til skolen, en eller flere med voris<br />
1 ...4: richsdaler.<br />
I A K: foedtorner.<br />
S A K: maalen.<br />
" FunJats I586 .]0. maj z"ndledn.<br />
& A. st. § 29.
Fundats I62.J 30. novbr. 13 1<br />
siugdom, skal hafvis ald goed flittig opsiun med goed<br />
varetegt, medecin, tienlige spisning och tilsiun.<br />
16. Om diseiplin.<br />
For det sextende med poen oeh disciplin for de b0rn,<br />
som ere udi skolen, skal forholdis efter sedvonlig skoleret,<br />
dog med fornuft oeh goed discretion, meden de, som<br />
icke ganger udi skole, me dens fra hofvetieniste och for<br />
pages der hedenkommer och ere under deris femtende eller<br />
se:\1:ende alders aar, de skal straffis af deris skolemestere<br />
eller udi stalden efter 1, SODl hofmesteren got siunis oeb<br />
deris forseelse findis. Med dennom, som ere udi aea<br />
demiet och ere ofver dend forskrefne alder oeh gi0re nogen<br />
forseelse eller sig forbryder, skal hofmesteren hafve goed<br />
indseende oeh betenkende ocb ved alle middel forsage<br />
efter forseelsens condition med gode ord oeh alvorlig<br />
paamindelser oeh under tiden med trusel och strenghed<br />
at holde dennom udi afve oeh bringe dennom til rette<br />
och fere al ting med goed moderation, meden dersom<br />
nogle besverligere hendelser forfalder, som hafver strengere<br />
examination oeb strar behof, da skal derudi forh0ris och<br />
dommis af hofmesteren, adjunetis professoribus oeb det<br />
udi alle adelspersoners, som ere udi aeademiet deris ofververelse,<br />
dog uden nogen sanlme 2 adelspersoners 3 voto;<br />
dersom det icke da er saa bei sag eller trodsig motvillighed<br />
imoed dennom, de ere undergifne, men andre<br />
forseelser, da deris privatos prceceptores at lofve for dennom<br />
for dend fBrste gang, men dersoDl det er nogen motvillige<br />
och meget grofve forseelse. da skal de demmis til at straffis<br />
med indliggelse oeh emidlertid ieke at 4 spisis med andet<br />
end tert br0d oeh spis01, med mindre nogen blifver tildemt<br />
saadan indliggelse, saa lenge at continuere, saa de<br />
det icke med helbrede ved 01 oeh br0ed kunde udstaa,<br />
1 A forbig.: efter.<br />
I Stilt'us og A-- 6 • Aforbig.: sam me.<br />
P<br />
S Sii/edt's (J .. E{ A ,. A: a.dels persones.<br />
" Siiledes og A",· A forb(:r.: nt.<br />
9*
Funtlats I62.] .Jo. nO'lJiJr.<br />
hvor det da efter hofmesterens discretion maa noget forandris<br />
och mitigeris. Och skal saadan straf och disciplin<br />
forordnis paa it kammer efter leiligheden it sted ofver<br />
jorden, som dertil kand brugis, men dersom nogen saa<br />
gandske haarstridig befindis, at ingen formanelse eller<br />
straf kand hielpe, moed dennom maa brugis de yderste<br />
raaed, nemlig at afsige och udelucke den nom fra ackademiets<br />
omgengelse och selskab, paa det andre af saadanne<br />
icke skulle tage ont exempel och forf"ris. U di<br />
lige maade skal ochsaa efter forbemelte pungter med<br />
straf forholdis, om nogen af przceptoribus privatis self<br />
udi nogen utilberlig forseelse befindis.<br />
17. 0 m s kie nk oc g afve.<br />
For det syttende ville vi strengeligen forb"det hafve,<br />
at aldelis ingen skenk, gafve eller forering skal eller maa<br />
gifvis eller tagis af nogen, ihvosomheldst det och vere<br />
kand, enten naer nogen adelsb9rn f0rst indtagis derudi<br />
skolen eller ackademiet eller och siden udi nogen anden<br />
maade til dennom, de lere deris exercitier af, dog dersoln<br />
nogen vii gifve en maadelig forering, naer hand uddrager<br />
enten udi almindelighed udi aIle officier udi ackademiet<br />
eller til nogen af dennom serdelis, som hand hafver forfremmet<br />
sig under, det vere enhver frit fore efter hans<br />
egen discretion. Befindis nogen herimoed skenk at tage<br />
udi nogen maade, da skal hand derm.ed hafve forbrut<br />
dend siette part af hans aars besolding.<br />
18. Professorum oc andris ed.<br />
For det attende skulle alIe, saa mange som udi dette<br />
ackademie nogen stand eller officie betiene eller herefter<br />
betiene skulle, vere sig professores, exercitiemestere och<br />
aIle andre, som ellers med bC2Jrnene skulle hafve on1gengelse,<br />
tagis udi ed paa hf2Jieste och strengiste efter<br />
medff2JIgende forfattelser, hvilken ed dennom af hor-<br />
.. --,
kirabsteder bafner eJler anden steds, hvor korn och anden<br />
vare udskibis udi vore lande Jutland, Fyen. Loland, Falster,<br />
Langeland och andre smaa Ian de at maa udskibis eller<br />
("ris, uden det her paa vore egne riger och lande skibis<br />
eller selgis.<br />
2. Saafremt nogen enten indlendske eller lldlendske<br />
herimod fordrister sig noget sligt fra forbenlelte steder at<br />
udf0re eller udskibe, da skal de icke alleniste hafve for<br />
brut skib och gods och alt, hvis de hafver lned at fare,<br />
Dleden och derforuden tiltalis och straffis som de , der<br />
motvilligen imod vor oboe mandat och forbud handle och<br />
gi"re ville.<br />
3. Dog ville vi hermed icke barve forbgdit forbemelte<br />
slags korn och yare til vor rige Norge och des saa vel<br />
som andre vort rige Danlnark underliggendis "er och<br />
lande indbyrdis under hinanden at f0re och skibe.<br />
<strong>4.</strong> Ti bede vi och biude vore fogder, embidsmend,<br />
borgemestere, raadmend ocb aile andre, at i efter denne<br />
dag aldelis ingen forskrefne slags korn och yare tilsteder<br />
af vore lande enten for nogle yore kiBbsteder, hafner eller<br />
anden steds efter, som forskrefvit staar, intil st. Hansdag<br />
ferstkommendis at udf0ris eller udskibis, saa fremt i icke<br />
sielf derfore ville stande os til rette och straffis derfaare,<br />
som ved ber.<br />
ID5·<br />
I624 2I. Jan. (Hafnire.) Frd..(. 0111 begravelser I<br />
Krist£a1/sstad.<br />
R: Skanske reg. 4, dor.<br />
Eftersom vi af h0ie afrigheds gunstige forsorig hafver<br />
betrachtet, hvis som kunde tiene til vor ki0bsted Christian<br />
stad och des indbyggeris vore kierre undersotters nytte,<br />
gafn och forfremmelse och udi synderlighed. hvorved<br />
kierkens bygning der samme steds kunde forbedris och<br />
ved magt holdis, och derfor om begrafvelser der samme<br />
---,
Forordnt."nr r6a4 are ian.<br />
barn, hvis foreldre gigre arbeide for andre, skal gifve<br />
2 daller; af en soldat tiltagis efter, som hans vilkor och<br />
stand ere<br />
5. Ved ringen skal forholdis efter, som forbemelt era<br />
6. Och skulle de lig, som icke formaar at begrafvis<br />
udi byen, udberis, imedlertid de andre begrafvis; mens<br />
dersom nogle iblant de samme fattige ere, som formedelst<br />
ofverfallendis ulycke och tilfalde ere geraaden i fattigdomb,<br />
som dog hafve lefvet erlig. och samme dag ingeti<br />
inden byen blef begrafvet, da nlaa med en eller toe af<br />
de mindste klocker ringis, naar deris lig udberis af byen,<br />
och derfore intet gifvis.<br />
7. Ti bede vi borgemestere och raadmend udi Christianstad,<br />
saa och hermed alfvorligen befaller, at de med kierkevergeme<br />
der samme steds lader hafvis fli[t]tig 1 indseende,<br />
at denne voris forordning i aile maader holdis och efterkommis<br />
efter, som de ville tilb"rligen andsvare och vere<br />
bekient.<br />
1 R: flichtig.<br />
Io6.<br />
I624 9./ebr. (Hafnire.) Instruks /01' en vCjer, 'Drager<br />
og maier /or prO'lJtal1thuset, toj"huset og Bremerkolm.<br />
R: StZll. reg. J7, 452-5<strong>4.</strong><br />
Vi hafver antaget och bestillet och nu med dette<br />
vort obne bref antage och bestille Frants Mogens"n at<br />
skal vere veger, vrager och maaler paa vor Bremmerholm,<br />
proviant- och t"ighus, och skal sig udi samme sin<br />
bestilning forholde som efterfelger.<br />
I. F"rst ville vi, at paa Bremmerholm, proviant- och<br />
tgihus skal holdis en ret, rigtig vegt och maael, lige efter<br />
vor ki0bsted Ki"benhafns byes vegt och maael. I lige<br />
maade skal Frands Mogensf(Jn vere forpligt at holde rigtig<br />
bog ved daug och datum paa alt, hvis ind- och udvegis,<br />
saa och deris nafn antegne, som enten lefverer eller
Instruks 1624 9. febr. 143<br />
stede, der at veie, vrage, maale oeh tele alt, bvis der<br />
samme steds leveris oeh bar at veiis.<br />
9. Hand skal sig oeh alvorligen lade vere forbudet<br />
no get enten lidet eller stort at veige, maale, vrage eller<br />
tele J med mindre det hannom af vor rentemester eller<br />
admiral paa Bremmerholm blifver befalet eller oeh af<br />
dennom, som heiere befalning hafver.<br />
IO. Naer nogen yare kif2Jbmend tilh0rende efter voris<br />
admirals befalning blifver indtaget paa vort vegerhus at<br />
vegis, skulle de gifve derfore at vege ligesom udi byen;<br />
ligesaa meget skulle de oeb gifve, til hvilke vi nogen de<br />
vare, som paa Bremmerholm ere i forvaring, kunde selge<br />
oeh afhende.<br />
II. Vor veger skal oeb vere forpUgt at obne vegerhuset<br />
om sommeren formiddag, naer kloeken er 6, og<br />
lucke det, naer kloeken er 10; om eftermiddagen obne<br />
det, naer klocken er 12 oeh lueke det, naer klocken er<br />
fem; i lige maade skal det ohnis om vinteren formiddag,<br />
naer klocken er halfgaaen otte. oeh luekis igien, naer<br />
klocken er tree<br />
I2. Oeb skal Frants Mogens"n udi samme sin tieniste<br />
sig tro, flittig oeh liudig udi aile maader forholde, som<br />
det sig en rerlig oeh tro tiener eigner oeh bar, for hvilken<br />
hans villige oeh tro tieneste vi bafver bevilget at ville<br />
lade gifve hannom paa sig sielf halfandet hundrede cour.<br />
daler ocb en sedvonlig hofkledning, oeb paa en dreng<br />
fire courant daler kostpending hver maanet, indtil saa lenge<br />
vi anderledis derom tilsigendis vorder.<br />
I3. Ti bede oeh biude vi vor rentemestere de, som<br />
nu ere eller herefter kommendis vorder, at i aarligen for<br />
D0ier Frants Mogens",n forskrefne pension, ei gi0rendis<br />
han nom derpaa nogen forhindring i nogen maade.
Forordn,·ng I624 28. feb"..<br />
hans guddommeJig majestetes hielp at forekomme oeb dette<br />
voris mandat det belangende at lade udgaa.<br />
I. For det fBrste ville vi alle pafviske munke, Jesuviter,<br />
presbyteros seeulares oeh andre saadanne geistlige<br />
personer under deris Hfs fortabelse gandske och aldelis<br />
hafve forbudet sig her udi vore riger oeb lande at begifve<br />
oeb lade befinde som de, hvilke atskillige udi disse<br />
riger, gud den allermegtigste vere evindelige zret, gandske<br />
ubekiente oeh uh0rte noviteter oeh superstitiones imod<br />
voris confession, kirkeordinants oeh atskillige publicerede<br />
forordninger stridende sig ville understaa os at paatrenge<br />
oeh indfsre, hvilket udi fremtiden stor guds fort",rnelse,<br />
uenighed oeb tvedraeht kunde foraarsage.<br />
2. Dernest saafremt nogen sig understaar saadan<br />
folk vidende at herbergere oeb underholde eller oeh steder<br />
dennem huse, hvor de deris roolerske ceremonier oeh<br />
superstitiones kunde fulddrifve, de skulle staa til rette som<br />
de mutvilligen sig imod voris mandater oeh befalinger<br />
stiller.<br />
3. I lige maade ville vi oeh under voris hgieste<br />
unaade oeh stra£, som ved b0r, hafve forbuddet oeb afskaffet<br />
aIle andre seehters hiemmelige exereitier, ",fveiser,<br />
predieken oeh sammelkomst, som de der ere imod denne<br />
voris ehristelig bekiendelse, som anna 1530 til Augsborg<br />
af voris religions forvanter er ofvergifven oeh nu udi disse<br />
vore lande oeh riger, gud vere lofvet, h"ris och underholdis.<br />
<strong>4.</strong> For det sidste, eftersom vi forfarer en del voris<br />
undersotter at begifve sig til Brunsberg och andre forbudne<br />
steder i Pryssen at studere oeh, paa det saadant<br />
uformerkt kand afgaa, da begifver de sig f0rst, naar de<br />
der udkommer, saa oeh naar de ere til sinds at begifve<br />
sig paa hiemreisen igien, til Keningsberg och der tage<br />
bevis sig at hafve studeret en tid lang, paa det deris<br />
-----t !
Forordni"g I62t1J I. maj. 157<br />
7. Berekteders 'br011upper.<br />
Ber0chtede bruder skal aldelis ingen pracht eller {"ren<br />
tilstedis; meden de skulle allene (uden nogen ("lge) gaa<br />
til fropredicken der at vies. Befindis Dogen at bafve red<br />
til barsel ocb gaar med udslagen haar, b"de kongen och<br />
byen hver 40 mrk.<br />
8. Bruders f"ren med spille mend.<br />
Geistlige, borgemestere och raad, och de ki"bmend,<br />
hvis formue er ofver 5000 dlr., skal vere frit fore lned<br />
spil ofver gaden at {"ris til och fra kierken, om de det<br />
ellers ville; dog skulle de dertil ingen udenbyes spillemend<br />
mue leie eUer bruge.<br />
9. Brudfolkis klrededragt.<br />
Fl"iel, caffa och atlask eller deslige udi verd skal<br />
ingen brud eUer brudgol!l-maa bruge, ei heller' noget silket"i,<br />
med mindre borgemestere och raad, efter de brudgommens<br />
formue ofver ti tusinde dire befundet haCver,<br />
derpaa deris sedel udgifvendis vorder.<br />
10. Naar bruden bortledis.<br />
Bruden skal bortledis om sommeren, Daer klocken er<br />
ti, och om vinteren, naer klocken er 8 om aftenen, och da<br />
skulle spillemendene vere forplicht i det seniste sig hiem<br />
och fra brelluppet at Corfeie, under deris 80 mrk. b0der<br />
os och byen til toe skifte.<br />
II. Brudfolkis OC deris slectis indbyrdis<br />
forrering.<br />
Geistlige, borgemestere och raad och de ki0bmend,<br />
hvis forloue sig ofver 2000 daler strecker, skulle hinanden<br />
til Cestengafve och ellcrs mue forrere udi gemene arbeide<br />
uden stene eller ammelering giort guld paa 10 lod; de<br />
andre, som ki0bmandskab drifver, saa och fornemme handverksfolk<br />
en guldering paa en rosenobel eller to. Gemene
ForordninK' ./624 I. ",aj.<br />
handverksfolk och andre skulle ingen saadan forrering mue<br />
udgifve. Videre skal ingen brud eller brudgom hinanden<br />
indbyrdis forzre uden af hiemgiort ulden oeh linnet oeh<br />
det allene til den maadelighed, som borgemestere och<br />
raad kand kiende efter formuen vere, om paaklagis. Til<br />
oeh imellom brudfolkenis foreldre, slecht oeh venner skal<br />
ingen foreering ske af brudfolkene eller hinanden sielf indbyrdis.<br />
12. Br ud,sen gel<br />
Brudsengens udstaffering skal aldelis vere afskaffet<br />
oeh ingen omheng af silket0i eller bildhuggerie der til·<br />
stedis, meden allene ofverslaget med ftamskteeke, som<br />
brudfolkene derpaa kunde sidde. Och skal inted brud<br />
eller brudgoms boeskab eller kister i brudehus eller gaard<br />
maa f"ris eller settis.<br />
13. Kirketienisten.<br />
Kirketienisten skal begyndis oeh endis efter som<br />
sedvonligt, oeh skal sognepresten den ieke mue opholde<br />
efter brudfolkene lenger end sedvonligt, saa den kand vere<br />
ent, naer ti slaaer eller it kaarter til elfve i det allerseniste.<br />
Gi"r presten berimod, staa derfore til rette efter biskoppens<br />
sigelse.<br />
1<strong>4.</strong> Spill emend s oc vakte 10 n.<br />
Borgemestere oeh raad skulle forordne om spillemends<br />
oeh vaehtel00 (om nogen er, som yacht vii hafve),<br />
hvorefter de forbenefnde sig skulle hafve at forholde<br />
under deris l"n5 oeb embeders fortabelse, saa oeh anden<br />
straf i fengsel til vand oeh brflJd.<br />
1 5. B r " 11 ups k 0 st.<br />
Dernest skal ei helIer nogen gi0re noget br011up lenger<br />
end en dag, oeh skal inted maaltid til noget br"llup mue<br />
gifvis efter denne dag; dog saafremt nogen viI gi0re brQJUup<br />
l
Forordning 1624 I. maj. 159<br />
i sit hus (och dertil ei forbruge nogen udlendiske drik<br />
med confecht eller speeerier) oeh allene hafve it bord paa<br />
talf personer och derpaa lade frembere fem retter oeh<br />
icke mere, det vere hannem frit; dog at ei heller samme<br />
verdskab lenger end en dag underholdis. Derforuden skal<br />
och aldelis ald drik och spisning, som sker i brudhuset,<br />
f0r eller efter bruden f"ris til kirke, i lige maade vere<br />
afskaffet.<br />
16. Vin oc confect afskaffet.<br />
Ei heller skal nogen herefter til br011up eller saadan<br />
vertskab skenke nogen vin eller fremmede drik, i glas<br />
eUer kande, til dants eller anden steds, til mand eller<br />
kvinde. Skal och ei vere tillat nogen confecht eller indsyltet<br />
tei at frembceris eller hafvis til noget br01lup, meden<br />
allene landsens egen hiemvoxene fruehter, uden nogen<br />
syltning eller forandring.<br />
17. Extraordinarie spisning til brgllupper<br />
afskaffet.<br />
Derforuden skal och for br011uppet ingen udspisning<br />
ske til forgangskvinderne, unge karle, spillemend eller<br />
Dogen anden i brudhuset, br011upsgaarden, bartskerhuse<br />
eller nogen anden steds, med mad, 01 eller yin, icke heller<br />
om mandagen eller andre dage derefter noget vertskab<br />
eller giestebud holdis eller nogen mad eller driekesending<br />
ske enten fra eller til br,dlupsfolkene.<br />
18. Brudgafve afskaffet.<br />
Skal ingen herefter gifve eHer forcere brud eller brudgom<br />
nogen gafve, guld, s01f, tin, klCEder eller andet (hvad<br />
det och for nafn hafve kand) paa deris brudebenk, ei<br />
heller forskicke det dennem enten f0r eller siden i deris<br />
huse. Dog skal hermed icke vere ment, hvis hosbunden<br />
eller hustruen fattige tienistefolk oeh andre fattige hiemme<br />
udi deris huse lader forskicke til deris husholdings begyndelse<br />
och ophold.
Forordning I634 r. maj. 161<br />
25. Om ligvacht-dricken afskaffit.<br />
Och skal, midlertid Ii get staar ofver jorden ocb derofver<br />
vogis, de d9de den cere bevisis, at ingen fylleri,<br />
eden eller dricken holdis i huset eller ligstuen, och ingen<br />
"I gifvis uden allene til t"rst och n0dt0rft, och det uden<br />
. ligstuen.<br />
26. Ligkister.<br />
Ingen, 80m ei adel ere, skulle deris kister med leder<br />
eller klrede eller noget deslige ofverdrage eller noget<br />
messingmetal eller fortinnet beslag dertil bruge. Dog saafremt<br />
DogIe af forneme geistlige eller borgerlige stand begierer<br />
sin kiste med duellich at ofYerdrage, det vere dellnem<br />
forlsfvet, och da gifve sig 10 enkende cUr. til kirkeni<br />
dog skal ingen mue bruge til nogen ligkiste Dogen ud·<br />
skieren eller hildsniderie, ei belIer den med andet 'end<br />
kienreg anstryge.<br />
27. Begrafve lsekost afskaffis.<br />
Skal ei heller til begrafvelser Dogen kost spisis eller<br />
dricken holdi.s udi dt2Jdehuse, for eller efter liget til sit<br />
sofvested er hiemfult; meden saadan hedeDske fyllerie skal<br />
den afgangen til cere aldelis vere afskaffet.<br />
28. Ringen.<br />
Ringen skal ske it slet och icke yare ofver it kaarter<br />
time och saa, at predicken, bvor den sker, er ude til to;<br />
och skal bsrnene vere forplicht at forf0ie sig strax til<br />
forbenefnde klockeslet fra kirken til skolen, hyad beller<br />
tienisten er ude eller icke, med mindre skolemesteren vii<br />
derfore staa for biskoppen til rette. Dog saafremt flere<br />
lig ere, da maa der af skolebt2Jrnene ved 6 eller 8 forblifve,<br />
til tienisten er fuldgiort.<br />
29. Klocken maa ei stillis ilDOd tiden.<br />
Borgemestere och raad skulle bafye indseende, at<br />
klockerne ingen begrafvelser til vilge (vere sig adel eller<br />
II
Forortining 1631- I. fllaj.<br />
fund til bekostning at optenke oeb indf"re, som her udi<br />
ieke kunde vere nefnt eller betenkt, da skal den ligesaa<br />
vel med denne forordning vere forbudet oeb under lige<br />
straf, som den herudi ved nafn kunde vere indf"rt, for<br />
meldet oeh forbudet.<br />
39. Tvifvelsmaal om sagefald.<br />
Oeh dersom sig begifver skellig tvifvelsmaal llogen<br />
sig imod de udi denne forordning begrebne artikler at<br />
hafve forset, da skulle de, der siehtis, enten befrie sig ved<br />
D0iaehtig vidnisbyrd eller ved deris ed, om den dennem<br />
foreliggis, eller oeb deris b"der vere forplichtede at ud<br />
gifve.<br />
40. Hver dommere skal strax d0mme udi forbenefnde<br />
sager.<br />
Belangende geistligheden, som sig herimod forser, paa<br />
dennem skal biskoppen med consistorio eller ministerio,<br />
oeb saa vit andre angaar, da skal borgemestere oeh raad<br />
uden aid forhaling vere forplieht derudinden at kiende oeh<br />
d0mme, naer loftigen for dennem indstefnis.<br />
I20.<br />
I624 I3. jitnt". (Hafnice.) Mtsszve t£l llEnsmQ?t/c!ene<br />
over all rt"get om forla!ngelse af forbudet mod kornudferscl<br />
til efter st. Hans dag.<br />
SaIl. tegn. 23, 379.<br />
Eftersom vi hafver verit foraarsaget vor obne forbudsbrefve<br />
1 at lade udgaa, at inted korn maa her af riget ud<br />
fBris f"r st. Hans dag f"rstkommendis, oeh vi nu disvrer<br />
erfarer ringe forhaabning at verre for handen nogen af<br />
slag paa prisen at forvente, da hafve vi den leilighed an<br />
set saa oeh af viehtige aarsager for got achtet endnu<br />
oeh indtil paa videre besked ieke at ville tilstede noget<br />
korn udaf riget at maa udferis, men hvor noget kand<br />
1. A h. brtrtJ I62.J rS. 110'l'hr. og 2I. dt!chr., hU'1.,t't 'l'eel ab. bye'l' r624 r 2. julie
173<br />
5. For saadan bans flittige ocb tro tieniste ba[fve] 1<br />
VI bevilgit hannom aarligen til besolling it halfbundrede<br />
courrent dlr. och til kostpenge hver maanit femb dlr.<br />
courrent, oeh paa en dreng om aarit tiufve dlr. eourrent<br />
och hver maanid til kostpenge fire dire eourrent, hvilket<br />
hannom aarligen af vort rentekammer skal gifvis oeh forneiis.<br />
I R: bannom.<br />
I30 •<br />
Z624 29. avg. (Hafnice.) Frdg. om v';sz"teren £ eJresltlld 1 •<br />
Sail. reg . .17, 53.1.<br />
Eftersom vi for gaat hafver anset, al mistvifvel udi<br />
vor 0resunds tolds visitering at betage, vor visiteur samme<br />
sted at befalle sig udi sin bestilling efter de zeddeler, som<br />
af vor toldbod samme sted udgifvis, at forholle, oeb, hvis<br />
der udi icke findis indfert, at anholde oeb derpaa !ide<br />
domb, om det ieke ber at vere os forfalden, uanset samme<br />
gods siden med andre derefter udgifne toldzedeler kunde<br />
angifvis at vere fortoldet, oeh hafver de, som formener sig<br />
ubilligen derpaa at lide skade, som de en gang fortollet<br />
hafver, deris skadis opretning hos voris tienere at sege,<br />
som toldboden befallet er oeh til saadan forseelse kand<br />
kiendis at vere aarsag, efterdi de icke den tilbgrlige agt<br />
dermed hafver, som ved beer. Hvorefter voris told ere,<br />
visiteur oeh toldskrifvere sig bafver at forholle oeb for<br />
skade at tage yare, hvilket vi hver oeh en til efterretning<br />
vii bafve forkyndet.<br />
I Samtidig filt loZtkrne ,nissive {lIn<br />
at ops/a dette lire'l.' "Ii. toZdhoden<br />
I3I •<br />
og 'l!isitererne lilsenllt en l'l>p;<br />
(a. st.).<br />
a<br />
I624 25. oktbr. (Hafnice.) .LIb. brcv 0111- forbttd 1110d<br />
ud/ersel t"ndl'n st. Hans dag a..f kor1l, jltesk, smiir og os!<br />
Ira bfEgge r';gernc 1.<br />
S(2/1. leg". 22, 407.
174<br />
c<br />
Ab. lJrev I621- 2,5. oktbr.<br />
Eftersom vi forfarer kornet, som rug, byg, hafre, boghvede,<br />
mel, gryn och andit udi saadan mengde at udf"ris,<br />
at af den derke, derpaa allerede er, dyrtid och<br />
hunger, det dog gud den almegtigste naadelig afvende,<br />
er at bes"rge, da efterdi st0rste forn"denhed er for hande<br />
och sagen ingen forhaling lider, hafver vi for gaat anset:<br />
I. aldelis ingen rug, byg, hafre, hvede, boghvede,<br />
gryn, mel, malt, flesk, sm"r, ost eller andit saadant efter<br />
Martini dag f0rstkommendis af nogen vore ki"bsteder,<br />
hafner eller anden steds, hvor korn och anden vare udskibis,<br />
ud af vore riger Danmark, Norge och des underliggendis<br />
provintzer at IDaa udskibis eller fgris, uden det<br />
her paa vore egne riger och lande skibes eller selgis.<br />
2. Saafrembt nogen anden indlenske eller udlenske<br />
herimod fordrister sig nogit sligt fra forskrefne steder ad<br />
udf"re eller udskibe, da skal de icke alleniste hafve forbrut<br />
skib och gods och alt, hvis de hafver med at fare,<br />
meden och derforuden tiltalis och straffis som de, der<br />
mutvilligen imod vore obne mandat och forbud handle<br />
och gi0re ville.<br />
3. Dog ville vi hermed icke hafve forbsdit forbemelte<br />
slags korn och yare til vort rige Norge och dis saa vel<br />
som andre vort rige Danmarkis underliggende ger och<br />
lande indbyrdis under hinanden at frare och skibe, meden<br />
saafrembt saadan korn och yare icke blefve solde paa de<br />
steder, det heden skibis, at det da tilbage feris och icke<br />
ud af rigerne, under hvad skin det vere kunde.<br />
<strong>4.</strong> Ti bede vi och byde vore fogder, embitsmend,<br />
borgemestere, raadmend och aIle andre, at i efter forskrefne<br />
dag aldelis ingen forskrefne slags korn och vare<br />
tilsteder af vore Ian de enten fra llogle vore ki"bsteder,<br />
1 0111 brevets '14dstedelse, se Erslro:<br />
Rigsrdd og stccnderlnsde1' I, 429<br />
-32 j/1'. s • .,.63. Forhudet 1nod<br />
fede ·I.'arers udfllrsel lurvedtts -c.'ttl/<br />
11,issi'l'C r625 22. febY
180<br />
Forordning r631 Itf.. dechr.<br />
hannem tilstillis oc hand fremdelis forskicker. Dog belangende<br />
de brefve, som udi den bye lefveris, hvor buddene<br />
gemmel drager, dennem skulle de sielf ofverlevere til<br />
dennem, obskriften form elder, eller i deris hus, om de icke<br />
til stede ere.<br />
21. Om buddel"n oc brefvependinge.<br />
Hamborgbuddes brefvependinge af et brev, som er et<br />
halft ark:<br />
Fra Ki0benhafn til Rodskild, Ringsted, Slagelse oc<br />
Korser .. · . . . . . . . . · . . . . . . . . . .. 3 skil.,<br />
for dubbelt bref, som er et helt ark, · · .. S ski!.<br />
Til Nyborg, Othense, Medelfart for hver enkelt bref S ski1.,<br />
for dubbelt bref. . . . . . . . . . . . . . . .. 8 skil.<br />
Til Kolding, Haderslef, Flensborg for hvert enkelt<br />
bref . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. 6 skil .•<br />
dubbelt bref . . . . . . . . . . . . . . . . . .. 9 skil.<br />
Til Gottorp, Rensborg, Itzehoe oc Hamborg for<br />
enkelt bref . . . . . . . . . . . . . . . . . 8 skil..<br />
dubbelt bref . . . . . . . . . . . . . . . . 12 skil.<br />
Retour:<br />
Fra Hamborg, Itzehoe, Rensborg oc Gottorp enkelt<br />
bref. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . I • • • •<br />
dubbelt bref . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Flensborg, Haderslef, Kolding, hver enkelt bref.<br />
dubbelt bref . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Medelfard, Othense til Nyborg hver enkelt bref.<br />
dubbelt bref . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
3 skil.,<br />
6 skil.,<br />
5 skil.,<br />
8 skil .•<br />
6 skil.,<br />
9 skil.,<br />
KorS0r, Slagelse, Ringsted, Rodskild oc Ki"benhafn<br />
for hver enkelt bref. 8 skil.,<br />
dubbelt bref . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12 skil.<br />
For Packeter oc andre yare efter advenant oc dens<br />
verd ; de brefve, som lengre skal forskickis end paa<br />
---,
edre underretning nzrvzrende ordning at lade udgaae,<br />
hvorefter enhver udi pest oc smitsom siugers tid sig<br />
hafver at rette.<br />
I. Hvorledis forholdis skal, naar siugdommen udi<br />
egnen oc nest ved begyndis.<br />
I. Siugis forstandere.<br />
Oc paa det enhver efter denne voris forordning dis<br />
bedre sig kand hafve at forholde, da, det f0rste saadan<br />
smitsom siugdom begynder in den ellt:r uden lands, hvorfra<br />
segling oc handtering pleier at komme, udi negden at<br />
tiltage, skulle borgemester oc raad med sogenprestens oc<br />
medici, hvor Dogen er, e[ft]er 1 den forfarenste bartskers<br />
raad anordne toe, trei eller flere af raadet eller andre<br />
gode forstandige dannemend, som til stede blifve ville,<br />
hvilke skulle vrere de siugis forstandere oc med en sand<br />
gudsfryct holde ofver denne voris forordning oc en gang<br />
i det ringeste hver uge med sognepresten sig raadf0re OC,<br />
om brest findes, gifve det borgemester oc raad til kiende,<br />
at derpaa kunde raadis bode.<br />
1 T: eller.<br />
2. Nest guds paakaldelse u nd vere befe ngte<br />
steder.<br />
Naar nu siugdommen vist udi nest beliggende egen<br />
sig lader merke, da skal (erst oc for al ting ske b0n oc<br />
guds paakaldelse saadan guds vrede oc straf at afbede,<br />
derhos oc formaning til pznitentze oc siden skulle ingen,<br />
som fra de steder kommer, hvor siugdommen er begynt,<br />
indstedis udi de steder, som fra siugdonlmen endnu fri<br />
ere, medens forvisis tilbage igien. Vil nogen sig icke<br />
lade sige, da skal den eller de indleggis i pesthusit paa<br />
steder oc kammerser, hvor ingen siuge vrerit hafver, oc<br />
der forholde sig fire eller fern uger oc siden indstedis,<br />
saafremt dennem eller der hos dennem ere midlertid ingen
Forord"':,,K' 162 5 .1. febr. 199<br />
tiere, bygde skibe, ammunition, skibstemmer, seieldug,<br />
cabeltoug oc alt deslige skibsredskab oc be her, staal, jem<br />
oc alt metal, stenkul, mursten, sement, klinker oc kalk,<br />
med fast andet mere, 8aa oc groft salt udi vort rige Danmark,<br />
da ville vi deremod alle oc hver serdelis advarit<br />
oc befalit hafve, at de rigtigen de yare, som fortoldis<br />
skulle, angifye oc fortolde, oc saa fremt nogen urictighed<br />
tolden belangende formodis, da skulle voris befalningsmend<br />
giere tolderne bistand derudi, oc skulle tolderne<br />
mectige vzre allene eller med voris byefoget skibene at<br />
bessge oc randsage, saa vel naar Dogen tvil paakommer,<br />
som ellers naar behof gigris; dog skulle de dermed ingen<br />
utilbsrlig opholde eller forhindre, med mindre de derfore<br />
saa vel os som den klagende for erlidne skade vii stande<br />
til rette. Oc skal forbemelte told (undtagen hvis udi<br />
specie, rixdaler oc ort specificeris) udgifvis udi saadanne<br />
skillinger, som ¢ gi0re en rixdaler, oc icke anderledis.<br />
oc hvis vare, som herudi benefnis, af dennem skal icke<br />
Dogen anden smaatold tagis, end herudi udtryckelig<br />
specificerit er.<br />
9. Belangende vintolden, som oc til defension er paalagt<br />
oc bevilget I, da efterdi hidindtil allehaande urictighed<br />
udi den befindis, skal aile de, med Yin handle, ingen undertagen<br />
(uden Bergen byes svorne borgere, som vi paa<br />
Dogie visse aare for sidste ildebrand efter voris benaadingsbrefs<br />
Iydelse 2 hafver forskaanede), saa vel de, som tapper,<br />
som de nled Yin ellers handle, holde rictig bog oc derudi<br />
antegne, naar de vin ind bekomme oc hvor meget; dernest<br />
naar de til adelen udi ammer eller saadanne fade<br />
udselger; oc skulle de til tolderne, hvor de Yin indfere,<br />
strax giere klart med rede penninge eller n0iactig borgen<br />
inden regenskabs eller afgiftis tider at betale. oc kand der<br />
udi da strax, eller naar tolden derefter erleggis, kortis,<br />
J AlJ. bra I62I ao. ju.li.
Af speceri, tappeteri, forgylt leder,<br />
guld-ocs01vpasament, udlendske<br />
silketei, saa vit det maa indferis,<br />
fiedre til at bzre oc knippeling, af<br />
hver forbemelte skal gifvis af hver<br />
hunderste pending, det er verd,<br />
M sy- oc stiksilke samt untse-guld<br />
oc self gifvis af hunderstc penge,<br />
det er verd ..........•......<br />
M speceri oc andre ostindiske<br />
yare, som det danske compagnie<br />
indferer, gifvis af hver hunderste<br />
pending halfanden; oc fri for<br />
told igien at mue udCeris.<br />
"f drickeglas gifvis afhver hunderste<br />
pending trei af indlendske<br />
saa vel som udlendske.<br />
Toldrulk .r63,5 j. feb,. 205<br />
indlendske. fremmede.<br />
6 8<br />
2 3<br />
6. Efterskrefne adskillige vare, som indf0ris,<br />
fortoldis udi styckevis, som efterf"lger.<br />
indlendske.<br />
lotting agurker . . . . . . . • . • . . . . . 2 ski!.<br />
I tende Lyneborger salt paa de<br />
steder, det icke er forbudit at<br />
indf"ris . . . . • . . . . . • . . . . . .. •. 12 skil.<br />
Dog nyder adelen deris agurker<br />
oc salt, som de udi ottinger eller<br />
st"rre maader ki"be, frit for<br />
told.<br />
I deggert cordevan . . . . . . . . . . . .<br />
I hud pundleder.. . . . . . . . . . . . . .<br />
I tilgiort hud ................ .<br />
I par go de sabel .....•.•......<br />
I par foder sabel •.............<br />
I ort<br />
8 skil.<br />
4 ski!.<br />
3 ort<br />
1/2 ort<br />
fremmede.<br />
3 ski!.<br />
18 skil.<br />
2 ort<br />
16 skil.<br />
8 ski!.<br />
sort<br />
11/2 ort
206<br />
Toldrulk 16/1$ .1. felly.<br />
I amme rinsk eller spansk Yin<br />
eller edicke ................ .<br />
I am me frandsk Yin eller edicke.<br />
Dog saaledis, at indfgrselen sker<br />
paa uforbudne steder. Oc hvis<br />
Yin oc edicke, adelen bekommer<br />
oc udi anker oc derover kisbendis<br />
oc indliggendes vorder,<br />
nyde de fri for told efter forige<br />
derom udgangne forordninger.<br />
Givis oc udi Norge af hver lest<br />
groft salt, lesten beregnit til 18<br />
indlenske.<br />
2 dale r.<br />
6 ort<br />
t"nder . . . . • . • . . . . . . . . . . . . . . . I ort<br />
Dog hvis salt paa Nordlandene<br />
f"ris til fiskeriet, saa oc paa<br />
andre almindelige fiskeleiere, er<br />
for denne told forskaanit; oc<br />
naar bevis derpaa f"ris, da kand<br />
det siden kortis eller oc af skibene<br />
udskibis.<br />
fremmede.<br />
3 dal. r.<br />
9 ort<br />
2 ort<br />
Hvilken fornefnde told paa vore vegne afvore toldere<br />
udi yore riger Danmark, Norge oc underliggende "er, saaledis<br />
som forskrefvit er, skal opbergis oc til forskrefne<br />
defensionverk oc guarnisoner anliggis oc hos yore commissarier<br />
udi Skaane erleggis oc klar gi"ris udi alle maader<br />
efter, som forbemelte ere<br />
Mens hvis ellers accis af el, mi{(Jd, must, melsk oc<br />
brendvin sig belanger, dernest oc tolden af temmerlast udi<br />
vort rige Norge, skulle aIle indtil videre anordning opberges<br />
efter vore forige deronl udgangne mandater, efterdi<br />
de os oc kronen allene forbeholdis, hvormed forskrefne<br />
defensionverk intet hafver at skaffe oc saaledis paa tolden
208<br />
Forordn"-"K 16/1'; ,1:1. febr.<br />
mandat 1 hafver ladet publicere I at nogle visse sorter<br />
fremnlede manufacturer her udi riget skulle vzre forbudet<br />
at indferis oc forhandlis, saa forfare vi dog J at en del<br />
mest af de udlendske silkekremmere, som her udi riget<br />
boe oc allene deris egen interesse bafve udi act, sig fast<br />
uvillige her udi lader befinde oc uanset de samme yare i<br />
mengden dagligen selge oc afhende, at de dog efter, som<br />
vi af silkecompagniets angifvende fornemmer, gandske intet<br />
eller ringe hos samme compagnie udtage, paa det oftbemelte<br />
compagnie dog efter deris intention omsier kunde<br />
undergaa, uanset dennem intet dermed afgaar, hvor de<br />
deris yare tage, en del kremmer oc, som deris yare hos<br />
compagniet bekomme, sig vel af samme handel befinde,<br />
da efterdi det gandske ubilligt er, at nogle faa det gemene<br />
beste, hvis grund de dog enten icke forstaa eller mene,<br />
som de burde, skulle efter deris eget tycke forhindre,<br />
I. ville vi hermet alle och hver. som acter udi vore<br />
riger oc lande af saadanne yare at holde kram, paamint<br />
oc befalet hafve, at de aarligen hos forbemelte compagnie<br />
de meste deslige vare udtager, som [de] behefver oc forslide<br />
kunde, saafremt de icke ville staa"til rette, om anderledis<br />
befindis, oc, om tvifvelsmaal falder, deris bog ved ed<br />
fremvise, saa vit loftigt ske kana oc ber, hvoraf forfaris<br />
kand, hvad vare de hafver ladet indhente OC forhandlet,<br />
endog vi gierne saa, enhver derfore at vere forskaanet,<br />
oc at de sig herudi som villige, troe undersaatter lader<br />
befinde oc ingen aarsag til rztten met dennem at foretage<br />
gifvendis vorder.<br />
2. Saafremt oc nogen af addel fra fremmede steder<br />
Dogie Yare, hvad nafn de hafve kand, til deris fornedenhed<br />
oc klzdedragt lader hente, at de det self eller ved deris<br />
egen tienere gi0rer eller andre indbyggere, som hverken<br />
kremmeri drifver ei hener met saadanne -yare for sig eller<br />
1 Frdg. r62.1 r8. april.
210<br />
o<br />
Ab. "rev I6as 38. febr.<br />
I45· a •<br />
I625 28. feb. (Hafniz.) Ab. brev Itt kqbstfEderJtC<br />
over bmgge r';gerne med 1notiller';ng som .,: no. I44 om,<br />
at de til st. Hans dag fiJrstkommende 1t7 deres llEnsmand<br />
skulIe fremsende den h)omlp 1, hvortil de ere takserede, og<br />
have tt,7boorlt"gt tt7syn med, at den rt"ge kitElper den fatt';g-e,<br />
og at kvcr l{Egges dert':/' ejter, som han nor kandel, br11.g<br />
og ntertng.<br />
Sail. teg'lt.. 23, 34-25 0<br />
1 Fortegnelse over de enkelte kgbsttZtiers skat findes i tillage<br />
I46.<br />
I625 28. febr. (Hafnire.) Ab. brev ttZ kap';tlernc<br />
over blPggc rz'gerne lIled motivertng som ,: no. I'/-4 0'111<br />
1lU ttt st. Hans dag fijrstkolll11lende at udg£ve ttt os:<br />
kap1,"tlet 1,0 Rosk£lde 500 dlr., .,; Lund 450 dlr., 1," Rtoe 30 0<br />
Q<br />
dlr., ,: Arkus 350 dlr., i Tli"borg 200 dlr., 1,' Oslo og<br />
[-Jammer I50 dlro, -£ Staval1ger 50 dlr., ,; Bergen IOO dlr.<br />
og TrondhJem IOO d/'r., at fre11lsende t1,t Iler Gert Ra1ZiztnJ.<br />
r':dder o. s. v., .,; r';gsdaler ';n spect"e.<br />
Sail. tegn. 2.J, 370<br />
o<br />
I625 28. febr. (paa volt slot I{j"benhafn). Ab. brev<br />
ttt provster og prfEster over bfEgge riger med<br />
mo'£ver,:ng sam ,: no. I44 om, at hver provst eller sogneprmst<br />
sa vel £ kBbstlEcierne som pd la1zdsbyerne skal g£fJC<br />
os 6 enkende rt"gsdaler £n spect"e, dog skal aile prfEster<br />
-£ Ft:nmarken og Vardehus lfEn VfEre fr£, ejterd': de<br />
£l1gen dect"mas haver, og skal provsten t" I,vert kerred eller<br />
provst£ It'gne og JfEvne samme hJfElp 1!lellem prmsterne, sa<br />
at det gar 11,gel';g 11,7, og" den rt"ge hJtElper den fatt':ge.<br />
Sam1ne pe1tge sku,lle 1:nden st. Hans dag forstk01nmende<br />
le'llcres supert"ntendenterne sdleties, at de t"nden st. Ha1'lS<br />
dog kunne fremsende dem tt'll,er Gert Ra1zizo'tJ It? Breide1t-<br />
-----,
220 I,r.struks r625 29. april.<br />
6. Belangendis hvis atskillig slags redskab,<br />
bussing, merling, liner, spiger, pompeleier, tiere, segeldug,<br />
lanterner saa oc redskab til pomperne oc andit sligt mere,<br />
som skippere aarligen til hver reise udtagendis vorder,<br />
derfore skulle de giere god oc rictig regenskab,<br />
naar de igien hiemkomme, nemlig hvad forbrugt oc medgaaet<br />
er paa hver reise af saadanne forbemelte oc aIle<br />
andre slags, som de paa reisen at forbruge hafver annammit.<br />
Det 0frige, som igien i beholdning er, skulle de<br />
igien lefvere til skrifveren oc derpaa tage slaifverens<br />
bevis.<br />
7. Dersom nogen skipper befindis af fri forset at<br />
hafve bedragit admiralen paa Holmen udi hans underskrefvene<br />
sedeler med toug eller tiere, brendeved, lius<br />
eller nogit andit deslige mere, end band ret vel burde at<br />
hafve oc ret vel forn0den giordis , da skal hand derfor<br />
straffis som for andit vitterligt utroskab.<br />
8. Hver skipper skal vzre forplict under straf, som<br />
ved ber, at klede, lapsalfve oc smerre, hvor behof gieris,<br />
oc saa tit oc ofte behof gieris, som hand det viI vzre<br />
bekient oc forsvare. Disligiste skulle skipp erne ocsaa<br />
under tilb0rlig straf vzre forplictede hver dag Dogie<br />
gange at hafve tilsiun oc lade feie oc dvele uden OC<br />
inden borde, saa al tingist baade inden oc uden borde,<br />
oppe oc nedre, holdis vel oc renligt. Hver skipper<br />
skal aarligen forplict vcere fire gange, om hand med skibit<br />
stille ligger, at korte baglasten udi skibit oc saa holde<br />
rent neder paa fiagene, langs igiennem ved kelbsmundet.<br />
Forsemmer skipperen det, da skal Holmens admiral det<br />
paa skipperens bekostning lade gi0re.<br />
9. Hvo som oc icke ansiger, hvad hand til skibsbehof<br />
af tackel, toug, lsbende vant, smaat oc stort, i<br />
summa hvad nafn sligt hafve kand, be h" f v e r , fer end<br />
hand med skibit udligger, medens forhaler dermed indtil<br />
--,
lnstruks r635 29. april. 221<br />
den sidste time, naar mand skal passe paa vindeo, hand<br />
skal f"rste gang barYe forbrut sin halfve Iso, anden gang<br />
fOMSis uden be.skeden.<br />
10. Kommer vor korfartskipper hiem uden<br />
fuld lading, om lading paa de steder, hvorheden hand<br />
vaar afferdigit. er at bekomme, staa til rette for skadeD,<br />
deraf tagit er, saa vit derpaa billigen efter fire skippers<br />
sigelse, kand eractis. End formaar hand ei at svare til<br />
skaden, straffis i jern oc fengsel efter sagens leilighed, oc<br />
som forseelsen er stor til.<br />
II. F orligger no gen kofardis kip per, som seilrede<br />
er, vi n den, staa derfore til rette efter fire skippers<br />
sigel..c;e eller straffis i arbede oc jem, om hand ei formaar<br />
at betale.<br />
12. Med roders udquartering saa oc unge<br />
baadsmends undervisning skulle skipperne flittig indseende<br />
hafve oc sielf dennem met 1eolpe undervise, alt<br />
efter som skibsartiklene derom formelde.<br />
13. Aile skippere skulle vzre forplict dag1igen<br />
tvende gange, naar de til stede ere, sig paa Holmen<br />
at indstille, som er om morgenen oc middagen, naar<br />
munstringen holdis, om der nogit forfalde kunde, hvorudi<br />
deris tieniste, tilsiun oc ofvervzrelse gisris forn"den. Saa<br />
ofte skipperne det forsemme uden admiralens forlof, da<br />
skal den derfore gifve til de fattige en current mark. End<br />
kommer de 1 nogen tid paa Holmen eller oc aDden sted<br />
gaar ener lade sig befinde uden deris kaarde oc seSsite,<br />
undtagen de ere udi skibsarbede, da skulle de gifve en<br />
daler current til de fattige.<br />
14- Udi lige maade ville vi oc alvorligen oc strengeligen<br />
befalit hafve, at skipp erne skulle tilskiftis at<br />
vzre maaltids tid paa Holmen ofvervzrende oc saaledis,<br />
at al tid tvende af dennem hyer uge skulle yzre<br />
I T: der.
224<br />
Instruks r62.5 29. aprz1.<br />
---,<br />
nogen, som paa skibit spisedis, kunde vzre dgd, bort-<br />
10ben eller benlaant til andre skibe, da skal skipperen<br />
hafve ftittig act oc god indseende, at den eller de rictigen<br />
antegnis, hvad dag, tid oc datum saadant sked er, efter<br />
hvilke sedeler voris admiral paa Bremerholm saa OC voris<br />
skrifver, som paa sefolkeds betalning er bestilt, sku lIe<br />
paa ny igien afkorte saa oc afregne, hyad i beholdning<br />
af udspisningen er, oc efter samme afregning skal skipper,<br />
kieldersvend oc kok giere deris udlefvering, af hvis ofverblifver.<br />
Eftersom oc samme tid nogle maaltider blifve<br />
ofversprungen, naar hart veeder er eller nogit indfalder,<br />
som de ordinarie maaltider forhindrer, saa holder folkit<br />
sig al1igevel til samme mad videre, end de kunde fortzre,<br />
hvilkit de gemmer i kiste oc laasetsnder, som siden foraarsager<br />
stank i skibit, da skal ingen nogen mad gifvis,<br />
uden de den paa sedvonlige steder strax fortere, naar den<br />
for dennem anrettis.<br />
18. Skal oc Holmens admiral giere en vis forordning,<br />
hvor mange der skulle vzre om en kiste eller laaset<br />
0 n de, hvorpaa deris nafn skal staa, ofyer hvilket<br />
skipperne ei mue gaa under straf en mark for hver, paa<br />
det de icke skulle holde med baadsmendene oc fordylle<br />
saadant for capitenen. Der skal oc i lige maade to vzre<br />
om en keie, saa at al tid halfve parten er oppe, naar<br />
halparten sofve, om folk nok er, eller oc at de toe parter<br />
kunde vzre oppe, om fom"den gi"ris oc der icke er<br />
megit folk hos ski bit, hvilkit vel ske kand, efterdi folkit<br />
dog delis i roder, oc skal rodOlesteren straffis, naar hand<br />
icke ved, hvor hans rodbr0dre ere, paa det mand halfveparten<br />
af folkit al tid maa bafye paa of veri obit.<br />
19. Skipperne, som icke ere kyndige igiennem<br />
str0mmene ester paa, sku II e sig derpaa beflitte oc med<br />
ringe skib eller fiskerbaade en gang, toe eller trei hver<br />
sommer i det ringiste Is be igie nnem grundene, saa
225<br />
de i nsdstid ei beh0fve styrmend dertil. Bifindis nogen,<br />
naar trei aar efter deris bestillings datum ere forlsbne, som<br />
,<br />
sig icke derpaa beftittet hafve, som forbenefnt er, da skal<br />
dennem gi0ris ringere 100. indtil de kunne lzre veien i<br />
deris egne huse.<br />
20. Naar t0nderne skulle liggis om aarit, da<br />
skulle skipperne vcere med, fire it aar OC fire andre<br />
it andit aar, saa de alle kunde here lobit, oc at de, om<br />
fomeden gisris, kunde forligge samme t0nder paa de<br />
steder, saa at rigens fiender deraf kunde hafve forhindring.<br />
21. Hender det sig saa, at noget ski b enten ud<br />
udkorten eller indkorten kommer paa grunden at<br />
staae, da svare styrmanden med skipperen dertil efter<br />
seefarende folkis kiendelse oc sigelse, enten sligt a£ vaade<br />
ener fors"mmelse sked ere<br />
22. Understaar sig nogen skipper at indtage fetal1ie,<br />
skyt eller munition mere, end hand vel udflyde kand,<br />
da skal hand f"rste gang hafve forbrut sin l"n oc anden<br />
gang straffis paa si n hals.<br />
23- Aarligen til den 25- octobris da skulle alle yore<br />
skippere oc h0ibaadsmend, som udi tienisten ere, under<br />
toe dalers straf til de fattige forsamlis udi tloden oc den<br />
rortsie 1 oc udi vinterleie ligge, som de ville forsvare oc<br />
vzre bekient, saa den med laugt vande icke staar, oc ellers<br />
dermed udi aile maader bafve god tilsiun oc lade klede for<br />
aUe hul med deler oc teret lerit, saa hvert skib for sne<br />
oc regenvand udi alle maader kand vcere forvaret. Disligiste<br />
skal hver skipper oc plictig vcere strax at gifve<br />
til kiende, om ofverfaldsvand nogen steds udi nogit skib<br />
drypper eller sig indtrenger, saa vel som oc advare om<br />
alt anden brystfeldighed, som paa nogit skib kand fattis.<br />
End hender det sig saa, at noget ved dr0b eller i andre<br />
1 T tilj.: ftode.<br />
IS
Jnstrulu 162,$ 29. april.<br />
maader oc af anden aarsag blifver forderfvit oc de det<br />
icke i tide til kiende gifvit hafve, da betale skipperen self,<br />
hvad det koster igien at forferdige, oc siden miste tienisten<br />
for sin uftittighed oc forssmmelse.<br />
24 AlIe penge, som til 5kibs indleggis udi byssen<br />
for forseelse eller ellers gifvis til de fattige. dennem<br />
skulle skipperne ved deris ed lefvere til admiralen, sognepresten<br />
oc de fattigis forstandere paa Holmen der enten<br />
at brugis til Holmens fattige, enker, siuge oc faderlese<br />
eller oc at uddelis, om det gifne gods eller pendinge ere,<br />
efter den gifvendis vilge oc forset, dog at det de fattige<br />
allene tildelt vorder.<br />
At nervzrende bestilling efterkommis i alle sine ord<br />
oc puncter, skulle voris admiraler, capitener oc leutenanter<br />
flittig indseende hafve, saa oc skipperne aldelis sig derefter<br />
at forholde, enhver efter den ed, hand os plictig er<br />
oc han udi sin tid vii vide at svare, naar herudi fors0mmelse<br />
befindis.<br />
Skippers ed, som Holmens admiral skal tage<br />
paa kongl. majestets vegne.<br />
Jeg N.lofver oc sverger at vzre kongl. majestet min<br />
allemaadigste herre oc konning huld oc tro, hans kongl.<br />
majestets, Danmarkis rigis oc undersaatternis beste at vide<br />
oc ramme. dessen skade oc af min yderste formue at<br />
imodstaae oc afvende, dernest oc at vcere mine officerer,<br />
som ofver mig ere, h0rig oc lydig oc szrdelis mod rigens<br />
fiender med lif oc blod mig lade befinde villig oc derforuden<br />
rette mig efter skibs- oc Holmens artikle oc denne<br />
min bestilling saa oc andre szrdelis befalninger, som mig<br />
af mine ofverofficerer kongl. majestet, min allernaadigste<br />
herre oc rigit til tieniste befalis, oc i alle maade forholde<br />
mig, som en erlig karl oc tro skipper eigner oc anstaar,<br />
saa sant hielpe mig gud ved hans heUige ord, amen.
228<br />
Forordning I625 .10. aprl1.<br />
2. Resten af begge fornefnte sacristice och st. Olai<br />
prcebender sampt offer, tiender och andre tilfelde indkombst<br />
och rettighed skal skiftis och delis udi tvende lige<br />
delle och parter emellomb de andre toe sogneprester.<br />
3. Och skulle de begge samptligen och serdelis blifve<br />
och verre in capitulo lig med andre residerende cannicker<br />
der same steds och niude och drage aile capitels onera<br />
och immunitates, ligesom deris formend her til dags D"dt<br />
och giort hafver.<br />
<strong>4.</strong> Och naar gud vil, at nogen af fornefnte tvende sogneprester<br />
ved d"den afgaaer, da skal den t ofverblifvendis 1<br />
blifver, allene verre och blifve sogneprest til Clementis<br />
sogen och dombkirke och det sogn, som nu sege til same<br />
kirke, och siden derefter ei verre nogen tid Here sogneprester<br />
end en til samme kirke med tvende capellaner,<br />
som underholdes skulle efter kong Christian den tredies<br />
anordning och fundation, och saaledis udi alle maader<br />
ville vi hafve forholdet, som forskrefvet staar.<br />
I T: som overlevendes.<br />
I57·<br />
I625 3. maJ: (Hafniz.) JJ1£ss£ve tz"l kansle1'ne om at<br />
serge /01' gadernes renkoldelse -£ Kebenhavn.<br />
SiZll. tegn. 23, 47.<br />
Vi bede eder och ville, at i det saaledis lader forordne,<br />
at her udi vor ki"bsted Ki0benhafn enhver gadens<br />
och anden urenlighed fra sin d0r och hus bortforskafver<br />
och de, som det udi rette tid icke udfere, derfor pantis<br />
eller b0de, och med den anordning, giort ert opholler,<br />
indtil vi anderledis tilsigendis vorder. Ere vi och tilfreds.<br />
at borgemester och raad volden herom vor kiebsted Ki"benbafn,<br />
hvor den nedfaller, med jord lader opklappe och<br />
den med pile eller anden treE belegge.
Holm- og arsenalarlillier I6,z5 8. maj. 23 1<br />
nogen dennum indeholdis och i disse, af aarsag de her<br />
icke ofte forefalde, forbigaais, skulle hafvis i acht, efterdi<br />
best er, hvor tvil falder, retten at afsige, epter hvis ud·<br />
tryckelig nogen sted forordnet befindis.<br />
2. Skickis vort ssefolk eller archelietienere, officerere<br />
eller gemen udi borgerleie eller ellers marchere i<br />
eUer drage gem mel v 0 rei and e, da skulle de dagligen<br />
drage fire mile eller oeh til deris andsatte natteleie, hvor<br />
de sig skulle lade D0ie, med hvis husit formaar, oeh i<br />
ingen maade benderne ofver deris vilge eller formue tvinge<br />
eller noget dennum affordre under lifs oeb anden straf,<br />
hvormed voris lensmend, hvor de gennem drage, indseende<br />
hafver at hafve oeh derofver straffe, som ved b"r. Hvor<br />
de och hos borger eller bunde til vinterleiger indleggis,<br />
der skulle de uden Dogen murren lade sig neige, med hvis<br />
verten sedvaanligen for sig oeh sit folk lader tilrede, oeh<br />
inted videre besvere under lifsstraf.<br />
3. Hender det sig, at deris besolding nogen uger<br />
ener maaneder epter rette tid ieke kunde erliggis, da<br />
skulJe de dog som erlig seefolk, archelie- oeh krigsfolk<br />
icke des ringere vere forplieht udi aile occasioner och<br />
tilfalde sig villig at lade bruge, uden de som mencedere<br />
ville staa til rette.<br />
<strong>4.</strong> Blifver Dogen derimod, i det hand voris tieniste<br />
forrettede. lemmelest eller saarit, hand skal fri legis<br />
och midlertid nyde sin besolding. Mister hand f0rligheden,<br />
da skal hand med aarlig Dsttsrftighed underholding udi<br />
de tilforordnede steder sin lifstid hafve sin ophold. End<br />
fangis Dogen, sam sig i voris tieniste vel forholder,<br />
den vine vi fra fienden epter vaane oeh besolding lese.<br />
5. Hvo Dogen hafver til at tale, som paa vor Holm<br />
eRer arsenal udi tieniste eller bestilling er, den skal gifve<br />
sig an oeh s0ge retten ofver den, som anklagis, paa<br />
I T: Arcbeile.
Holm- og arsenalartt"kler I62,S 8. maj.<br />
Holmen eller arsenalit som rette vernetinge, hvor<br />
enhver epter disse saa och krigs- och skibsartichlerne,<br />
landsloven och forordningeme uden lang opbold skal vederfaris,<br />
hvis ret er, och skal admiralen saa vel som capteinen<br />
af arsenalit tilholde enhver, som tiltalis, at msde, svare<br />
och staa til rette; dog belangende ringe forseelser, dennum<br />
maa admiralen paa Holmen och capteinen udi arkeliet<br />
sielf afstille, forlige och straffe efter leiligheden.<br />
6. Forser sig nogen af archeliet paa Holmen eller<br />
Holmens folk paa archeliet, de settis och staa til rette der,<br />
som forseelsen begaais.<br />
7. Dersom Dogen holm- eller teighustiener p a a -<br />
gribis i byen for troldom, gudsbespottelse, hoer, mord<br />
eller deslige utvilachtige lifsager, de nyder deris domb<br />
samme steds.<br />
Angribis och settis nogen for mindre sager, vere sig<br />
void eller andet, om hannum skal byfogden strax gifve<br />
Holmens admiral, archeliecapteinen eller de, befalning hafve,<br />
til kiende, och saa fremt Holmen eller arsenal-officereme<br />
den fangne ved deris egen profos lader hente och affordre,<br />
da skal den dennum f0lge och de rhos dennum vindisbiurd<br />
tilstillis om hans forseelse, paa det den bredige,<br />
saafremt videre straf ved b0r, tilberligen kand staa til<br />
rette. End fordris den fangne ei med f"rste af, da straffis<br />
hand af byes efrigbed epter, som billigt ocb ret er.<br />
8. Udi andre sager skal voris ad miral med nerverende<br />
capteiner och fomemste skippere p a a HoI men,<br />
i lige maade arc h eli e cap t e i n e n med fornemste officerer<br />
u d i t 0 i g h use t tvende dage om maaneden, nemlig den<br />
ferste ocb femtende, eller neste segne, om den fsrste<br />
eller femtende hellig ere, enhver paa sit sted sid d e<br />
retten, om nogen sager forefalder, och da skulle de<br />
skaffe enhver, hvis ret ere<br />
9. De capteiner, ski P per e , see - och arkeliefolk,<br />
--,
Holm- og lfrsenalartil!er I62S 8. maj. 233<br />
som paa Dogen reigse tilsagt ere, skulle ieke brugis<br />
och oppeholdis u din 0 g e n ret sid den, toug eller afsigt,<br />
paa det vore oeh rigens reigser oeh bestillinger ieke i<br />
ringeste maade derofver skulle forhindris.<br />
10. U di d r a b , som af Holmens eller arsenalretten<br />
kand ocb ber ordelis, oeb saadanne sager opkrefvis mend<br />
som sedvaanligt, dog skulle de heige offieerer afsiehterne<br />
ofververe, dennum gifve beskrefne oeh hafve iodseende,<br />
at udi de sager, scerdelis nogens cere eller lif paagielder,<br />
ordelis och afsigis, bvis ret saa oeh hvis ebristeligt oeh<br />
billigt ere<br />
II. Dersom vitl0ftige trette forefalder, som arf·,<br />
eiendomb, gield, drab, som uden Holmens eller arsenalens<br />
grund sig til drager, eller deslige besverlige, vitleftige sager,<br />
som megit paa sig hafver oeb epter landslov ordelis kand<br />
oeh dog Holmens oeb areheliefolket met megen retsidden<br />
fra deris arbeide oeb bestillinger kunde forhindre, da mue<br />
Holmens oeb arsenalretten , om de saa ville oeb ellers<br />
dennum, der tviste, bekvemmeligen ieke vide at skille,<br />
sette sagen, saa vit ved ber, fra sig til byes retten<br />
udi vor ki"bsted, hvorsomheldst Holmens eller arsenalretterting<br />
siddis, oeh den med afsagt, beskrefven och beseigled<br />
afvisningsdomb til byes retten indvise, hvor saadan<br />
sag uden Dogen forhaling skal antagis och samme sted<br />
epter ordentlig sedvaanlig rettergang ordelis, oeh naar<br />
dommen afsagt er, da skal admiralen hielpe ofver sit folk<br />
til execution oeh byes 0frigbed ofver deris, med mindre<br />
det baadsmend eller byseskyttere gielder, da maa epter<br />
retten betalingen i deris boe segis, om den der bekommis<br />
kand, epter deris indvisning, som dommen afsige.<br />
12. Undleber nogen eller uden pas och afsked<br />
bortdrager, den straffis, naar hand bekommis, uden.naade.<br />
Undkommer hand, da, vere sig flode-, holm- eller arehelietienere,<br />
slais hans nafn paa galgen oeh erachtis hand
Holm- og arsenalartikler r6as 8. maJ:<br />
IL Artichler belangende Holmens officerer och<br />
folk szrde lis.<br />
19·<br />
I. Holmens admiral skal i synderlighed och ofver<br />
alt tilse. at Holmens oeb skibsartiehleme uden undskylling<br />
efterkommis. oeh at skipperne saa vel som<br />
skrifverne oeh alle andre offieerer oeh folk sig epter deris<br />
particular bestillinger, artikler, instruxer oeb andre befallinger,<br />
dennum gifvet er eller vorder, forbolde som den,<br />
med dennum b"r indseende at hafve, oeb i alle maade<br />
aehte oeh ramme voris gafn och beste, som hans ed ud·<br />
krefver oeh hand i sin tid ved at forsvare.<br />
2. Dernest at vachten vel bestillis.<br />
3. I lige maadt: af yderste formue tilse, at Holmens<br />
arbeide med aId Bid tilig oeh sildig saa oeb med ringeste<br />
bekostning oeh sterste fordel fordris oeb drifvis, muligt ere<br />
<strong>4.</strong> At enhver i tide paa Holmen oeh sit arbeide<br />
kommer.<br />
s. At med munstringen rigtig holdis.<br />
6. At gaat oeh dyehtig folk i tienisten hafvis, saa vit<br />
hannum staar til at raade.<br />
7. At goede underofficerer til skibene forordnis, at<br />
de eldste baadsmend, som vel tient barYe for andre til<br />
bestillinger befordris.<br />
8. At de oeh deris tilberlig tilsagde Isn bekomme.<br />
9. At inted Holmsfolk brugis uden til vort egit<br />
arbeide.<br />
10. Hand skal med Boden tilsiun hafve, at den med<br />
vagt, fortofren, dieten ocb deslige vel holdis ved magt<br />
oeh forsiunis.<br />
I I. At redskaf oeh alt andet hafvis i tilb0rlig acht.<br />
20.<br />
11. Admiralen skal hafve Bittig til s i u n me d s p i snin<br />
gen paa Holmen.
Holm- og tlrsl'naiartiklw I62S 8. maj. 237<br />
13. Dernest at kok oeh kieldersvenne med mad, "I<br />
och br0d renligen oeh vel omgaais, dernest at richtig<br />
maal oeh vecht hoidis. Klagis ofver dennum eller andre<br />
eller oeb band ellers om deris forseelse eller forsgmmelse<br />
videndis vorder, skal hand dennum alfvorligen lade tiltale,<br />
maffe och aldelis ieke se igiennum fingre.<br />
14- I lige maade at proviantskrifveren oeh aIle andre,<br />
som noget til vor Holm, Bode eller des tienere hafver at<br />
forrette, sig dermed forholde epter deris instrux oeh bestillinger,<br />
som ved bar och dennum befalis.<br />
15. Admiralen skal oeh med kledeskrifveren underskrifve<br />
aIle afkortninger, som sker paa Bremmerholmen<br />
paa de moltider, der forsemmis.<br />
21.<br />
16. Findis forseelsen hos proviantskrifveren,<br />
kledeskrifveren eller andre, som uden Holmen ere<br />
ocb under hans comendo icke eigentlig staar, eller oeh<br />
mangel er paa fztalien, klede eller deslige, da skaI admiralen<br />
strax derom gifve vor statholder til kiende oeh<br />
med ingen of verb cere.<br />
)7. Hafver Dogen dennum, som spisis paa Holmen<br />
eller oeh Holmens tienere, som hos proviantskrifveren genant<br />
kost tager, sig ofver kaasten, kledets maal, vegt eller<br />
andet besverge, gifve sig det beskedentlig admiralen til<br />
kiende hver for sig oeh ieke rot- eller samlingsvis. Findis<br />
nogen samling at holde eller ellers motvillig uden nogen<br />
hillig aarsag at klage oeh spisningen eller noget andet beskylde,<br />
den eller de skal vor admiral sidde ret ofver med<br />
andre offieerer oeb uden aid naade lade straffe, anseende<br />
vi saadan motvillige aldelis icke ville lide ustraffet.<br />
22.<br />
18. Med leverantzerne skal hand hafve ops<br />
i un, nemlig at inted uden befaling opliggis eller lefveris;<br />
om leverandzerne, och som til Holmen eller Boden sker,
Holm- og arst'nalart£kler r62S 8. maj.<br />
skal hand erindre, hvad gafnligt och hvad skadeligt er,<br />
saavit hand kand forfare; hand skal och inted anamme<br />
lade, som icke gaat er, hvo det och befaler, hvorfore<br />
hand och skal of verse och medunderskrifve aile leverandzer.<br />
som til Holmen sker, och derudi utryckelig indf"re, hvordanne<br />
varene ere, paa det enhver sin gierning kand forsvare.<br />
19. I lige maade skal hand och of verse och underskrifve<br />
alt, hvis af Holmen udlefveris.<br />
20. Hand skal och med aile skrifvere paa Holtnen<br />
flittig indseende hafve, at de i deris bestilling sig skicke,<br />
som ved ber, och at med maal, vegt och tal rigtig tilgaar.<br />
21. Disligeste at med reberbanens arbeide, reberbanens<br />
her- och hampheglere och den s tor e s m j die s<br />
arbeide och aIle forbemeltis afgang forholdis troligen, ftitteligen<br />
och epter anordning, derpaa giort er eller gieris os<br />
til tieniste.<br />
23·<br />
22. Holmens admiral skal, naar £loden eller skibene<br />
hiemkomme, of verse och medunderskrifve aIle reg enskaber,<br />
vere sig skipper, skibskrifverne eller andre regenskaber,<br />
som fra skibene kommer, och med Bid befordre, at<br />
paa tgighuset, provianthuset, seigelhuset och andre steder<br />
paa Holmen leveris, hvad af rette ber, strax och uden forhaling,<br />
hvorfor och enhver, som under hans befaling er,<br />
skal skaffe hannum bevis, vere sig fra provianthuset eller<br />
och andre steder, paa sin lefvering, hvorudi skal specifeceris,<br />
at den, som noget fra sig lefvere skal, hafve[r] lefverit<br />
och giort regenskaf richtig och som ved ber, hvilke beviser<br />
och saaledis skal f"ris til bog; dog maa de ei heller,<br />
som samme beviser udgifve, ubillig mangle eller ophold<br />
giere. Sker det, da skal admiralen atvare voris statholder •<br />
derom, at derpaa kand raadis boed.<br />
-- --,
Holm- OK' arsenalarlz"kler r6as 8. maj. 239<br />
24-<br />
23. Holmens admiral skal ingen lade fe)ge noget<br />
vort sC?Jefolk til arbeide, hvad det och er, uden hand<br />
voris egen underskrefne sedel derpaa hafver.<br />
25- Admiralen skal ingen ar est eller beslaug gisre<br />
paa Dogen cofartskibe for privat trette skiuld, vere sig<br />
ind- eller udlensk, bvor de och ankerer her for byen ved<br />
t8ighuset eller paa reden, ti saadan arest skal s"gis hos<br />
borgemester och raad.<br />
26. Skipperen skal bafve inventarium paa skibsredskaf.<br />
saa och kieckentsig och jernfang, och hafve hand<br />
sig i alle maade epter skipperinstruxen och articlerne<br />
videre at forholde under straf, ved ber.<br />
21. Vore cofardie 1 officerer och skibsfolk skulle nyde<br />
enhver epter sin bestilling och si"retten I en hillig f 8 r i n g.<br />
hvoremod de sielf allene skulle med aId Bid stufve lasten<br />
och losse och lade uden nogen voris undersaatters och<br />
benders hielp och besvering, med mindre det saadan<br />
store master, bielker, bloksten eller deslige er, at de<br />
allene icke mechter med des lading at raade.<br />
28. Ingen f" resin f" r in g udi land, rsr end skibet<br />
aldelis er forlosset. End befindis nogen skipper enten<br />
sielf at bafve ubjllig f"ring och mod si"retten eller och<br />
Colken det hafve sted, da skulle skipper och andre officerer<br />
och skibsfolk til os saavit af deris f"ring, som ubillig<br />
er, [hafve forbrut] och derforuden deris halfve hyte hafve<br />
forbrut til di fattige.<br />
29- Enhver skipper och styrmand skal holde bog<br />
och daglig antegne· deris reigse, kaas och seiglads,<br />
saa och hvad vind hver dag er, hvad tid anker settis och<br />
leftis, naar lossis och ladis, hvor tit seiglene t"ris och in<br />
summa alt, hvad bver dag sig tildrager och samme deris<br />
antegnelse Holmens admiral til deris hiemkomst ofver<br />
I T tilt.: skibe; ortkt "' suttet i o. t Seret r s6r § ro.
Holm- og arst'naiartikler 1625 8. maj.<br />
lefvere. End forsemmer di det, da skal admiralen sielf<br />
dennum den affordre.<br />
30. Sty r men den e skulle j god tid fordre compasser<br />
och natglasse J saa at mand icke epter dennum<br />
bier, under h"ig tilberlig strafe Hvilken styrmand, som<br />
icke hafver sine compasser strygen, naar hand med skibet<br />
udligger, hand skal hafve forbrut 10 daler til di fattige,<br />
hvilket skal holdis lige saa med natglassene, om de ere<br />
icke ferdige, och det ene leber icke lige ved det andet t<br />
och paa det de icke skulle hafve aarsag at klage, da skal<br />
admiralen, naar hand derom bes"gis, her udi verre skippere<br />
och styrmend beferdelig.<br />
31. Tomme t0nder och fade skal skipperen med<br />
skrifveren saavit mueligt, naar de' tommet ere, lade fylde<br />
met vand och skulle de samtlige dennum paa proviant·<br />
huset fra sig lefvere; hvis och icke hele hiemffJris kand,<br />
skal af b"dkerne tegnis och samlis i stafver. saa de her<br />
hiemme kand sammelslais och brugis igien i lige stort<br />
baand. Findis nogen brest derpaa, som de kunde verge,<br />
hvortil capteinen dennum och skal vcere behielpelig, da<br />
skulle de den sielf betale, och skal det dennum kortis i<br />
deris l"n. Knabstofve och des lige skulle qvartermesterne<br />
til den, Holmens admiral dertil ordner. naar<br />
reigsen ent er, fra sig lefvere.<br />
32•<br />
I. Skrifveren skal icke maa begifve sig fra skibet<br />
nogen tid, fra det ud10ber, til det indkommer, och skal<br />
hand med skipperen forfatte och holde rigtig rolle paa<br />
folket, som de begge skulle underskrifve, hvorudi de<br />
nafnene skulle epter samme ordning lade vere indskrefvit,<br />
som de staar udi den {"rste rune, udi rode tal forfattet.<br />
2. Och skal saaledis den ordning holdis i rullen. som<br />
den er begynt med, indtil rullen for roder skyld igien<br />
forandris.<br />
-l
8olm- og arse'naiartikler r625 8. Iflaj.<br />
3. De baadsmend, som sidst indtagis, skulle bagerst<br />
antegnis epter, som de andkomme.<br />
<strong>4.</strong> Dernest skal och forbemelte skrifvere antegne udi<br />
bredden richtig dag oeh datum, naar nogen ved deden<br />
afgaar, naar nogen syg eller ellers bortkommer, naar nogen<br />
bort10ber.<br />
s. 1 lige maade skal hand i rullen antegne, naar<br />
nogen igien indtagis i deris sted, sam deer eller bortkommer,<br />
eptersom nQJden kand tilsige eUer och ellers<br />
szrdelis er befalet, paa det af saadan hans registering,<br />
som 'hand skal 1 tegne i siden af rullen, am foikens betaling<br />
och kost kand eigentlig forfaris.<br />
6. Has deris nafn, som d0de ere, skal t tegnis; has<br />
deris, som syge ere, S; has deris, som forlefvis, 14; hos<br />
deris, som i lande forblifver efter befaling, L; hos deris,<br />
som ellers i lande glemmis eller fra10bis, G; meden hos<br />
deris nafne, sam bortl"ber, skal tegnis en galge.<br />
33·<br />
7. S k r if v ere n hafver inventarium paa alt proviant,<br />
mad och dricke, vere sig hvad det vere kand, oeb staa<br />
hand for dets rege nskaf.<br />
Hand skal rigtig optegne, hvad oeh til hvem medgaar,<br />
oeh, hvis ofverblifver, altsammen igien i provianthuset<br />
och til den, af hvilken hand saadant tilforne anammit<br />
hafver, igien andvorde, naar skibet er nest guds hielp<br />
igien hiemkommit.<br />
3<strong>4.</strong> ArC oc gield, sam til skibs falder.<br />
s. Skrifveren skal ocb rigtig antegne alt, hvis Dogen,<br />
som enten dger eller bortl"ber eller ellers borte blifver,<br />
epter sig hafver; i lige maade hvis gield, nogen net"rftigen<br />
gier eller hinanden skyldig blifver; den bevis, derpaa sker,<br />
om det gemen mand er, skal band med heigbaadsmanden<br />
lOT: skal band.<br />
16
Holtn- og arsenalartikler 1625 8. 1naj.<br />
som forbemelt ere I lige maader forholdis, om nogen for<br />
hoignedlg aarsag en tid lang fra vagten forlfilfvis.<br />
47. Saafremt nogen feil eller tvist paakommer belangende<br />
officerernis quarter at vaage eller och hvilke<br />
szrdelis vaage skulle paa Boden eller Holmen nat eUer<br />
dag, da forordnis derom af voris statholder eller Holmens<br />
admiral.<br />
48. Officererne skulle hver sin vagt flittig achte paa<br />
skib och skibs redskaf, som de ville ansvare, om Dogen<br />
skade sker.<br />
49. Der skulle al tid paa Holmen saa vel som ski bene<br />
nogle officerer vere oppe och hos skiltvaehtene<br />
sig lade befinde vaagne epter andordning, om derpaa tvistis,<br />
som Holmens admiral gierendis vorder, som hand vii forsvare.<br />
So. Den, Holmens vagt commanderer, hafver alle<br />
dennum, som med vaaben vaage, at sette paa de skibe,<br />
langs Holmen ligge, paa det i uti de ingen baade an- eller<br />
forbikommer och aId forrzderie oeh tyfverie dermed nest<br />
guds hielp maa forhindris.<br />
51. S0ndage oeh helligdage skulle vaage en<br />
skipper, en styrmand, en h0igbaadsmand, tOY 9uartermestere,<br />
30 baadsmend eller epter som de ere hiemme<br />
och derpaa ere val, hvilke der skulle skiftis och tildelis.<br />
och skal Holmens capelan eller en af sJcibspresterne samme<br />
dage forkynde dennum guds ord och predeken.<br />
52. Holmens port oeh laager luckis om sommeren<br />
aftenen, naar vagt opforis, vinteren til 6 slet oeh icke<br />
opluckis fer end olorgenen techtetid, naar folket til arbeide<br />
forsamlis, med mindre saa befalis i nedstid.<br />
53. Blifver noget b 0 r t s toll e t, da skulle de baadsmend,<br />
som paa floden eller Holmen samme dag eller<br />
nat vagten hafver (eptersom saadant tyfverie dagen eller<br />
natten sig tild rage r), samtlig vere forplichted enten tyfven
Ro/,n- og arsena/arlillier I62S 8. Inaj.<br />
saa vel som med de andre indseende at hafve och dennum<br />
lade straffe, om deris forsgmmelse befindis.<br />
57. Dagvaehten skulle oeh fiittig tilse, at in g en<br />
fremmede skibe, eofart eller andre, om dagen nermere<br />
£loden setter, end ske b0r och pelene udvise. GiBr<br />
det nogen, da skal den, vagten eommanderer, sende<br />
hannum bud, at hand sig derfra enten ind imod byen begifver<br />
eller ud igien uden pCi!lene. hvortil hannum och tid<br />
skal gifvis, dog at hand strax begynder ind eller ud at<br />
ligge. End er cofarten uvillig eller och sig veirer och<br />
paa hannum tvilis" da maa paa hannum skydis.<br />
58. Vagten skal oeh flittig aehte, at ingen baade<br />
eller skibe nat eller dag nermere den store eller areheliefloden<br />
sig begifver, end tillat er, saa oeh at ingen stedis<br />
nat eller dag, uden Holmens offieerer oeh baade, som det<br />
befalis kand, voris vagt paa floden, I-Iolmen eller<br />
blokhusene til samtale eller sproch. Understaar sig det<br />
nogen, hafve forbrut deris baade och straffis derforuden<br />
for ulydighed.<br />
59. \T agten paa Holmen, floden oeh blokhusene skal<br />
fiittig hafve tilsiun, at hverken paa floden ei heller paa<br />
nogen de skibe, inden tenden lagt ere, hafvis ild eller<br />
1 ius, under h"ig tilberlig straf, som derpaa kand kiendis.<br />
60. Understaar sig nogen eofartskipper, som paa<br />
reden ligger, epter besat vagt at skyde, hand hafve<br />
forbrut sin andpart i skib oeh gods med videre vilkorlig<br />
strafe<br />
III. Artiehler, som arehelieoffieerer oeh folk<br />
szrdelis angaar.<br />
61. Enhver, som udi tienisten kommer, skal vere<br />
forplicht os it aar eller saa lenge eller kort at tiene, som<br />
vi hans tieniste behsfver, derforuden och sverge os. och<br />
Danmarkis rige ed, som efter formeldis:<br />
J eg svzr i dag for gud, den hellig trefoldighed oeh<br />
-1 ;
····<br />
I-/ubn- o./{ arsenalartikkr 1625 8. 1llaj. 249<br />
menige mand at vere kgl. mait. min allernaadigste herre<br />
och Danmarkis rige huld och tro, och menige officerer<br />
lydig och felgachtig i hans maits. och rigens tieniste och<br />
i aile maader mig som en erlig karl forholde, for fiend en<br />
ei spare lif eller blod och til min d0dedag hemmeligholde<br />
alt, hvis mig fortrois, och derforuden holde disse och<br />
krigs forleste artichler saa och skibsartichlerne til S0es,<br />
som jeg det for gud vii svare, saa sant hielpe mig gud<br />
och hans hellige ord.<br />
62. Generalen over archeliet, om nogen forordnis,<br />
skal til marken ofver disse och andre artichler och befalninger<br />
holde och tilse, at de efterkommis, SOln hand<br />
viI forsvare, och hafver hand da i aIle maade at rette sig<br />
epter, hvis archeliecapteinen i disse artichler paaliggis.<br />
63. Generalen af arkeliet til lands, captein af archeliet<br />
hos tfJighuset, arkeliemesterne til seis skulle p a a a I<br />
munition, archelie och des beher holde richtig inventarium<br />
och bog, saa och dag. datum, time och aarsag<br />
antegne, hvortil det forbrugis; ofver alt skal tegnis,<br />
af hvad aarsag skut blifver, dernest och af hvad stycke,<br />
der skydis, och hvor megit krud, stycket skyder och om<br />
skarp er lat eller icke. End ere mand til slags med<br />
fienden, da skal archeliegeneralen til lands och til s0is<br />
capteinen med archeliemesteren, naar slagit er ofverstaait,<br />
bese och vel ofverveie al ting och udi en summa indf0re<br />
udi fierding och halfve t"nder tal, hvis medgangen er,<br />
efterdi da icke kand eller her sparis. End mangler noget<br />
eUer och det forspildis, forkommis eller hafvis icke saa<br />
n0ie i acht, som ved burde, det anslais och kortis dennum<br />
i deris besolding. Formaar de ei at betale, da staa sig<br />
derfore tilb0rligen til rette epter domb och sigelse. Naar<br />
.de och hiemkomne ere, da skulle saa vel generalen ofver<br />
archeliet til lands som archeliemesteren til s0is fra dennum<br />
lefvere deris beholding och derepter gisre klar rede och
Holm- og arsenalart£kler I62S 8. maj.<br />
regenskaf udi vort teighus, hvor hvert, som icke igien<br />
lefveris, er blefven, fer end de derfra skilles.<br />
64·<br />
I. Capteinen ofver areheliet skal epter hans ed<br />
oeh bestilling i alle maader ramme vort oeh vore undersaatters<br />
och rigets gafn oeh beste.<br />
2. Sig efter artichlerne rette saa oeh sine dertil<br />
holde, at te sig derepter forholder oeh ellers i aIle maader<br />
aehte paa dennum, hannum betroet ere<br />
3. Dernest at hvis, der anammis och lefveris, rigtig<br />
ved dag oeh datum antegnis oeh til god regenskaf feris,<br />
saa och at det gaat och tienligt er och med goed vecht<br />
oeh maal omgaais.<br />
<strong>4.</strong> At de, leverance giere, skulle det giere epter befaling<br />
oeh at te uforfalskede, gode yare lefvere, som hand<br />
sielf vii svare.<br />
s. At ammonitionen hver paa sine steder uforderfved<br />
oeh uforrykt vel forvaris, om des forraad, feil, saa och aId<br />
anden mangel och faute i tide atvare.<br />
6. I lige Dlaade skal hand med salpettersyderne opsiun<br />
hafve, at te goede yare lefvere oeh flittig arbeide.<br />
7. Dernest at te, paa archeliets arbeide bestillede<br />
ere, med flid gisre, hvis dennum befalis. At te saa vel<br />
som byseskytterne i rette tide af oeh til arbeidet sig indstille.<br />
.<br />
8. At ingen, som eommendo hos areheliet hafver<br />
nogen saadan deris arbeide eller deris egen persone eller<br />
deris hestruer oeh brarn, hvad heller de byseskyttere eller<br />
handverksfolk ere, til deris fordel bruge.<br />
9. At inted folk antagis eller hafvis i tienisten andet<br />
end vi oeh riget udi n0ds- oeh feigdetid til lands eller<br />
vands, hvad heller hand sielf med fort skal eller icke, vel<br />
kand vere tient med.
Skihsartt."kler r61S 8. maj. 257<br />
lyses, Izvor/ra de ny htkomne art£kler £ teksten Ira I625<br />
s/tr'ive ng. De OfJen/or om/aile til/olelseT ,: 0 ere ';kke<br />
som til/ifjiJlserne ,: Holm- og arsenalartiklerne (ov/r. s. 230)<br />
fz]skreone med kanslerens, men med den skrl,verkrlnd, som<br />
liar skrevet den 81HZ:ge del a/ O. Det kan tier/or £kke<br />
konstateres, at KI'1,st':an Frits har staet lor udarbe,;{Jelselz,<br />
01Il end dette er sandsy·nl£gt.<br />
Skibsartikle.<br />
L Om guds ords hsrsomhed.<br />
I. Ferst och ofver al ting skal enhver frychte den<br />
allermechtigste gud, gierne h"re predicken saa och aften<br />
och morgen finde sig til corum och bede gud om naade,<br />
at hans guddommelig mait. vilde voris flode, skib och<br />
folk med alt indhafvende al tid och szrdelis paa fortagne<br />
tog och reise Crem och tilbage ledsage och bevare til sin<br />
guddommelig zre, vort och vore rigers och landis gafn<br />
oeh beste. Forsemmer nogen, som sund er, sendag eller<br />
onsdags prediken, postil lcesningen eller COruID, straffis<br />
f8rste gang paa sit maaltid, anden gang derforuden til<br />
masten, tredie gang til masten och i jern til vand och<br />
bred en dag eller Here epter, som hans forseelse tit 1 befindis.<br />
Er ei prest paa skibet eller er hand siug, da skal<br />
skrifveren hver s"ndag lzse evangelium och om onsdagen<br />
epistelens eller bernelzrdommens forklaring eller och neste<br />
dag derepter, om storm och uveder det paa rette dag<br />
forhindrede.<br />
1 sakus 0 T; biir 'Vel IlZses: til.<br />
2. Ingen skal rere nogen disputatz paa banen mod<br />
voris den christelige troe och kirkers bekiendelse, ei 'heller<br />
maa Dogen tage guds naCn forfengeligt eller s v erg e , e i<br />
beller bande ved diefvelen eller andet. Hvo det gi"r,<br />
hand straffis derfor til masten eller i jern til vand och<br />
bred och h"igre, om hans motvillighed och forseelse tit<br />
oeh ofte befindis. De h0ige officerer gifve, for hver gang<br />
17
Skibsartillier .1635 8. maj. 259<br />
person herige, lydige oeh fBlgaehtige til land oeh vand,<br />
paa tog och vagt, inden och uden skibsborde, hvad fare<br />
och for haande er, saa vit deris lif oeh blod kand strecke.<br />
I lige maade skulle och capteiner och underbefalet vere<br />
vice- och underadmiralen hersomme, som ved ber.<br />
Dernest skulle oeh underofficerer, baadsmend, byseskyttere<br />
och soldatter vere deris cap t e i n e r 0 clh I y t t e -<br />
nanter herige oeh lydige under heig straf och lifs oeh<br />
zris fortabelse epter, som forseelsen billigen kand kiendis<br />
at vere, til hvilken ende bolt och jern skulle hengis paa<br />
masten.<br />
Kilde til: bolt ocb . • • masten, er skilJsartikler 1582 § 19-<br />
1. Skippere och styrmend hafve och med<br />
undercapteinen och lyttenanten skibunderofficerene, skibsfolk,<br />
soldater och bysseskyttere ate 0 m men de r e eller<br />
befale; szrdelis hafve de och under och med captein och<br />
lyttenant at befale, med segl at gisre, det mindre eller<br />
mere at fere, kaasen at sette, saa och lade oeh stifve<br />
och eUers hvis andet voris tieniste vedkommer, och udi<br />
ofveroffieerers fraverelse hafver de til voris tieniste fuldkommen<br />
commendo oeh befaling.<br />
Derforuden hafver och andre underofficerer paa<br />
hvert skib enhver udi sin bestilling fuldkommen com -<br />
mendo, i synderligbed udi ofverofficerernis fraverelse, och<br />
skal enhver derforre dennum vere felgagtig': saa vit, voris<br />
tieniste och deris commendo os til beste udkrefver alt<br />
under hsig eller lifsstraf, som sagen er til. End veirer<br />
sig och nogen at gisre voris tieniste, om end en anden<br />
captein eller offieerer ofver hannum settis end den, hand i<br />
begyndelsen vaar antaget af eller och under forordnet, vere<br />
lige straf undergifven 1.<br />
I 10m sagen er . . • undergifven, er i 0 tilskrevet i randm.<br />
8. Dersom oeh skippere oeh styrmend ski! ad om<br />
kaasen och gedsingen, da skulle de fleste stemmer<br />
17*<br />
.....
SkibsartiRlw 1625 8. maj.<br />
den skyldige er under, och skal profossen hafve den tiende .<br />
pending af aile pendingebsder, som falder af de sager<br />
eller andre, hvilke hand anklager eller angifver. End<br />
straffis nogen i jern, da gifvis hannum for jernit en skilling<br />
eller tOY eller mere epter capteinens sigelse och den anklagtis<br />
leiligbed, ocb skal capteinen vere hannum beferdelig<br />
saadan sin rettigbed at bekomme.<br />
23. Hvosomheldst udt jern settis eller och forbydis<br />
sin bestilling, den skal midlertid ingen len oppeberge<br />
uden voris serdelis bevilling.<br />
Hvo dennum, som i jem settis, gifver mad uden be ..<br />
faling, hand sidde sielf trei dage och netter udi jemit til<br />
vand och bred eller lenger epter capteinens tycke; hvo och<br />
udi jemit kommer for sveren och banden, utroskaf, motv'illighed,<br />
opsettighed eller feigbed mod fienden J de gifve<br />
profossen for jernit dobbelt, nemlig 4 skilling eller 1/1 mark<br />
epter capteinens sigelse och deris bestilling och formufve.<br />
2<strong>4.</strong> Ingen captein maa nogen, som under hans<br />
commendo staar, aftacke eller forlefve under straf, ved<br />
b"r; den, som ret syg er, maa hand indquartere paa<br />
landet eller udi kiebsteder, hvor band anligger, at hand<br />
siden , .naar band til pas vorder, sig igien udi tienisten<br />
kand indstille, dog at i acht bafvis, at skibene i oeds tid<br />
icke af seefolket forblottis. End b 0 r tie b e r eller udeblifver<br />
nogen, som voris pendinge anammet och os tieniste<br />
sagt hafver eller udskrefven er, f"r end togget er fuldent<br />
och hand sin loftige afsked bekommit hafver, eller<br />
och tager pendinge af tvende och som paa tvende nafn,<br />
om vi folk lod verfve, verre lifsstraf undergifven. Leber<br />
hand bort och undkommer, da tegnis hos hans nafn en<br />
galge i rollen och achtis eries, i hvad keiser- och kongedom<br />
hand och findis; de och, 80m vidende med hannum<br />
omgaar, achtis udi yore riger lige saa gode som hand.<br />
25. Ingen paa fornemme eller lange reigser annamme
SllilJsartileler L62S 8. maio<br />
handtering eller och at kiebe fisk, kied, brendeved eller<br />
andet saadant videre end til skibs behof eller och der<br />
fisker eller fiske lader, de straffis derforre som for anden<br />
utroskaf. Lige straf ere de undergifven, som i nogen<br />
hafn blifve beliggende och samme sted vinden oc voris<br />
tieniste for deris egen fordel och handtering forsemme.<br />
47. End tager nogen fra yore undersaatter<br />
tree, ved, fztalie, lanl, hens, gies eller noget andet ilnod<br />
deris vilge och vidskaf, straffis derfor paa lifvet och ellers<br />
epter sagens leilighed uden aid naade.<br />
48. Voris skibsofficere och folk skulle mod ingen,<br />
som voris fiende er, nogen fiendskaf under deris lifs fortabelse<br />
bevise, ei heller skulle de nogen ski be, f rem -<br />
mede eller voris egen, besverge, dennum nogen den<br />
ringeste ting aftvinge, uden det vaar til skibets h"igeste<br />
fornedenhed, at te af cofarter noget kunde behsfve. da<br />
skulle de gifve samme cofarter, af hvilke de noget bekomme,<br />
richtig bevis derpaa, paa det saadant dennum af<br />
os kand fomeiges.<br />
49. Ingen skal paa yore skibe i romnlit, lasten och<br />
der, som de Yare, vi lader indskibe, pleier och b0r at<br />
ligge, noget indlade, som voris lad ing och skibslast kand<br />
for r i n g e , saa och ei heller paa ofverl"bet eller nogen<br />
de steder, som seiglationen och skibsmaneringen kand<br />
forhindre eller forandre. Hvo det gi"r, straffis derfore<br />
som for andet utroskaf.<br />
So. Det fBrste vort skif, orloug eller cofart, udi nogen<br />
hafn indkommer, hvor det achter trei dage at forb lifve,<br />
da skat skipperen strax vere forplicted det {Brste, skibet<br />
er fortougit, at sla aIle seiglene t"re era raaerne och<br />
dennum udi goed ter forvaring giemme, indtil skibet igien<br />
er ferdig at seigle. Och skal admiralen, capteinen och<br />
Iyttenanten bafve indseende med skipperen, at saadant<br />
sker, paa det seiglene med god hzfd och varetegt des
214<br />
Skibsartikkr I6as 8. ma.j.<br />
sette. Skal och ellers capteinen med archeliet hafve<br />
til b" r 1 i gop sic h t och vere sparsom ofver ammonitionen.<br />
den holde til raade och vel achte, hvad hand indbekommer,<br />
hvad forbrugis, saa och at med fyren, afblresen och<br />
rensen holdis epter archelie-taxten och artikle och ringere,<br />
om ske kand; hand skal och sielf och ved skrifveren<br />
hver skud, afblzsing, rensen och lading ved dag och<br />
datum antegne och lade antegne, saa och af hvad aarsag<br />
saadant sker, och holde bog och register med connestabelen<br />
och det til sin hiemkomst med sin egen haand<br />
underskrefvit paa vort archelie lade lefvere, at de paa<br />
archeliet kunde forfare, om med ammonitionen den tilsiun<br />
verit hafver, som vel burde, och skulle de saadan capteinens<br />
underskrefne fortegnelse hos deris regenskaber vere forplichtede<br />
at indgifve udi vort rentekammer.<br />
Skzosartikler Is8a § s,· I6II § 3.<br />
68. Derforuden skal capteinen och tilholde connestabelen<br />
aIle skud ved aar, maanet, dag och time at antegne,<br />
saa och af hvad aarsag det sker, och hvortil skut<br />
blifver; dernest och af hvad stycke, der skydes, och hvor<br />
megit krud, stycket skyder, och om skarp er lad eller<br />
icke. End er mand til slags med fienderne, da skal capteinen,<br />
naar slagit er ofverstaaet, bese och vel ofverveie<br />
al ting och i en summa indfere udi fierding och halfve<br />
tender tal, hvis medgangen er, efterdi da icke kand eller<br />
b"r sparis, paa det vi kunde vide, om vort krud och<br />
lod unyttig brugis eller spildis, ti saafremt noget skud<br />
un"dig eller unyttig och mod disse artiklers forbud sker,<br />
da skal capteinen for hver skud be tale epter arkelieartichlemis<br />
lydelse och siden sage sin skade hos den,<br />
skyld hafver, om det uden hans befaling eller billig aarsag<br />
1 sked ere In summa capteinen skal hafve indseende,<br />
1 eller billig aarsag, no tilskrevet i randen.<br />
.,
Ski6sartikler L6aS 8. maj. 275<br />
at archelie- saa vel som Holmens article 1 aIle maader,<br />
saa vit vor orlogsskibe och seiladsen vedkommer, hoidis<br />
och efterf"lgis.<br />
1 AI L62S 8. maj (no. LS9) § 6".<br />
6). lngen skal sig understaa .. at fyre noget stycke<br />
uden capteinens befaling , med mindre de ere til slags<br />
med vore och rigens fiender, da rette sig enhver epter<br />
den befaling, neste officerer gier, som den leiligbed er<br />
befalet at hafve i aeht.<br />
70. Skibshefvidsmanden skal hafve besynderlig acht<br />
och opseende med krud och lod och det lade vel<br />
forvare och szrdelis, naar fechtis skal, at deraf da forvarligen<br />
och betecht til stede er, hentis och hoidis, hvad<br />
fomeden gieris, och saa, at af leben, hen ten eller deslige<br />
ei foraarsagis nogen fare, meden at alt udi tide med goed<br />
ordre sker och af dennum, ved ber. I lige maade at i<br />
tide, och f0r mand kommer fienden til siune, enhver bysseskytter<br />
och handlanger til sine stycker forordnis och enhver<br />
ansigis, hvad hand scerdelis hafver at hafve i acht, i<br />
synderlighed at bysseskytterDe med flid och uden ofverilen<br />
yarer paa de steder och stycker med sine handlangere,<br />
dennum befalit vorder.<br />
71. Ingen fordriste sig udeD capteinens udtryckelig<br />
befaling at gaa i krudkammeret uden connestabelen<br />
och byseskytteme. Hvo det och gier, dragis en eller to<br />
gange under kielen.<br />
72. Ingen skal maa gaa udi krudkammersit<br />
med tend lunte eller lius, ei heller samme steds ild optende.<br />
Hvo det gi0r, skal straffis trei gange under kielen.<br />
Ei skal sig heller Dogen understaa andre steder inden<br />
skibsborde ild eller lius at bzre eller dermed omI"be<br />
uden de, pvilke capteinen epter, som deris bestilling udkrefver,<br />
det tilsteder.<br />
IS*
Skibsartillkr r625 8. 1IUJj.<br />
13. Vi ville herefter endelig afskaffet hafve aile<br />
z res k u d (med mindre vi ere in den skibsborde och det<br />
sielf udtryckelig befalendis vorder), som vore skibe gifver,<br />
naar de Kronborg eller Dogen anden vor befestning passere,<br />
eller och hvor di hinanden mede; i lige maade de<br />
skud, som gifvis, naar de her era vor Holm eller och fra<br />
Boden afleber, hid andkommer, aoker setter eller lafter,<br />
eller och naar Dogen dennum om borde kommer, vere sig<br />
gesanter, admiralen, capteinen eller Dogen andeo, dog<br />
skal hermed icke vere forment, at de jo udi feigdetid och<br />
ellers til tegn eller 19sen, naar ogden saadant udkrefver<br />
och det (szrdelis om natten. molm och mark veder, naar<br />
andet tegn icke seis kand) befalis, maa fyre DogIe stycker.<br />
I lige maade dersom de af fremmede aarlogskibe med<br />
stycker forzris, da mue de gifve it stycke. End meder<br />
nogen fornem fremmed kongelig skib eller och Dogen<br />
anden stor krigsBode eller skib dennum, som deris fulde<br />
10sen gifver, da skal voris admiral eller captein hafve magt<br />
voris det danske l"sen, nemlig trei, at lade gifve.<br />
74- Voris capteiner skulle ei heller uden aarsag ngde<br />
nogen at s0ge sig, ei beller nogen utilberlig opholde eller<br />
straffe, meden om de endelig foraarsagis at slcyde til de<br />
skibe szrdelis fremmede, som b"r at stryge och saa ner<br />
er, at det voris skibis flage bekvemmeligen och uden aid<br />
tvil kiende kunde, och vist kunde indhentis, och den, de<br />
skyde epter, kommer dem om borde, da skulle de tage<br />
betalet for hver skud och sig dermed forholde epter, som<br />
archelieartiklerne derom indeholde 1.<br />
I AI .1625 8. 1naj (no • ./59) § 69<br />
7S. Capteinen skal icke, uden neden er, fyre noget<br />
stycke til tegn epter folk, sluffer, skeiter eller deslige, anseendis<br />
hand ber vel at hafve i acht, dennum icke saa<br />
vit fra borde uden h9ig ned at forskicke, at te jo skibet<br />
kand hafve i sichte, ei heller tilstede nogen lenger fra
SkilJsartikler I6aS 8. maj. 277<br />
borde at vere end sickerlig och bekvemmelig ske kand,<br />
saa de a1 tid kunde vere om borde, f"r behsfvis eller<br />
seiglis skal, dennum och, som ofver rette tid udeblifver,<br />
alfvorligen lade straife, anseende at saafremt de end icke<br />
kunde udrette, hvis befalet er, at te dog til rette tid sig<br />
her at indstille uden anderledis befalis.<br />
76. Capteinen skal icke lade sig fylde Basker eller<br />
andet med krud och det fra borde med sig hiemf"re,<br />
me den allene bruge saa megit deraf saa lenge, hand er<br />
i skibet udi voris tieniste, som hand bebof hafver, och<br />
resten igien fra sig lefvere. I lige maade naar seefolkets<br />
bandeler fyllis med krud och de det icke forbruge, skal<br />
det och til archeliemesteren igien lefveris saa vel som<br />
lunter, kuler och deslige, epterdi capteinen saa vel som<br />
skib- och krigsfolket epter deris ed plichtig ere at vide<br />
och ramme voris gafn och beste och udi ammunitionen<br />
saa heigt tro- eller utroskaf bevisis kand som udi noget<br />
andet.<br />
77. Ingen maa forpartere eller forsette sit gever under<br />
straf ferste gang til masten och i jern til vand och bred,<br />
anden gang forvisis uden pas och befaling eller fra raaen.<br />
Hvo sig nogens gever tilforpan ter eller forhandler,<br />
springe fra raaen ferste gang; dog ammonition<br />
maa sig ingen tilforhandle under straf som for anden<br />
utroskaf, och som forbemelt 1 ere Enhver skal holde sit<br />
gever udi goed acht och rent under straf ferste gang til<br />
masten, anden gang en half maanids besolding och saa<br />
fremdelis. Och skal aid geverit en gang hver maanit besichtigis<br />
och den dag och sagefald til skibsbog af skrifveren<br />
settis och antegnis.<br />
1 Ovf,... § .is.<br />
IX. Om bytte.<br />
78. Naar gud den allermektigste ved sin magt gifver<br />
lycke at nederlegge vor och rigens fiender, da skulle alle
Sk,,"bsarfikler I63S 8. maj.<br />
maaltids tid igien kommer, hannum gifvis da mad. om<br />
eapteinen det befaler, efterdi for ingen maa anrettis andre<br />
end rette maaltids tider, oeb skal mad oeh dricke hentis<br />
af dem, dertil ere forordnede.<br />
Kilde til a,. styllke: Skibsartikkr Is82 § 13.<br />
8s. Hver tredeve mand skal hafve om dagen en<br />
tsnde ,,1; end gaar "llet med, da lade sig fyrgetyfge, it<br />
halfhundrede oeb mere n"ie om dagen med en t"nde<br />
epter, som n"den krefver. I lige maade, dersom sig begifver,<br />
at yore skibe oppeholdis i seen eller udi fremmede<br />
lande, det gud forbyde, af storm eller uveder eller och<br />
ellers fztalie br0ster, at icke saa rundelig kand spises<br />
som tilforn, da skal hver skibsh"fvidsmand med sin<br />
skipper oeh quartermestere bafve fuldmagt at skicke och<br />
sette, bvorledis tappis oeh spisis skal udi slig ned paa<br />
vor oeh den menige mands vegne, vere sig ved vecht,<br />
maade eller ellers af "1, vand, kost oeb alt andet. Hvis<br />
de da giere oeh sette, dermed skal bver lade sig Deie.<br />
T,l I. punktum )Jr. skibsartiRler Is8a § 8 i sl.; til 8. punktum er<br />
kilde: a. sf. § 17.<br />
86. Hvo, som spilder mad eller ,,1, hand straffis<br />
til masten. End kaster Dogen mad, "I eller anden fcrtalie<br />
oiver borde, hand straffis under ki"len. Meden formen<br />
Dogen utilblllrligen at tilgaa, gifve sig det for sig sielf<br />
allene oeh icke i haabevis admiralen eller eapteinen 1 til<br />
kiende, som derom hafver at forfare.<br />
Kiltk til I. og 3. punktum,· Skibsartikler IS83 §§ I-I-IS.<br />
1 eller capteinen, "' tilskrevet i o.<br />
87. Skal oehsaa kocken, kieldersvenden, skibmendene,<br />
quartermestere och aIle andre, som hafver befaling udi<br />
kielderen, kabytzen eller lasten, inted bortgifve, icke<br />
heller tilstede Dogen enten at gaa udi lasten eller cabytzen<br />
uden hefvidsmandens vilge och befaling. Findis der nogen<br />
imod at gisre, da straffis hand, befalling bafver, dobbelt<br />
och den anden epter skibsretten.
Skibsa,tiltl" r/)3 S B. maj.<br />
Kild4: SIIibsa,tikk, rsB.z § II.<br />
8S. Epter moltid skal ki"cken sluckis och<br />
kielderen luckis och iDted tappis uden h8fvidsmandens<br />
vilge och befaling och skal skrifveren strax, moltid er<br />
holden, neglen til kie1deren udi det skab i cayten, som<br />
dertil blifver forordnet, indlegge och negelen til skabet<br />
til sig tage, hvor hand kieldemegelen, naar behof gi8ris<br />
och moltid skal boldis eller och i rommit skal tilseis,<br />
harver med capteinens vidskaf igien at anamme, och<br />
naar optaget och tappet er, hvis forneden gieris, den paa<br />
samme sted igien indlegge och icke uden capteinens vilge<br />
deraf den udtage under en maanids solds fortabelse och<br />
trei dage i jem til vand och brf21d.<br />
89. Hvo, som ofverfalder kok eller kieldersvehd<br />
med ubequemsord, hand straffis under ki"len, end gi"r<br />
nogen handgierning paa dennum med vred huf, den straffis<br />
paa hals och Iif.<br />
Kiltle: Skibsa,.tikJe, rsB.z § .10.<br />
go. Pro f 0 sse n saa vel som hans svenne skulle<br />
hver dag, strax moltid er holden och lofsangen er siungen<br />
under lifsstraf forplicht vere med kocken udi cabytzen at<br />
bafve god opsicht och ilden strax at udslucke.<br />
Disligeste at der feies och rent holdis ofver det gandske<br />
skib, kabytzen och aile andre steder och hver morgen<br />
saa och, naar moltid er holden, tilholde alle quartermestere<br />
enhver i sit quarter, skibet inden och uden at<br />
dvele, toe och rent giere, besynderligen naar det regner,<br />
paa det sygdomb icke af urenlighed eller stank maa foraarsagis.<br />
91. Ingen skal fordriste sig brendevin, aquavit<br />
eller Dogen anden slags drik inden skibsborde at f0re och<br />
hafve uden admiralens och hefvidsmandens forlof, megit<br />
. mindre det selge til andre. H vo, dermed blifver befunden,<br />
dennum skal voris skibshefvidsmand saadan drik fratage
Skibsartikler r62S 8. ",aj.<br />
--------"<br />
oeh hiemfsre oeh deonum, som sig herimod forbrut hafve,<br />
derforuden straffe lade, som ved bsr. Beh"fver nogen .<br />
til sit eget behof paa grsndlandske, nordlandske eller<br />
deslige kaalde reigser eller oeb langvarige seigladser hed<br />
Yin eller saadant, lade capteinen det vide, som och skal<br />
bevilge, at hand det maa for sig indtage. T 0 b a k s k a 1<br />
aldelis nu oeh herefter at hafvis eller brugis aldelis<br />
vere forbuddet oeh afskaffet. Befindis Dogen det at<br />
hafve, da skal det hannum fratagis oeh for borde kastis<br />
oeh den, det hafver eller bruger, staa derfor til rette, som<br />
ved b0r.<br />
XL Om quarter oeb syge.<br />
92. Ingen maa sielf indtage k"ier eller sofvepladser,<br />
ei heller f0re h0e eller halm inden borde, meden enhver<br />
lade sig n0ie med den plads oeb leiligbed, bannum epter<br />
hans stand af capteinen udvisis under straf til masteo.<br />
Ei heller maa nogen, b"ig eller laug, paa nogen vore<br />
orlog eller eofart ofverflllre eller oeh til skibs fill r e n 0 g e D<br />
k v in d f 01 k , d r eng e eller andet folk under h"ig straf.<br />
E i skal hell e r Dogen maa f0re k i s t e r , tender eller<br />
skrine til skibs videre, end hannum blifver bevilget oeh<br />
band endeHgen beh0fver, epter den forordning af os eller<br />
voris admiral epter leiligbeden derpaa giort er eller vorder.<br />
93. Enhver skal vere forplicht sine kleder at<br />
u d d rag e 0 e h tar e , saa vit verligen tilsteder, naar de<br />
blifve voede, eller staa derfor til masten, paa det folket<br />
nest guds hielp kand holdis ved god belbred och os des<br />
bedre forrette den tieniste, de plichtige ere.<br />
9<strong>4.</strong> Ingen skal lade sit vand i skibet under straf til<br />
masten, ei heller urenige nogit skibsredskaf, skyt eller<br />
andet. Hvo det gi"r, straffis under kislen, oeh skal enhver<br />
ellers giare sit behof i galionen eller paa ankeret, derhos<br />
ligger, oeh ieke anden steds under straf, som ved ber.<br />
De siuge forholde sig hermed efter eapteinens andordning.
SkilJsa,.tikln' I635 8. maj.<br />
95. Ingen, som unde saar hafve, skal komme paa<br />
sedvaanlige hemmeligheder under tilbgrlig straf, meden<br />
hand forfeie sig did, som capteinen andordner. Hvo och<br />
unde saar eller bulder hafver, skal verre forplicht at gifve<br />
oet til kiende och lade sig hielpe under straf, ved ber.<br />
Kiltk i det 7Nzsentlige: SkiIJsartikle,. 1.583 §§ 45, .,.6.<br />
g6. Blifver Dogen siug, da skal det quarter, hand<br />
under er, vere forplicht hannum i alle muelige maader<br />
med vaagen och varetegt at hielpe, hvilket och at forrette<br />
DogIe af hvert quarter skuUe nafngifvis, som derpaa<br />
hafver at vare, om nogen sygdomb paakommer, och naar<br />
de en tid lang saadant giort hafve, da skulle andre af<br />
samme quarter dertil forordnis.<br />
97. Dersom nogen paa reisen ved deden afgaar,<br />
da skal slaifveren udi skipperens och hfG'Jigbaadsmandens<br />
ofververelse rigtig registere och inventere, hvis gods den<br />
dooe hafver tilh0rt, och det hiemf"re til neste arfvinger<br />
eller och, om reisen lang er, med capteinens vidskaf selge<br />
det til den, mest derfQr vii gifve, om det vel selgis kand.<br />
Gifvis och noget til de fattige af dennum, som<br />
ingen fattig h8stru och b0rn hafve, det skal de fattige J<br />
hvilke som heldst der och nafngifvis, udi samme gafve,<br />
ubehindret felge.<br />
98. E pte r rei g sen ere nt, skal icke skibshefvidsmanden<br />
begifve sig fra skibet, ffllr det er indlagt i hafnen,<br />
och hans officerere, skippere, archeliemestere, skrifvere,<br />
kok och kieldersvende hafver deris reg ens k abe ,. r til<br />
Holmens admiral lefverit och giort rede for al ting epter<br />
disse Holmens och arsenalartichlers lydelse, som ved b"r.<br />
Kilde ,: del 1JfZsentlz"ge: Skz."osart1.·kler Is83 § 67.<br />
99- Artichlerne med eden skulle {erste s"gne<br />
mandag udi hver eUer hveranden maanet, epter som forneden,<br />
oplcesis for ski bsfolket, och skal af skrifveren<br />
feris til bog, hvor tit artichlerne lresis, hvor tit ret siddis
286<br />
S!libsartillier I6aS 8. maj.<br />
och hvad sager, der forefalder, derforuden och paa det.<br />
at aIle forskrefne artichle saa vel som och, bvis andet<br />
sedvaanligen udi voris flode och skibe hafver verit holdet,<br />
dis bedre maa efterkommis, da skulle artichleme lzsis<br />
.paa hver reigse, det ferste skibet er vel til seigls, och da<br />
skulle aile officerere, krigs- och skibsfolk til vands eller<br />
lands, soldatter, baadsmend och byseskyttere plichtig vere<br />
dens ed at afligge, som efterfslger. Capteiner och<br />
Iyttenanter, som tilfom icke soerit hafve, de skulle giere<br />
derforuden voris admiral dens officerered paa vore vegne<br />
i lige mening, som sgefolkis herepter indfsrte ed i capteiner<br />
och andre officerers nerverelse.<br />
Och epterdi aIle de, som pendinge opberge eller och<br />
i voris tieniste sig begifver eller udskrifvis, achtis lige,<br />
som de soerit hafde, da saafremt end Dogen er borte eller<br />
sig forsticker eller i andre maade er fraverendis I, naar<br />
eden gi"ris eller och tier stille, naar den oplzsis, den<br />
samme och de skulle alligevel holdis och regnis lige som<br />
den eller de, der vaare tilstede och eden svore och<br />
giorde.<br />
1 eller sig ..• fraverendis, er i 0 tilskrt!'"lJet i rantint.<br />
100. Vi ville os hermed forbeholdet hafve nerverende<br />
artichle at forandre, forbedre, formere eller formindske<br />
epter, som voris och vore rigers nett"rft, omstende och<br />
leilighed udkrefver.<br />
Hvilke forskrefne artichler ved alle deris ord och<br />
punchter vi ville af alle och hver iszr fast och ubr"deligen<br />
holdet och efterkommit hafve under straf, som forskrifvit<br />
staar.<br />
Skibsed.<br />
Vi lofve och sverge allesammen, at vi ville vere voris<br />
allernaadigste herre och konning, konning Christian den<br />
fierde, Danmarkis och Norgis konning, hans kgl. mait.<br />
samt hans maits. riger och lande huld och tro udi aile
Xri'gsart':kkr r625 IO. maj.<br />
knegt, straffis nlet jernit, er det oc officererne, atvaris<br />
("rste gang oc anden af "fversten eller feltmarschalken;<br />
sker det oftere, bafve forbrut sit officium.<br />
2. Naar prcedicken lomslais eller omblzsis, skal 01-<br />
tappen (uden til siugis n"dterft) indstillis; findis nogen<br />
marcatente eller anden det at giere, straffis denore efter<br />
krigsrets sigelse.<br />
1 0: umbgeschla.gen oder umgeblasen worden.<br />
3. Enhver skal sig oc entholde guds hellige nafn oc<br />
ord at misbruge oc aldelis sky den uchristelig oc utiloorlig<br />
sveren oc banden. Blifver Dogen befunden, som motvilligen<br />
oc forsettelig udi saadan guds fort0rnelse blifver<br />
fremturendis, naar hand af sin officerer blifver atvarit,<br />
hannem skal hans besolding forringis oc hand skal derforuden<br />
fengslis nogle dage til vand och bred, oc hvis<br />
hand enda fremdelis derudinden fortfarer, skal hans verge<br />
oc alt, hvad hand hafver indtil skiorten, hannem fratagis<br />
oc hand siden udaf voris tieniste oc bestilling forvisis.<br />
Kt"lde ,. det hek: ./(rigsartikler IO.l I § I.<br />
<strong>4.</strong> Saafremt Dogen sig lader h0re met nogen vitterlig<br />
gudsbespottelse oc guds ords oc des tieneris forh aan else,<br />
den straffis paa (ere oc lif uden al naade.<br />
5. Saafremt nogen officerer udi idelig dricken oc<br />
fylderie sig lader befinde, den skal dermed uden videre<br />
proces bafve forbrut sit officie oc det skal strax igien<br />
med en dyctig oc redru officerer besettis. Skal oc derforuden<br />
enhver gemen rytter eller knegt afholde sig fra<br />
det unaturlige besteske dricken oc fylden under straf efter,<br />
som feltmarschalken hannem paaliggendis vorder. Begaar<br />
Dogen udi fuldskab en forseelse eller misgierning, vrere<br />
h0iere straf undergifven, end om hand den redru beganget<br />
hafde. End forsofver nogen af druckenskab fienden modstand<br />
at gi0re, hans besolding forringis, forvisis uden pas<br />
oc gever eller OC straffis paa lifvet efter sagens leiligbed.
Krigsartikler L63S LO. maj. 293<br />
SID eller nogen and ens vegne foregifve. ei beller under<br />
straf at forvisis uden rest oc pas eller oc paa lifvet efter<br />
sagens leiligbed, begynde nogen ulyd 1, raaben eller perlemente.<br />
1 0: wiederspenstigkeit.<br />
12. Hvo sig rotter eller til verge stiller mod sin<br />
officerer, naar hand enten paa toug eller vagt straffis for<br />
nogit, som hand giQJr, hvilket forbudet er eller en soldat<br />
icke vel anstaar, eller oc ellers griber til sit verge mod<br />
sine officerer, hafve forbrut rest, pas eller lif efter sagens<br />
leilighed.<br />
13. Ingen officerer, hei eller laug, maa ubilligvis<br />
ofverfalde oc ibielslae sin rytter e Her knegte under lifsstraf.<br />
End slar eller saarer hand hannem for sine egne<br />
sager eller uden hSibilHg sag, OC som voris tieniste kand<br />
foraarsage, staa derfor til rette for krigsretten oc hafve<br />
forbrut sin bestilling, om det tiere sker, som den. den<br />
misbrugt hafver, uden generalen eller feltmarsschalken<br />
hannem viI benaade.<br />
III Om justicien oc regiment at underholde 1 •<br />
1<strong>4.</strong> Generalen eller oc den, "fverste commendo hafver<br />
paa hvert sted, skal med de gfverste officerer, capteiner<br />
QC, naar ofverofficerer icke ere, andre underofficerer saa<br />
mange, som udkrefvis et krigsraad at bestille, krigsretten<br />
besidde i det ringeste en gang hver uge oc saa vit, tiden<br />
det kand taale, paa en vis dag oc da ordele, hvis sager<br />
forefalder oc lade beraadslage om det, som ngdtsrften tilsiger,<br />
saa oc antegne udi et vist protocol, som i god<br />
forvaring oc til videre efterretning oc execution skal holdis,<br />
hvis udi krigsraadet forrettis, oc bafve indseende, at enhver<br />
vederfaris den del billigt. Naar saa mange officerer icke<br />
til stede ere oc nQJden eller retten det fordrer, kand ordelis<br />
oc d"mmis af sergenter, corporaler, adelburs oc ellers<br />
I Dmne O1Jerskrift fattes ·i O.
294<br />
K1-igsarlikln- I62S IO. maj.<br />
·--------1<br />
ved beste rytter oc knegte stand ret hold is efter den, det<br />
efverste commendo hafver, hans befating, oc som hand<br />
ved at forsvare.<br />
15. Naar krigsretten holdis, da maa oc enhver dog<br />
for sig self allene oc ene v3!rendis klage sin ned oc ansige<br />
sin anfordring, som hand til nogen sin ofverofficerer<br />
hafver, om hand sig besverget finder, oc dog icke derfore<br />
eftertractis eller lide, om hand det icke bevise kand, som<br />
hand paaklager, med mindre hand nogen med udtrykte<br />
ord saaledis angriber, at det dens rere for nrer er oc<br />
hand, som beskyldis derfore, kunde lide paa sin cere, 10 m<br />
sagen gik hannem under sine.<br />
1 0: da im die sache unter augen gangen were.<br />
16. Skal oc enhver V3!re forplict retten at styrke oc<br />
de, sig derilDod forser, at tvinge oc hielpe at straffe saa<br />
oc i alle rettens sager profossen at vzre behielpelig<br />
under tilb0rlig strafe<br />
711". krigsartikler I6II § S2.<br />
17. Enhver er forplictet at hindre oc til stede holde<br />
den, som udi nogen offentlig misgierning befindis, indtil<br />
hand officererne eller profossen f0ris eller tilstillis, hvorfore<br />
oc ingen maa nogen misdedere dylge eller hos sig<br />
vidende holde, megit mindre hannem borthielpe eller und·<br />
sticke under straf, ved b0r 1.<br />
Ki/de i det 'VtEsentlige: Krigsartikle-r I61 I § Sf-.<br />
I 0 lorln.g.: under . _ . b0r.<br />
18. Hvo profossen eller hans knegte hindrer nogen<br />
at angribe, som sig utilb0rligen eller mod forbud an sti lIe r,<br />
vcere under lifsstraf oc derforuden, dersom nogen skyldig<br />
eller misdedere for saadan forhindring undkommer eller<br />
oc borthielpis eller handhefvis af en eller ftere, IrtJnlig eller<br />
aabenbare, da vrere den eller de, det hindre eller hannem<br />
hiulpet oc forstuckit hafve, i dens sted, som undkommer.<br />
Kilde i det vtZsentlige: Krigsartikln' I6J I § 53.<br />
I
.I(r·igsartikler I6aS LO. maj. 3 01<br />
Til I. punktum JJr. krigsa1"tikler L6II § I9.<br />
3<strong>4.</strong> Gammel bad oc trette maa ingen, saa lenge<br />
tougit Yarer, med ord eller gietning igien begynde eller<br />
hefne anderledis end ved retten. End foruvilliger 1 sig<br />
nogen rytter eUer knegt uforseendis, da skulle de, hos<br />
ere, tage fred oc icke tilstede, at de and en gang sammelkommer.<br />
Fanger den, sig icke vii sige lade, skade, hafve<br />
den for hiemgield, oc skulle de dog begge derforuden<br />
staa til rette, som ved ber oc tiden oc stedet er til, der<br />
som de saadant begynder.<br />
J/1". KrigsartiRkr I6zI §§ IS, I9.<br />
1 0: verun,,·illigen.<br />
35. Hvo uden "Cverstens forlof anden fordrer med<br />
degen, bafve forbrut aId sin rest 10C ligge eller l"be<br />
efter profossens vogn i jern trei dage til vand oc bred<br />
oc anden gang fire dage I oc forringis sin besolding. Lige<br />
straf ere de officerer undergifne. som vagten commandere,<br />
oc enten den fordrende eller fordrede udstede S.<br />
1 0: und sol bei dem profos liegen t 0 tilf.: wie gedacht.<br />
oder bei seinem wngen 3 tage s 0: auslest.<br />
in eisen lauffen.<br />
36. Ingen drage sit verge paa nogen (soln icke under<br />
hans commendo staar eller oc den, som icke feltfluctig<br />
vii blifve, oc som artiklerne ellers tilsteder), uden fo rIo r,<br />
om hand end intet dermed forretter, under straf at fratagis<br />
alt sin bafve oc uden pas forvisis. Lige straf er<br />
den undergifven, som med degenen i balgen eller med<br />
stok eller sten slaar. saa blodet efterkommer.<br />
37. IHvo nogen, som degenen berger, mundslag<br />
gifver, hand skal forvisis uden pas oc derforuden slais<br />
igien I af den, hand saadan mundslag gifvet bafver, udi<br />
det hele compagnie eller corporalskabs nervcerelse, som<br />
den tien under, der mundslaget bekommit hafver.<br />
1 0: 'Ver einen werhaftigen einen<br />
mundschlag giebt, der.<br />
t I'O er her indl60et en fefl, sa·<br />
ledes at lneningl'n "' uforstael-ig.
304<br />
/("'r(f'sarlikler .1635 roo maj.<br />
den landsords nafn, bvor hand er f0d, giemmelgaar, andens<br />
gevcer eller hest bruger, anden sin vaaben oc verge eller<br />
best at bruge laaner, forvisis som en letfcerdig uden verge<br />
oc pas, oc skal hver rytter oc knegt actis paa det contrasegno<br />
eller tegn, hand paa mand eller best antegnis med.<br />
End blifver nogen lefverit pendinge paa krigsfolk, da hvo<br />
sig mere soldater lader betale, end hand er sterk paa,<br />
item hvo med falsk munstring omgaar, officerer eller soldat<br />
. til hest eller fods saa vel de, nogen dertil bruger, som<br />
de sig dertil lader bruge, hvad heller nogen tvende gange<br />
gemmelgaar eller rider under it eller to compagnier eller<br />
oc sig indstiller oc mustrer for den, hand icke betiener,<br />
den eller de hafver forbrut aId sin rest oc cassens som<br />
en cerl0s eller straffis paa lifvet efter sagens leilighed oc<br />
kiendelse.<br />
50. Skal enhver tilregnis 32 dage om maaneden oc<br />
naar ugeI0ning gifvis, da, naar den en dag gifvis paa en<br />
mandag, gifvis den siden otte dage mod en tisdag, derefter<br />
paa onsdagen oc saa fremdelis. Afregning skal ske<br />
hver halfve aar en gang eller OC, naar krigsmanden for-<br />
10fvis, dog dersom det kunde hendis, at lcenings afregning<br />
eller anden betaling nogle uger eller maaneder icke til<br />
bestemte tid kunde vrere til stede, efterdi penge ofver<br />
stremme maa fortf0ris, saa oc af fienden kunde forhindris<br />
eller af anden aarsag, da skulle krigsfolket ei derfor vcere<br />
mutvillige eller lade oprerske ord faide eller understaa sig<br />
at tvinge commissarien eller nogen anden til betaling,<br />
meden de skulle icke desmindre plictige vcere en tid lang<br />
at hafve gedult oc dog dis midler[tid] lade sig befinde viilige<br />
mod fienden oc girtJre alt, hvis erlig officere saa oc<br />
ryttere eller knegte b0T at gi"re 1 i besetning, beleigring.<br />
i marken oc aBe maader, som fiend en kand forhindris oc<br />
t 0 t"-!j°.: unweigerlich.
Krigsartikler I62,S IO. maj.<br />
fald at forrette saa oc proviant, trtJrf eller deslige at fere<br />
oc derforuden, bvis af dennem med billighed fordris kand<br />
oc de b0r at giere.<br />
56. Saafremt vi vorder til sinds krigsfolket til best<br />
oc fod deris n0dt"rft at lade tilde Ie i stedet for en del<br />
af deris besolding eller oc vi dennem lader udi vore egne<br />
eller oc fiendelande indquartere, bvor de deris underhold<br />
kunde hafve, da skal en cuirasserer lade sig afkorte for<br />
sin hest hver maanet 7 riksdaler oc derimod skal hannem<br />
gifvis hver dag oc nat paa sin egen hest 121 skolpund<br />
hafre eller oc 6 1 skolpund byg OC 12 skolpund hee, item<br />
hver uge 4 knippe halm; paa hans bidet skal gifvis bver<br />
dag oc nat 6 1 skolpund hafre eller 3 1 af byg oc 6 pund<br />
hge oc 2 knipper balm bver uge; item skal her gifvis paa<br />
hver person dag oc nat 2 pund br"d, 2 pund ki"d, 1/ K<br />
pund sm"r oc 3 potter 01 eller i stedet for kisd oc sm0r<br />
saa megen fisk, ost eller anden god fetalie, som til lifvets<br />
underholdning lige saa meget kand forsla 2, hvilket skal<br />
forstaais icke allene om de gemene ryttere, men ocsaa<br />
om alle h"ie oc lauge officerer deris tienere oc vogenheste,<br />
saa at for 4 vogenheste oc tvende personer, som dertil<br />
harer, skal afkortis hver maanet 22 riksdaler, OC naar de<br />
oc ere indquarterede, da skulle de lade .sig n"ie med den<br />
forordnede underhold oc icke bede nogen bekiende til gest.<br />
En arquebusererrytter paa sin egen hest skal lade<br />
sig mod underhold paa en hest oc person korte 51/2 daler.<br />
En soldat, som ringist besolding bafver, mod forbenefnde<br />
underhold 21/9 daler, de andre saa oc adelburs oc sergenter<br />
3 daler, ofverofficerer 4 daler oc dog med alt forbemelt<br />
sig contentere.<br />
Derimod skulle de aldelis begifve sig de[t]S, som [de1'<br />
t I 0 er plath sat aj til "ondf6rsel tt."lskl"evet af Kr. F.,,£is.<br />
aj tallene. 8 Saledes K,. T: der.<br />
tEller i stedet ... forsIn, er i K "St11edes 00
Krig-sartikler r625 rD. maj.<br />
--1<br />
krigsfolk oc soldater til hest oc fod for fienden at secundere<br />
oc icke dennem forlade. saa kier enhver sin zre ere<br />
101. Hvo langsom sig fremgifver i storm eller anfald<br />
eller oc anden undskyidning seger, straffis paa pas, rest<br />
oc verge, zre eller fingre efter krigsraadets sigelse, saa<br />
oc bvo sig usaarit fangen gifver, naar hand hos nogen<br />
haab er, som vern gi"rer eller gi0re kand. I lige maade<br />
hvilke som heIst hemmelig eller aabenbare med de {erste<br />
gifver fiucten, naar mand mod fienden drreber oc anfalder<br />
eller anfaldis, om de ,emmer oc ei kand bekommis, vzre<br />
sig rerles oc hafve aId deris rest forbrut. End betrzdis<br />
de, hafve sig derforuden forbrut sine fingre eller lif efter<br />
krigsraadets kiendeIse, oc er enhver frit saadanne feltflyctige<br />
at ofverfalde oc drcebe 10C dermed eractis sig<br />
som troe oc cerlig krigsmend vel at bafve forboldit.<br />
1 0: darmit er dan eines erlicben soldaten werk urid tat verrichtet.<br />
102. Naar slagtning holdis, blifve sig enbver paa det<br />
sted, hand er forordnit. Naar oc nogen slagtning eller<br />
storm vundit eller er0frit er, skal ingen sig tilfordriste at<br />
begifve sig fra sin fane oc af sin slagtordning eller til·<br />
forordnede plads til at muse 1, plyndre eller ellers, f0r end<br />
voldstedens plads gandske er vundit oc erholt oc forlof<br />
er gifven ved udraab, under lifsstraf. Hvo oc saaledis i<br />
sin ordning blifver, om de endskgnt icke paa den plads<br />
er, som seier erholdis, actis dog lige saa go de som de,<br />
der hos vare, paa det lydighed oc commendo ofver alt<br />
maa erholdis.<br />
71'. krigsa,tikle, r6rr § 8.<br />
1 0: mausen.<br />
103. Enhver rytter oc knegt vrere forplict archeliet<br />
at forsvare oc det i nsdstid oc paa reisen oc ellers at<br />
forthielpe med heste, trecken oc ly(ten saa vit mueligt.<br />
10<strong>4.</strong> Naar Dogen paa parti eller ellers forl0fvis,<br />
hvilket icke ske maa uden rictig medgifven paszedel oc
320<br />
plict at befeste i en ned oc il. Skal oc hei oc laug, rytter<br />
oc knegt, tros oc kvinder, om de ellers derinde befalis<br />
at lossere, hver sin anpart tildelis oc den forfcerdige lade.<br />
I lige maade skal oc enhver sin andel forfcerdige af<br />
de skandzer, som til siuge efterlatte, proviant oc pas behefvis,<br />
hvor de self tilbage skulle, efterdi det enhvers Iif<br />
er anliggende; derforuden skal hvert guarnison forplict<br />
vcere uden modsigelse deris sted, de ligger, om den icke<br />
nok er forvarit, at forbedre.<br />
108 1 • Med siuge skal commissarien flittig opsiun<br />
hafve, at hospitaler til dem anrettis oc de for deris besolding<br />
underholdis, som ved ber. Vorder nogen udi<br />
. voris tieniste paa tilberlige steder vanfere eller lemmelestede,<br />
dem skal forreris af commissarier noget til hielp<br />
at komme hiem med.<br />
I § Io8 er tilskrevet af Kr. Frz"is ,0 K.<br />
· 109. Hvo helbred er oc sig urenlig forholder paa de<br />
steder udi nogit leier, garnisoD eller quarter, som det sig<br />
ei semmer el1er forbudit er, hand skal self rense stedet<br />
oc straffis derforuden i jern til vand oc bred. Lige eller<br />
he ire straf er undergifven h vo i det vand, deraf drickist<br />
toer sig eller forurener eller lader heste dricke deraf. I<br />
lige maade hvo der slagter eller Dogen urenlighed efterlader<br />
i leirit eller paa andre steder, end udvist er af<br />
quartermesteren eller Dogen paa hans vegne.<br />
A·ilde til I. punktunl i del vlEsentlige: Krl"gsartillkr I611 § 1xJ.<br />
X. Quarter, marskeren oc plynderie.<br />
110. Hvo sig setter mod quartermesteren eller nogen<br />
quarter indtager, som hannem icke er anvist, den straffis<br />
i jernit 8 dage til vand oc bred eller hgire efter sagens<br />
leilighed oc krigsraadets sigelse 1.<br />
I eller 0<br />
0 0 sigelse,<br />
er lilskrnret af Kr. Ltriis i K.<br />
1 I I. Enhver skal lade sig neie med det quarter,<br />
quartermesteren hannem til lands eller vands anviser,
,..-- - --<br />
}(Y'igsartikler r61'; rOe maj.<br />
sidde, at de victualien disbedre kunde opbringe eller oc<br />
markatenterne, om saa befalis. Af heste skal as ofverladis<br />
for billig betaling de, som til bytte vorder, saa vit<br />
proviant oc archeliet forneden er at fortfere, med mindre<br />
I)'tteme dennem bekomme oc self behefve sig at montere.<br />
Til 2. punktum Jlr. krigsordning r6II § II.<br />
127. Alt bytte skal, strax efter det bekommit er,<br />
generalens forordnede ansigis, som det skallade registere.<br />
Hvo det icke giQlr eller oc seIger oc afhender sit bytte<br />
uden quarterit eller garnisonet hafve forbrut samme bytte<br />
oc en maanids gasie OC derforuden 3 dage til vand oc<br />
bred. End erfaris siden noget saadant nogen frastolet at<br />
vzre, da regnis oc straffis den,. det taget oc solt hafver,<br />
som en tiuf, efterdi hand det dylsvis hafver villet holde<br />
eller afhende.<br />
128. Naar slag eller storm ersfris, leier eller quarter<br />
indtagis oc icke forlof gifvit er, at enhver maa plyndre<br />
oc tage, da skulle forordnis sorne bytmestere af krigsfolket<br />
eller officerer, som efter krigsraadets anordning,<br />
om tvist paakommer, byttet skal dele, enhver officerer,<br />
rytter, knegt sin anpart, oc skal ingen officerer maa tage<br />
det bytte, nogen soldat med rette tilkommer, under hvad<br />
skin det vrere kand. I lige maade forholdis, naar nogit<br />
bytte sammelf"ris eller drifvis, som nogen szrdelis troppe<br />
af voris folk tilherer.<br />
XIL Om proviant oc sutlere.<br />
129. Hvo commissariernis forordnede proviantmestere<br />
ofverfalder eller med den proviant sig befatter, som af<br />
hans officerer antegnet, antagen er eller handteris, dell<br />
bafve forbrut sit lif.<br />
130. Ingen under it hengende skal ofverfalde dennem,<br />
som proviant eller anden yare oc nsdt(t)rft os tilf0rendis<br />
eller til kisbs holdendis vorder, vzre sig bonde, sudler,<br />
marketender, kremmer, kiebmand eller andre. Ingen skal
i<br />
it<br />
skal ingen her udi practik 1 ofverilis eller eftertractis, meden<br />
gieris den anordning, at paa de steder, som selgis maa,<br />
eller hvor sedvaanligt er, saadan pris oc ki"b paa varene<br />
offentIig forkyndis oc anslagis, saa ingen sig med uvidenhed<br />
billigen kand undskylde.<br />
1 0: mit practiken.<br />
136. Ofver alt ville vi os forbeholdet hafve, naar<br />
voris leilighed oc vilge tilsiger eller oc vel, efter som<br />
officerer oc soldater os bebagelig krigstieniste eUer ei<br />
giBrer eller oc af andre aarsager voris krigsfolk alt eller<br />
en del officerer, rytter eUer soldater samtlig eller szr at<br />
cassere oc aftacke, hvorimod ingen sig skal bafve at sige<br />
eller sette, saa kier hannem lif oc rere ere<br />
137. H vis udi forbenefnde artikler findis forbigangen,<br />
som krigsfolk ber at giere, saafremt de derudinden findis<br />
forsommelig, da ordelis derofver efter ]oug, ret oc krigs<br />
brug saa oc efter krigsraads eller standrets sigelse oc<br />
saaledis, at den af den begangne forseelse tilvoxende<br />
uleilighed oc consequentz vel hafvis i act. saa at icke<br />
af passion ordelis oc af justicien vel administreris ofver<br />
enhver h0i oc laug efter, som hand under commendo staar<br />
oc ber at staa oc paa hannem paa de steder kand eller<br />
her kiendis.<br />
J/r. krigsartikkr I6rr § 75.<br />
138. I lige maade saafremt noget ved offentlig tromslag,<br />
omblresen oc ellers udraabis, paabydis oc forkyndis,<br />
som voris tieniste udkrefver, da skal enbver vzre forplict<br />
sig derefter at rette, lige saa vel som det udi disse artikler<br />
forfattet vaar, under straf efter retten, paabud oc krigsbrug,<br />
oc efter som omblceset oc omslaget vorder oc<br />
ved bsr.<br />
JI". krigJartilller r6r I i slzttningen.<br />
139. Dersom nogen af vort krigsfolk til hest eller<br />
fods, officerer eller. andre icke vaare til stede, naar disse
Forordning 16a6 25. sq,tlr. 349<br />
alvorlig tilhoide dennem, saadanne deris bededage med<br />
gudelig ftittighed at begaa och forrette och dennem ingenlunde<br />
derfra forhindre udi nogen maade. vii och nogen<br />
af hofvitsogenet s"ge ochsaa siden til annexesogenet eller<br />
och af annexesogenet s0ge ochsaa til hofvitsogenet til<br />
saadanne bededage, i synderlighed de, som af h"ivichtige<br />
aarsager icke tilforn hafve kunt verit til stede, det vere<br />
dennem da friet fore.<br />
7. Det skal aldeles vere forbeden, at ingen enten<br />
udi ki"bstedeme eller paa landsbyeme maa gifvis enten<br />
mad eller dricke til fuld maaltid, fast mindre nogen slags<br />
drik til nogen udtappis, ei heller nogen kramboder obnes<br />
eller nogen ki"b eller sal drifvis, fer end denne gudstieneste<br />
er afholden och of verst and en , och skal derhos<br />
ochsaa, aId den stund och saa lenge disse anordnede<br />
bededage holdes och begaaes udi disse riger och lande,<br />
alle gilder och gestebud 1 vere aldelis nedlagt och af."ikaffet,<br />
och en dog den hellige ecteskabs ordning som t ochsaa<br />
den h0iverdige daab midlertid ei kand eller bsr at opholdis<br />
eller forhindris, daa skal det dog hafvis i acht, at<br />
der aldelis ingen gestebud med drickeri, spH och dants<br />
maa tilrettis och anstillis, men al ting udi gudelig stilhed<br />
foruden aid ofverflgdig och gud sielf vederstyggelig hans<br />
goede gafvers spild och misbrug begaaes och forrettis s.<br />
8. Superintendenten udi hver stift skal med flid<br />
hafve indseende, at presterne med tilb0rlig gudelig devotion<br />
herudi giGJre deris embede hver for sig, saa derudi<br />
ingen forsemmelse sker, som de vilde andsvare och<br />
vere bekient.<br />
1 T tilf.: i kiebstederne oc paa<br />
landsbyeme i blant geistlige oc<br />
verduige J indlendiske oc udlendiske.<br />
t T: saa.<br />
3 T tiLJ.: oc formode vi, at adelen<br />
i Hge maade sig her efter deris<br />
bryllupper oc barseler belangendis<br />
bekvemme, efterdi vi noksom<br />
eracte dennem bedre end<br />
andre sig at fere til sinde, hvnd<br />
denne tid vel kand semme oc<br />
anstaa.
354<br />
Missive Z626 20. oktb,..<br />
saadant confereris, da rigteligen kand forfaris, hvad vogne<br />
der udstedis. Herforuden ville vi ochsaa, at i paa vore<br />
vegne maa farenis med vogenmendene der samme steds<br />
samptligeot om naagle visse eeker herefter aarligen at<br />
gi0re med vore folk, tienere oeh gods, sam harve yore<br />
rigtige passe oeh det aldelis uden naagen betalling enten<br />
af os eller byen, saa at hvis ecker de os derofver gi"rendis<br />
vorder, de maa dennom blifve betalede efter den for·<br />
ordning, vi am forl"n udgifvit hafve 1, hvilken betalling de<br />
paa vort rentekammer mue bekomme oeh as til regenskab<br />
f"ris.<br />
t Frdg r6r S I. j141ti.<br />
I99·<br />
I626 20. oktbr. (udi vart hofvitquartier Stade bye).<br />
Instruks lor prl:ns K,t"st':an V. om regerr:llgens lB1'clse<br />
under kongens /ra'VlErelse.<br />
SfZZI. reg. 18, 1<strong>4.</strong>1-4,$.<br />
Instruction oeh efterretning, som vi Christian den fierde<br />
... hafver gifvit och meddelit voris kiere her ssen ... her<br />
Christian den fembte, Danmarkis 1 Norgis etc. udvalde<br />
printz och udi voris fraverelse til regieringen forordnit,<br />
hvorefter hans kierlighed sig udi samme regiering skal<br />
hafve at forholle.<br />
I. F0rst ville vi, at aile mageskifter paa jordegoeds<br />
oeh eieodom imellem os, adelen eller eapitlerne skulle<br />
sfJgis oeh erlangis hoes os allene, oeh de mageskifter,<br />
som allerede giorde ere, skulle hid forskickis oeh examioeris<br />
oeh siden efter leiligheden eonfirmeris.<br />
2. Dernest skulle oeh aldelis ingen benaadillger, vere<br />
sig enten udi geistlige eller verslige sager, udgifvis, medens<br />
saadanne skulle ochsaa s"gis allene hos os, dog ville vi<br />
hermed icke hafve forb{tJdit, ad hans kierlighet jo herefter,<br />
ligesom al tid brugeligt hafver verit, maa lade hielpe de
skulle bestillis, da skal det skie af begge forbemelte yore<br />
rentemestere paa vort renteeammer oeh icke udi naagens<br />
bus, oeb skal intet sligt af en allene bestillis, hvorudofver<br />
vi oehsaa ville, at der skal hollis rigtig protocol oeh bog<br />
ved daug oeh datum, som det sig ber.<br />
IO. For det tiende, oeh aile steds, hvor udspisis,<br />
skal med udspisningen forhollis efter den manere, som paa<br />
Bremerholm nu forordnit ere<br />
II. For det ellefte, ingen af vore undersaatte, som<br />
det begiere, skulle veigris reeommendationes oeh forskrifter<br />
til rette at forhielpis inden eller uden rigit.<br />
I2. For det tolfte, befallinger til vore lensmend och<br />
andre sig paa supplieationer ad erklere, uden at de ere<br />
saadanne, ad voris och Danmarkis rigis raad samptlig maa<br />
vere derhoes, skulle ochsaa udgifvis.<br />
I3. For det trettende ville vi oehsaa, at hans Icierligbet<br />
skal tilholle enhver at forrette sin bestilling, saa at<br />
ingen faller den anden udi sit verk, medens varer flitteligen<br />
paa det, han nom er befallit ad vare paa.<br />
I<strong>4.</strong> For det fiortende, skal der oeb hielpis paa<br />
bygninger paa vore slotte oeh de ladegaarde, sam os til<br />
nytte brugis, dersom de ellers bielpis ocb rettis kunde<br />
med en ringe bekostning, som med it halft bundrede<br />
daller eller der omtrent saa oeb med tsmmer oeh slige<br />
materialier kand gisris .<br />
. I5- For det fembtende, pas paa Norlandene saa vel<br />
som andre si"passe skulle udgifvis.<br />
I6. For det sextende, ingen uden allene voris til·<br />
forordnede soren secretarius skal sig understaa nogit ad<br />
skrif\pe, som magt paaligger, uden hannom befalis saadant<br />
ad gi{tJre af samme secretario.<br />
I7. For det syttende, ville vi, at hans kierlighet skal<br />
hver uge komme tvende gange med de af rigens raad,<br />
som tilstede ere udi raadstufven, oeb forrette hvis som
"<br />
358<br />
forher oc anden regeringens ngdtarft oc forretninger foruden<br />
forbenefnde tvende voris gode mend, cantzeler oc<br />
raad, endnu tvende af vore oc rigens raad sig samme sted<br />
den f0rste dag udi nest efter bemelte maaneder skulle<br />
befinde: som er her Anders Bilde til Rosendal, ridder.<br />
embitsmand paa vort slot Helsingborrig, oc Christoffer Ulfeld<br />
til Svenstrup, embitsmand paa vort slot Laugnolm,<br />
(fJrste dag udi martio oc aprili udi nest tilkommende aar,<br />
Jacob Ulfeld til Urrup, rigens cantzeler oc embitsmand<br />
paa vort slot Nyborrig, oc Holger Rosenkrantz til Rosenholm,<br />
befalingsmand paa vor gaard i Ottense, rgrste dag<br />
udi majo, dernest her Albret Skeel til Fusing"e, ridder,<br />
embitsmand paa vort slot Riberhus, oc Ifver J ul til Villestrup,<br />
embitsmand paa vort slot B0ufiinge (0rste dag i<br />
septembri, derefter Christian Holck til Bustrup, embitsmand<br />
paa vort slot Silkeborrig, oc Claus Daa til Rafnstrup,<br />
embitsmand paa vort slot Dragsholm, f"rste dag udi octobri,<br />
siden forbenefnde Jacob Ulfeld oc Holger Rosenkrantz<br />
ffJrste dag udi novembri, for det sidste forbenefnde her<br />
Anders Bilde oc Christoffer Uldfeld f"rste dag udi decem<br />
bri oc saaledis fremdelis, saa at to kunde vcere til den<br />
(erste udi forbenefnde maaneder al tid til stede oc det<br />
saaledis continuere, indtil saa lznge vi anderledis herom<br />
tilsigendis vorder, oc imidler tid med raad oc daad samptligen<br />
flittig tilhielpe hans kierlighed sampt forbenefnde<br />
tvende voris cantzler oc raad retteligen at administrere<br />
justitien oc forhielpe hver mand til lov, ret oc skiel, liger<br />
vis som vi selfver til stede vaare. Oc ville vi saa oc<br />
hermed begere, at foruden nogen anden voris scerdelis<br />
brefve oc befaling enhver af forbenefnde vore gode mend<br />
oc raad ville rette deris leiligged efter at kunde endeligen<br />
til f.orbenefnde tider vrere til stede. De andre maaneder<br />
se vi for got an, at her forbigaais, anseendis, det er da<br />
paa .de tider, som mest ubekvemmelige ere til at reise
Forordni"K r637 • oktbr.<br />
sommeren ofver medseilendis vorder, at samme capteiner<br />
och lytenanter icke nogen steds forreiser, efter at di ere<br />
ankommen for vor ki0bsted Kisbenhafn med vex Bode<br />
eller skibe eller anden steds. hvor vi vor flode och orlogskibe<br />
lader ligge udi vinterleie, {sr end de med skipperen<br />
hafver of verI ever it til admiralen paa Holmen en rictig (ortegnelse<br />
under deris hender och seil paa hver slags redskab<br />
udi ser, som paa den tilkommendis udredning den gandske<br />
sommer ofver kunde forneden gi"ris, saa det aar igiennem<br />
aldelis ingen flere end en udredning sker efter den bestilling,<br />
vi skrifveren paa Holmen hafver ladit (orfatte.<br />
2. I lige maade skulle samme capteiner och lytenanter<br />
och under deris hender och sei! forfatte, hvis nsdvendig<br />
der paa samme skibe vinteren ofver vii fortemris, saa vor<br />
flode hver foraar kand vere forsiunet baade med got och<br />
n0dtsrftig redskab dog icke til ofverflod os och rigit til<br />
un0ttig udgift, bekostning och skade, saa vel som ocb<br />
saa betiden fortemret, saa vit mueligt er och ske kand.<br />
3. Och efterdi ski bene saaledis med gaat och D"d·<br />
t0rftig redskab er forsiunet och udtaklet och fortemret,<br />
som det sig ber och fgee er mellet her ved Holmen. daa<br />
skal capteiner, lytenanter eller andre icke understaa sig<br />
efter deris egen lyst och tycke enten taklingen, kledningen,<br />
bindingen. t0mlnerverk, snedkerverk eller noget sligt at<br />
forandre oppe eller nedre, ofver eller undre, uden borde<br />
eUer inden borde, i hvad nafn det hafver; ei hellee skal<br />
mesterne paa Holmen, de som nu ere eller here fte r<br />
kommendis vorder, understaa sig noget udi vor Bode paa<br />
bygningen eller fortimringen at forandre efter yore skibsh0vidsmends<br />
angifvende uden det af bygmester och de<br />
forstandigste s0efarend mend, som paa Holmen och Boden<br />
er bestillit, kand gafnligen kiendis och befindis.<br />
<strong>4.</strong> Dog skal det vere skibshefvitsmendene alvorligen<br />
befalet at befale och tilholde tsmmermendene hver paa
Missive r627 29. olltbr.<br />
Fynske tegn. J, ros8.<br />
Eftersom vi af daglige forkommende klagte (1) Corfare.<br />
adskilligt motville ad 0fvis mod undersaatterne her udi<br />
landit af voris her inquarterede krigsfolk, saa hafver vi<br />
forordnet, ad om torstdagen udi hver uge da skal hollis<br />
krigsret paa raadhusit her udi vor kebsted Otense; ti<br />
be de vi eder oeb ville, at i undersaatterne baade borger<br />
oeh bender det lader forstendige ocb tilsige, at hvem som<br />
sig ofyer Dogen enten rytter eller soldat naagit ha(yer at<br />
besverge, de sig da indstiller oeb det angifver, saa skal<br />
dennem af voris dertil deputerede forhielpis [til] rette, saa<br />
det billigt oeh ret er, oeh ad de deris sager disbedre kunde<br />
fremdrage, kand i lade eders (ougit eller skrifver med eller<br />
for dennem fremkomme.<br />
23I .<br />
Z627 29. oktbr. (DallulD closter.) .Jlt"ssz,vc t£l biskoppcn<br />
over F)'rlS stift, at prtF!slerne maa ,,'£e det t"ndkvartcrcdc<br />
krz"gs.folk.<br />
R: Pj'1zske tegn . .1, Ios8.<br />
0: Orig":nal udfterdigelse i r"ns l,,:spearkiv.<br />
1'rJ'kt ejter 0 "os RtJrdam: Kirkelo'l'e 3, 1'28.<br />
Eftersom i lader gifve til kende, presterne her i landet<br />
af vorris inquarterede krigsfolk at molesteris for trolovelse<br />
och vielse udi egteskab, begerendis at vide, om przsteme<br />
mue tilstedis deris begering at efterkomme, da bede vi<br />
eder och ville, at i presterne forstendiger, at de dennom,<br />
sam sig anmelde at ville udi egteskab, det icke skulle<br />
veire, mens beyilge, anseendis vi eragte ubilligt dennem<br />
ecteskab at forbiude oeb dennem til letferdigbed och<br />
utugt aarsage gifve.<br />
232 •<br />
I627 7. novbr. (Dallum.) Mt"sst,ve til la;ns11Ul!luiene f,<br />
Fyn am, at de, da vt" joifare, at en del aj'lJore t"ndkvartcrede<br />
soldater jorlebe deres kompag1lier l«ietl nogen
Missive z617 30. "ov/)1".<br />
og z TronlzJem IOO dlr. Pengene skulle fremsendes til<br />
KllbenklJvn l:nden I. Janttar forstkommende.<br />
Sail. r4K. 3.1, .,..15.<br />
Koncept.<br />
240 •<br />
Z627 3. dec"'. (Hafniz.) Ab. orev t';/, aile p,(Xster ol<br />
klliJstfEder ". de lande, som end1zu ere fr'; for iJenden, om<br />
en kont,':but':on til de f,a Holsten og ,]ylland af .!Jende',11<br />
fordrevne.<br />
SlZll. 1"eK • .r8, 3.,.9.<br />
Eftersom en stor antal af vore kiere troe undersaatter<br />
udi vort land Jutland saa vel som och udi ferstendommit<br />
Slesvig Holsten, formedelst de icke ville gifve sig under<br />
fiendemis aag och treldom, efter at hand disver forskrefne<br />
orter sig impatronerit hafde, hafve verit foraarsagede fraa<br />
gaarde och gods, huse och hiemb, jaa gandske formue.<br />
at untvige, och efterdi det baade guds och verslig loug<br />
gemes er, at den ene christen sig den andens betrengde<br />
vilkor ber antage och med hinanden udi ned och bedrsfvelse<br />
medlidenhed hafve. saa hafve vi for gaat anset<br />
en velvillig contribution hoes alle undersaatterne i de yore<br />
lande, som vi endnu for fienden fri och efrig bafve, at<br />
lade colligere forskrefne fordrefne til nogen ringe assistentz<br />
och underholding, til gud allermectigste af sin faderlig<br />
godhed denne tids besverlige tilstand naadeligen vii forandre,<br />
ei tviftendis, at enhver vor kiere undersaatter sig<br />
jo godvilligen herudinden lader befinde och af christelig<br />
medynk efter formuen hertil udgifve. Og skal samme<br />
contribution colligeris som efterfelger.<br />
I. F"rst skal udi enhver kiebsted af borgelnestere<br />
och raadmend tvende vederheftige borgere tilnefnis, som<br />
med en bog til menige mand iser skulle omgaae och annamOle<br />
och opberge, hvad enhver hertil godvilligen vii<br />
udgifve, och skal enhver, som skrifve kand, indtegne sit
39 1<br />
kunde, da ville vi hermed alvorligen och strengeligen befallit<br />
och paabidit hafve,<br />
I. at borgerne i stederne her i landit, hoes hvem<br />
nogen quarterit ere, endeligen och uden Dogen modsigelse<br />
skal verre tilfortenkt af benderne udi betalling for krigsfolkit[s]<br />
underholding at antage korn och andre vare, som<br />
de kunde afstedkomme och det efter forskrefne voris derom<br />
giorde taxt och anordning och saa vit som benderne,<br />
rytterne eller. soldaterne udi enhver borgers huse inquarterende<br />
til sin opbold at yde och gifve pligtig ere.<br />
2. Och at saadan voris alvorlig befalling ubr"deligen<br />
maa hoUis och efterkommis efter, som forskrefvit staar, da<br />
skal borgemestere och raadmend udi enhver ki0bsted iser<br />
dermed Bittig indseende hafve och tilberligen derofver<br />
holle, saafrembt di icke self os ville stan de til rette, for<br />
hvis uordning deraf kunde komme och entstande.<br />
243·<br />
1627 22. decbr. (Hafniz.)<br />
o<br />
Ab. brev om, at enkver,<br />
som har eJendom ,: Skelsker, skal skatte og skylde af<br />
satian eJeltdom sa1nmen med byens borgere.<br />
Sail. reg. IS, 245-46.<br />
Eftersom borgemester och raad och menige borger<br />
udi vor kj"bsted Skelsker os [hafver] ladit andrage och<br />
til kiende gifve, hvorledis der skal findis atskillige udenbyis<br />
folk som przster, borger och bender, som hafver<br />
atskillige gaarde och jorder der udi byen, som en paart·<br />
dennom hafver arfvet och en part sig tilki"bt och tilforhandlit<br />
och nu bebois af atskillige ringe folk, som dog<br />
icke uden saare ringe ting udi skat kunde udgifve, derfaare<br />
begierendis, vi vilde forordne, at samme gaarde och<br />
jorders eiemend maatte ochsaa komme dennom til hielp<br />
at udlegge skat och anden byis tynge efter, som och<br />
voris kiere her fader derom forordnet hafver, daa paa det<br />
forskrefne vor kiebsted Skelskeer kand blifve des bedre
hoes [dennem], som suspect ere, baade paa kroppen, i<br />
kister och fellitzer, hvad de ind- eller udfare, och dertil<br />
DogIe visse personer udi eders bye forordne, som derpaa<br />
agt harver och med st0rste straf straffis. om formedelst<br />
deris fors0mmelse nogen ulycke sig tildrager, och siden<br />
deris daglig bedrift efteragter, deris sammenkumster och<br />
conventiculer suspect holder och ingen tiisteder med<br />
pistoller eller ofvergever der at intromitteris, mens det i<br />
porten at afiegge, deris nafn och herberge lade optegne<br />
och med vagten did begleidige och ellers med al ting hafver<br />
god inspection efter, som i selfver derfore viI stande til<br />
rette.<br />
26<strong>4.</strong><br />
I628 2<strong>4.</strong>lebr. (paa vort slot Ki0benhafn). M':ss';ve tZ:1<br />
super-intendentc1'ne -i SeE/land, Skane og Fyn om at tZ:l<br />
Izolde prcesterne, at de lormane deres t£lkerere at so ge<br />
k£,-ken Ilzitt,'g, naT bedeklokken rt"nges, og Ptl den 101'ordnedc<br />
hver uges bededag.<br />
R: Stell. tegn. :14, 49.<br />
0: Orig'inal udfcerdigelse i Fyns bispearki''l'.<br />
Trykt eft" 0 hos RlJrdam: K,"rkelo7Je .1, I:l9-.]O.<br />
265.<br />
I628 25.jebr. (Nagskouf.) M':ss';ve tt."! lcensmcendene<br />
£ StElland, Fyn og ]JIlin om at lade arrestere aile<br />
':ndenlandske og udenlandske sk£be, skudcr og<br />
bJ de og ':ndt£l pd v£dere besked £kke t-ils/eete dem at udsCJle<br />
nogen steds Ira landel, med m-indre der kommer<br />
nogen, som er affcel"diget 11led vort eget eller 1JfW statholders<br />
pas og skal oveifores over jcergestederne.<br />
SaIl. tegn. :14, 52.<br />
266. o •<br />
I628 27.lebr. (Hafniz.) Ab. brev om, at 'IJ1" da de,<br />
med t£den skal bl';ve mangel pd korn og anden p,07J1,ant
411<br />
och Dogen af dennem nedsettis. skal det ske met kirke·<br />
vergens vidskab och minde och gifves til kirken helten<br />
saa megit, som leierstedet kaastede fsrste gang. nemblig<br />
i den store gang. nar leierstedet oboes, och mand eller<br />
kvinde nedsettis, skal gifves fyrretiuge rixdlr, in specie;<br />
for et barn tiuge rixdlr. in specie. Ligesaa i de andre<br />
to gange skal gifves helten efter den taxt, som det er<br />
sat paa; men dette gielder icke tvert imod, dersom der<br />
kiebes leiersted til et barn, da nyder icke fader eller<br />
moder derfor det same. men maa betale for sig, som rsr<br />
er ber0rt.<br />
7. Inted leiersted i denne kirke er arfveligt eller<br />
strecker sig til slecht eller svogerskab, men alleniste til<br />
hosbond, hustru och deris ugifte b"rn I som forskrefvet<br />
staar.<br />
III. Med leierstederne paa Krafts kierkegaard skal<br />
forholdis saaledis.<br />
I. De, som hafve fri leiersted i kirken, deris folk oeh<br />
tiunde skal hafve fri leiersted paa Krafts kirkegaard, hver<br />
efter deris leilighed.<br />
2. Andre maa gifve paa Krafts kirkegaard for et<br />
fuldvoxen menniske fire rixdlr. in specie; for et barn tOY<br />
rixdir. in specie.<br />
3. Paa den store kirkegaard for et fuldvoxen menniske<br />
I rixdlr. in specie; for et barn 1/2 rixdlr. in specie.<br />
Til vitterlighed at saa baade om stolestader och leiersteder<br />
{orordnet er, och, tat disse forordninger saa uryggeligen<br />
holdis skal, som forskrefvit staar, hafve vi capitulares<br />
Lundenses ladit trycke vort capitteis secret her nedenfor,<br />
den 3. aprilis anna 1627.<br />
272 •<br />
• 0 •<br />
I628 5. maJ. (Ha{niz.) Ab. lwev om ll,lladelse jo-r<br />
bfWgerne og l:navane1'ne pd B01"nkolm tt"l at ud-
Eftersom den ny kirke for Nerreport her for vor<br />
kiebsted Ki"benhafn er nu saa vit forferdiget, at guds<br />
ords tieniste kand derudi forrettis , gud den allerheieste<br />
forlene dertil sin naade och velsignelse for Jesu skyld,<br />
daa efterdi Vor Frue kirke her udi vor kiebsted Kiebenhafn<br />
samme kirke af sin indkomme hafver ladet opbygge<br />
och fuldferdige, hafver vi for billigt eractet saa och her<br />
med dette vort obne bref anordner,<br />
I. at sognepresten och capellanerne til Vor Frue<br />
maa l"ne och besolde end en capeUan til Vor Frue kirke,<br />
och at samme ny kirke maa betienis af en af forskrefne<br />
trei capellaner, och skal en af forskrefne trei capellaner<br />
boe och residere hoes den nye kirke udi den residentz,<br />
dertil forordnet er, och herefter agtis for sogneprest til<br />
den nye kirke, och skal hand vere forpligt guds ords<br />
tieniste til guds zre udi tilberlige tider der samme steds<br />
at forrette.<br />
2. Hand skal hver sendag holle fuldmesse med<br />
predicken, naar h"imesse holdis her i byen. Disligeste<br />
skal hand hver fredag holle fuldmesse med pre dicken,<br />
ligesom det sker her udi byen, och ellers skal hand vere<br />
forplict at forholle sig, som en retsindig och from guds<br />
ords tiener ber at giere udi lerdom och lefnet.<br />
Belangende aftensang och onsdagpredicken, dermed<br />
kand videre af superintendenten anordnis, saa vit capellanerne<br />
kunde afstedkomme, eller och at di, skolen betiener,<br />
och ellers blant studenterne di, best forfremmide ere,<br />
samme predicken menighed[ en] til deris saligheds forfremmelse<br />
betiene ..<br />
3. Disligeste hafver vi for got anset, at hvis penge,<br />
som udgifvis for begrafvelser enten i forskrefne kirke eller<br />
paa kirkegaarden, maae herefter felge samme kirke och<br />
alene til deris forn"denhed saa och til vin, bred och anden<br />
nedterftighed at maa anvendis.
422<br />
Forordning 1628 8. sept6r.<br />
Eftersom visse bededage udi kiebstederne saa vel<br />
som paa landet anordnede ere gud den allerheiestes ret·<br />
ferdige vrede oeb for vore synders ofverhengde straf at<br />
afbede oeh komme dog mod aId voris tilforsict i forfaring.<br />
en del ryggelese mennisker paa samme dage sig udi<br />
druckenskab oeh anden skammelighed at ,,(ve, disligeste<br />
erfare vi oeb stor misbrug och det hellige h"iverdige<br />
saeramentis foractelse at begaaes, 1 enten en del, i det de<br />
sig gandske derfra holde, den christen me nighed til st9rste<br />
forargelse, eller oeh i det en del sig i druckenskab lader<br />
befinde paa de dager, paa hvilke de bruge samme det<br />
h"iverdige alteris sacramente, da paa det saadan uskiekelighed<br />
och guds fortsrnelse, saa vit gud dend allermegtigste<br />
sin naade oeb hielp vii forlene, maa afskaffis,<br />
I. ville vi hermet alvorligen paalagt och befallet<br />
bafve vore fogder, embidsmend, borgemestere och raad<br />
saa oeh andre. som at befalle hafver, at de flittig indseende<br />
hafver, at med gud den allermegtiges gode naadige<br />
bistand denne besverlige tid ieke alleniste begaaes oeh<br />
fremdragis met den maadelighed oeh afhold, som derom<br />
udgangne anordninger 2 enhver tilholder, meden och at'<br />
aId forbenefnde (ylderi, giestebud oeh anden deslige forargelse<br />
afskaffis szrdelis paa de tider, nogen bededage<br />
holdet vorder, saa och at enbver sig (ra druckenskab paa<br />
de dage, band det h0iverdige sacramente bruger, gandske<br />
afhoider.<br />
2. Oeh paa det aId dets aarsag, saa vit gud den<br />
allermegtigste sin naade vii forlene, maa betages, da skal<br />
aid kroen och tappen til saadan ofverfled paa bededagene<br />
vere forbudet, och dersom nogen befilldes, SOlD da enten<br />
til forbenefnt ofverfl"d udtapper eller udtappe lader eJler<br />
och nogen enten paa bededagene eller de dage, som de<br />
1 T: enten i det en del sig gandske. S T forbig.: at.<br />
I T: anordning.
Forordning I628 I7. seplhr.<br />
benge at maa anrettis paa det sted, som tilforn var forordnit<br />
til de siuge, efterdi der berettis, det at falde dertil<br />
for lidet.<br />
I. Och skal skolmesteren samme steds hafve maanidskost<br />
lige ved en aC vore skippere der samme steds, dog<br />
med slig condition, at forskrefne skolemester derimod skal<br />
informere tolC pedicker gratis och uden al len och paa<br />
halfanden aars tid lere dem til at lese och i nogen maade<br />
at skrifve, saa och begyndelsen paa regnekonsten, och<br />
strax halfandet aar med disse 12 er ent, daa andre tolf i<br />
deris sted och saa aar eCter aar det at continuere_<br />
2. Och dersom andre foreldre eller formyndere blifve<br />
til sinds til samme skole at lade sette deris bern, skal di<br />
for hvert barn gifve skolemesteren til 10n for hver uge<br />
2 skilling danske.<br />
3. Disligeste naar nogen begierer Holmens klocker<br />
at ringis for noget lig, daa deraf at gifvis 2 mark rigs,<br />
den ene til skolemesterens len, den anden til degnen, som<br />
ringer.<br />
<strong>4.</strong> Och naar b"rnene hafver giort saadan fremgang.<br />
at di kunde siunge for Jig, daa skolemesteren med b0rnene<br />
at siuuge for dem, som det er begierendis, ligene til deris<br />
leiersted, ligesom bernene udi b0rnehusit giere, och skal<br />
skolemesteren gifvis for hvert lig 2 mark rigs, halfparten<br />
at anvendis til papir til b"rnene, halfparten at komme<br />
hannem sielC til beste.<br />
5. Och ville vi, at sognepresten och capellanen til<br />
Bremerholm skal hafve fiittig indseende med skolelnesteren<br />
och ungdommen der samme steds, at intet i b"rnetucten<br />
fors0mmis, och skal forskrefne skolenlester vere presterne<br />
underdanig och lydig i alt det, som kand komme til uog<br />
dommens optuctelse.<br />
6. Sammeledis skal voris admiral paa Bremerholm<br />
saa och sognepresten til Holmens kirke hafve ftittig ind·
434<br />
3. Samme straf ere oc de undergifne, som for munstring<br />
fri ere, om nogit tog paakommer, som de fort skulde, oc<br />
deris rostieniste da icke i tide fremkommer, dog at enhver<br />
forleggis dag, inden hvilken hand bekvemmeligen kand<br />
va!re til stede. Samme pengestraf hafver officererne som<br />
anden vitterlig gield at sege, om den forseelse findis hos<br />
den, icke godvilligen vii udlegge. Dersom oc officererne<br />
findis hennet at se giennem fin gre , da hafve sig rigens<br />
marsk af dennem forbemelte halfhundrede daler at ud·<br />
fordre oc dennem til det hospital, som i hver province<br />
det best behefver, at lade levere.<br />
<strong>4.</strong> Ere oc tu eller Here om en hest at holde, da skal<br />
samme ryters taxt oc besolding paa hest, fuld vaaben oc<br />
gever vcere efter, som besoldingen paa en cuirasier nu<br />
udgifvis, halfandet hundrede daler in specie eller deris verd<br />
udi gangbar mynt, oc skal en af dennem, som for samme<br />
hest ere taxerede, den holde efter, som de best kunde<br />
ens vorde.<br />
5. End vii ingen dennem den godvilligen sig paa·<br />
tage, da, saafremt adelsmand oc frue !!ller jomfrue derom<br />
er, da skal adelsmanden sig den at underholde paatage.<br />
Er oc adelsmand alene, da skal den, ung oc vederheftig<br />
er, den sig at holde paatage, oc de, aldrende eller oc<br />
vedtftJrftige ere, giere udleg, om de det ere begerede.<br />
Er oc lige kaar ofver alt, lodde sig derom, hvo tilleg an<br />
[n]amme skal oc rostienisten forrette. Falder anden tvill<br />
ind, derom hafver rigens marsk i det land, hand er t i Qe<br />
andre de rigens raad , der ere bosiddende, at sige oc<br />
skielne. Hvo saaledis met oc for andre rostienisten ud·<br />
reder, hannem skal der paa it helt aar gifvis besolding.<br />
Naar aarit er ude, da gaais videre derom, som fmr er<br />
melt, om ellers tvifl i ndfalder.<br />
6. Blifver samme tilleg oc besolding tilbage hos<br />
dennem, den udgifve skulde, da skal ritmestern, eller hvo
Forordning I6a8 30. septhr.<br />
435<br />
i hans sted commanderer, den udfodre som anden rictig<br />
gield. Sker det icke, da er den, besoldingen icke bekommer,<br />
fri for rytteren at udgiftJre, indtil den hannem<br />
fornsies, oc ritmesteren sielf plictig for samme hestis ud·<br />
blifvelse at staa til rette.<br />
7. Oc eftersom enhver, som sig gods saa vit til·<br />
forhandler, at hand deraf rostieniste b"r at giere, saadant<br />
met billighed hos sin ritmester hafver at angifve oc siden<br />
deraf holde den del, hannem met rette ber, saa oc i lige<br />
maader, dersom nogen hafver afhend sit gods saa v it, at<br />
hans rostieniste deraf b.ar at forringis, hand fremvise sin<br />
jordebog, met egen haand underskrefven, met neiactig<br />
designation, til hvem hans gods er afhent, for rigens marsk<br />
i det land, hand er, i de andre for de rigens raad, der<br />
ere bosiddende, oc tage deris bevis derpaa, som hand for<br />
ritmestern eller den, i hans sted commenderer, hafver at<br />
fremvise, oc vzre siden angerles. End befindis, at nagen<br />
icke sin jordebog til fulde fremviser oc saa, at hans rostieniste<br />
hannem derofver forringis kand, hand gifve dobbelt<br />
saa megit bftJder, som hand ellers udgifve skulde, om hans<br />
rostieniste icke fremkom, oc vcere end a plictig samme<br />
rostieniste at fuldgi"re.<br />
8. Saafremt oc nogen tvist eller tvift paakommer,<br />
da vcere enhver plictig for rigens marsk oc raadet, som<br />
til stede er, sin jordebog at fremlegge. Befindis da, at<br />
hand icke saadan rostieniste giort hafver, sam hand met<br />
rette burde, vzre sig forplict at udlegge til hospitalit,<br />
som forbemelt, for hver hest it halft hundrede richsdaler<br />
eller deris vert udi gangbar mynt, for en half hest fem<br />
oc tifveO richsdaler, hvilket er oc at forstaa onl anden an·<br />
del udi hest. Dog hvo sin jordebog til rigens nlarsk<br />
fremsender, hand holde sig efter taxt, som ansettis efter<br />
forordningen oc vcere angerl"s.<br />
9. Hafver rigens marsk tvifi, nogen forsemmelig met<br />
28-
}oorordni"g' 1629 6. Jan. 439<br />
forbrut skib och gods och alt det, de hafver med at fare,<br />
Dleden och derforuden tiltalis och straffes som de, der<br />
modvilligen imod vore obne mandater och forbud handle<br />
oc b gi"rre ville, dog hermed icke ment eller forbuddet<br />
forsk.refne slags korn och vare til vort rige Norge och<br />
imellom andre vore egne lande, af fienderne endnu<br />
uoccuperede, at maa feris och selges.<br />
3. Ti be de vi och byde voris fogder embedsmeod,<br />
borgemester och raadmend och aIle andre, at i efter forskrefne<br />
dag aldelis intet af forskrefne slags korn och yare<br />
tilsteder af forskrefne vore laode enten fra yore kiebsteder,<br />
hafner eller anden steds fra efter, som forskrefvit staar,<br />
at udfsris eller udskibes, medens hvor meget efter forskrefne<br />
dag kunde findis indskibet, at det igien opskibes<br />
och intet udferes under det skin, som det allerede hafde<br />
for dette vort forbuds dato veret indskibet, anseendis den<br />
store magt, os och riget derpaa liggendis er.<br />
300•<br />
I629 6. Jan. (Hafniz.) Frag. om de vilkar, nvorunaer<br />
vt:nkandlerne t: Kebenka'lJn ma handle bade mea rinsk og<br />
/ra1lsk vine<br />
Stzll. ,ego r8, 376-77.<br />
Eftersom vi tilforn ved voris obne udgangne mandat 1<br />
och forordning hafver ladet forbiude, at ingen, som handler<br />
med rinsk vin, maatte handle med nogen anden slags vin<br />
och den enten udi samme kielder eller och anden steds<br />
lade indlegge och fortappe, och disligeste di, som handle<br />
med spansk och frantz vin, icke at maatte handle med<br />
rinskvin, och vore undersotter her udi vor ki"bsted Kiebenhafn,<br />
som samme trafique bruge, nu hafver ladit anholde<br />
och begiere, at dennom fri maatte tilladis med atskillige<br />
vin at handle, sig erbiudendis daa self frantz vin af Frankerige<br />
at lade forskrifve och hente, hvorved den daa och<br />
1 FrdK. J60s 3. avgust.
440<br />
Fur01"dning I629 6. jan.<br />
bedre kisb kunde selgis end nu, den mest af Holland hid<br />
blifver indfsrt, daa hafve vi des leilighed ofverveiet och<br />
saaledis for atskillige betenkende skyld for got anset och<br />
bevilget,<br />
I. at vinhandelen her udi Kigbenhafn herefter skal<br />
vere fri och liber, saa at det skal vere enhver vinhandeler<br />
frit och uforment at handle nled rinsk, spansk och frana<br />
Yin och aile slags yin, dog saa, at di det icke udi en<br />
kielder eller hus hafve, men rinsk och spansk Yin serdelis<br />
udi en kielder eller hus och fransk Yin udi et andet bus<br />
eller kielder efter forige forordning, och dersom Dogen vii<br />
holde vinkielder paa tvende steder och udi tvende huse<br />
udi en gade, daa skal der vere hus och gaard imellem,<br />
som andre tilherer, och af andre er bevont, och skal ingen<br />
maa sig tilfordriste at selge frantz yin for rinsk yin, medens<br />
enhver slags Yin for sig self uforplumpit i aile maader ud·<br />
tappe och selge.<br />
2. Saafremt nagen hermed anderledis omgaais, end<br />
som forskrefvit staar, daa efter forige forordning at tiltallis<br />
och straffis.<br />
3. Bedendis och biudendis vore fogeder, embitsmend,<br />
sammeledis borgemestere och raadmend her udi Kiebenhafn,<br />
at di flittig indseende hafve, at forskrefne vinhandeler<br />
sig forholder efter, som forskrefvit staar, och dennom,<br />
derimod giere, lader straffe J som tilberligt, och dersom<br />
borgemestere och raad findis fors"mmelige och icke lader<br />
straffe dennom, som herimod giere, daa skal vore statholder<br />
her udi vor kiebsted Kiebenhafn tiltalle borgemestere<br />
och raad, for di ofver vor mandat icke holde<br />
ville.<br />
30I•<br />
I629 I2. febr. (IIafniz.) Frdg. om forlntd mod, at<br />
prcestet'ne ,; Fyn give bander'l1,e ai, nd-r de iefJere derts<br />
ttende.
445<br />
kiste frantz glas, Hesens eller Dantziger glas 1 ort; en<br />
skoe glas l/S ort; en kurf eller kiste med kruse eller kander<br />
I 1/2 daler; en fad eller kiste med filthatter 1/2 daler; en<br />
tgnde potaske 1/. ort; en lispund blyaske 1/20rt; 200 foed<br />
"elandske sten 1/1 ort; en skok potter 1/, ort.<br />
3. Trrevare. 100 store klapholt, pibholt, faedholt<br />
eller pibestafve 11/2 daler; en telt prys vogenskud t /! ort;<br />
en tolt kurits vogenskud 4 skilling; en telt store egeborde<br />
en ort, en t0lt smaa egeborde 1/1 ort.<br />
<strong>4.</strong> Disligeste af edelsten, perler, s0lfvergeschier,<br />
som jubilerer och guldsmeder her udi riget indferer och<br />
her samme steds blifver solt, adskillige slags trip,<br />
ulden grofgr0D bommerside, desligeste af kammerdugsleret<br />
och anden kremeri, som icke findis i fsrrige udgangne<br />
rulle, saa och adskillige farbe skal gifves den tiufvende<br />
pendinge des verd af aIle indlendiske saa vel som ud·<br />
lendiske, men naar nogen indferer til fri markeder her udi<br />
riget slige vare och gods, skal de gifve den tiufvende<br />
penge af det allene, som de seIger och forhandler der<br />
samme steds, och skulle hver, som samme gods indfsrer<br />
eUer och anden slaugs kramvare, skrifteHgen andgifve och<br />
klarligen opteigne, for et billigt ki0b sette och taxere<br />
efter, som det kaast hafver. Safrembt Dogen falskhed<br />
derunder befunden blifver, de da icke viI hafve forbrut<br />
samme gods, som fordult ere<br />
o<br />
I629 25. mars. (Hafni;;e.) .<strong>4.</strong>b. lwev om, at vorl<br />
Danmarkes .,':ges rad ejter vo, anjordr-ing t':l landenes<br />
dejensf,ons jornedenhed kar bev£lget, at der ma oppeblE'I'es<br />
,: told aj kver okse, sam udsk-ibes, 1/2 rdlr. ove1' de1t<br />
jorrt:ge stedva'lll£ge told, kv£lken V01'e toldere skulle
456<br />
roes er icke smuk, som icke skiller sig af med grofve<br />
laster oc forargelige synder i tide, saa er det da os ocsaa<br />
forn8den i denne christne menighed, at vi retsindeligen<br />
gi0re det samme oc bolde hart ved den christen kirkis<br />
moderlig vis i denne sidste tid med al troe oc tlid, som<br />
vi for gud ville antsvare. Oc derfor, efterdi her ocsaa<br />
disverre findis hoes os denne gro(ve forargelige synder<br />
N. N., som hafver bedrefvet det oc det etc., ubi ex ..<br />
aggeretur species peccati per sententiam unam aut alteram<br />
ex verbo dei etc., da bsr os som rette christne at uel<br />
r"dde saadanne gammel surdei oc skillie den aabenbare<br />
synder fra os, at hand eller hun icke ydermere slcal for·<br />
arge eller forderfve denne gandske menighed oc (ere guds<br />
retfcerdige vrede ofver alle tillige sig self dermet til des<br />
sterre straf oc fordsmmelse, hvorfor jeg, som intet tvifler,<br />
at enhver af eder, som er en rzt, sand christen af guds<br />
aand, mener jo det samme med mig i vor herris Jesu<br />
nafn om saadan en dieflens gierning oc stinkende vederstyggelighed,<br />
nu her paa mit embedes oc den christne<br />
kirkis veigne med vor herris Christi kraft kundgigr oc<br />
aabenbarlig forkynder, at N. N. for slige grofve forseelsis<br />
skyld er it bands menniske oc udeluckit Cra den christne<br />
menigbeds samfund oc sacramenter som en bedning under<br />
saadanne sine synders beholdning oc band oc gods vrede,<br />
som hand (eller hun) saa ydermere samler sig self med<br />
sin haardhed oc ubodferdige hierte til paa vredens oc<br />
guds aabenbarelses retCzrdig dombsdag oc ofverantvordit<br />
sathanre til ki"dsens forderfvelse, paa det at aanden efter<br />
en sand omvendelse kunde blifve fri oc salig paa den<br />
herris Jesu dag.<br />
Dersom, naar saadan band ske skal, nogen tvifveJ<br />
indfalder, skal przsten dermed icke for megit ile, mens<br />
kand, om behof gi"ris, boes bispen, provisten oc neste<br />
prcester sig om raad oc samtycke besp"rge.
19. Vorder nogen bandsat siug eller den uden 1<br />
aabenbarlig afl0sning icke ber at stedis til Jesu Cluisti<br />
naderis sacramente og dog i sin siugdom alfvorlig begier<br />
derudi at vorde delactig, da maa saadant ske, oaar hand<br />
sig dertil christelig skicker, dog skal hand, om hand<br />
blifver igien til passe, alligevel menigbeden aabenbarlig<br />
forbede oc da at gifvis til kiende, hvorfor hand tilforne<br />
er til alterens sacramente tilstedit, mens d0r nogen bandset,<br />
som icke aflest blifver, maa icke begrafvis i kirke<br />
eller kirkegaard.<br />
20. Dersom nogen, der aabenb&riig hafver syndet<br />
paa en sted oc kand icke saa lettelig komme did igieD.<br />
hvor menigheden aabenbarlig kunde forbedis, for atskillige<br />
aarsage skyld begierer hiertelig aft"soing paa det sted t<br />
som hand da befindis paa, kunde det hannem oc aabenbarligen<br />
tilladis dog saaledis, at den guds ords tienere,<br />
som vaar paa det sted, hvor synden er bedrefvit, vilde<br />
beskedenlig til kiende gifve den hele sags omstendigheder<br />
oc leiligheder, oc at saadan en efter gangne! proces<br />
maatte nu vel oc uden fare aabenbarlig aflesis; vilde oc<br />
bede den 3 sogneprzst at gisre det, i hvis menigbed hand<br />
fantis nu at vcere oc af hvem hand sligt begierde, som<br />
fsr er rltJrt, at den przst det da maatte forrette dog saa,<br />
at band strax derpaa skulle tilskrifve det den fsrige przst,<br />
sligt hos sig at vzre sked, at hand det derefter kunde<br />
forkynde ocsaa aabenbarligen i sin menigbed, som til at<br />
afbede slig forargelse paa den persons veigne, som tilforne<br />
hafde sig der forset oc nu vaar aftest, som sagt er.<br />
21. Ingen maa af den christen menighed udeluckis<br />
eller bandsettis, icke maa beller liusis til band for den,<br />
som icke vidis hvor, mens dersom nogen synd oc utilb8rlig<br />
gierning af ubekieot mennisker bedrifvis, da skal przsten<br />
1 U tilf.: nogen.<br />
I U: forgangne.<br />
S Sdkdes U; T: den bede.
af predickestolen bede oe formane gud den allerheieste,<br />
at saafrembt samme menniske lefver, den maa blifve kient,<br />
aabenbarit oc tilberligen straffit oc komme til sine synders<br />
bekiendelse oc omvendelse: derhoes oc at efterdi samme<br />
menniskes 1 synder, som hand holder hemmelig, ere hannem<br />
udi himmelen forbeholdne oc hand derfor er saa megit<br />
des lengere fra sin omvendelse, som hand holder sig ubekient<br />
for guds ords tienere oc den christen menighed, da<br />
skal band advaris, at om hand saa er ved haanden, at<br />
hand den formaning hrarer eller oc derom sperge kand,<br />
at hand holder sig fra vor herris Jesu Christi legemis oc<br />
blods sacramente, efterdi hand er udi guds vrede, indtil<br />
hand sig bedrer, bekiender oc omvender.<br />
22. Eftersom hidindtil for en ringe oc feie actet ting<br />
hafver vzrit brugeligt af predickestolen at liuse, som dog<br />
til det sted, der al tid hsiactig her at vzre, billigen icke<br />
henhrarte, saa skal det hermed aldelis vzre afskaffit, saa<br />
alt hvis den christne kirkis ben icke udkrefver, derom<br />
icke beller af predickestolen skulde meldis, mens hvad<br />
anden verdslig bedrift angaar, kand paa landsbyerne<br />
skickeligen efter tienisten paa kirkegaarden vel forrettis.<br />
Oc om nogit giflJris forn"den af predickestolen at gifvis til<br />
kiende, skal det for tienisten prcesten angifvis, at band,<br />
som dets steds respect best ber at hafve i act, kand vide,<br />
om derom ber at liusis eller ei.<br />
23. Naar nogen tvist eller uenigbed imellem forzldre<br />
oc bern, husbond oc bustru eller oc andre naboer oc<br />
venner kunde indfalde, som christeligt oc best vaar uden<br />
vit1eftighed oc aDden eftertale at kunde i stilhed vorde<br />
bilagt, da b"r oc kand enhver, som mest christeligt hierte<br />
hafver oc mest begier at skye forargelighed 2, had oc ar·<br />
vinds onde begyndelse, enten beklage sig for sin sjrel·<br />
sergere allene eller, om det icke viI hielpe, for hannem<br />
1 U: menniskers. t U: foraargelig.
Forordning 1639 27. mars I. 19.<br />
som recte gaar, for verdslige reet komme nogen til skade<br />
i nogen maade, oc paa det den beregtede, om hand<br />
uskyJdig er, icke maa komme til vanregte, da skat intet<br />
skriftlig fattis om saadant, meden al tiog hemmelig udi<br />
deris moede holdis oc forrettis, oc om przsten nogit, som<br />
hemmeligt er, eller hans ,medhielpere udferre, da hand<br />
afszttis efter ordinantzen oc hans medhielpere gifve 30<br />
rixdaler Itil deris hosbund eller de fattige, som fer<br />
er rert ..<br />
30. Oc efterdi udi tvifvelraadige sager przsten sig<br />
icke aUene med sin medhielpere, mens ocsaa med provisten<br />
oc, hvor provisten icke sagen rette kand eller ei noksom<br />
forstaar, med bispen hafver at raadfsre, da skal provisten,<br />
naar nogen hans provisties przster det begierer, skicke<br />
samme przstis bref oc skrifvelse ved en af herridsp[r]a:sternis,<br />
til hvilket at fremsende przsterne ordentlig<br />
skulde skiftis, bud til nzste prcest oc saa frembdelis fra<br />
it herrit oc til it andit, indtil brefvit til bispen fremkomme[rJ.<br />
I lige maade forholdis med beskeden oc raadfarsel fra<br />
biskopen paa samme angifvende tilbage paa sine steder<br />
igien ved provisten oc przsternis bud at skicke oc forskaffe.<br />
3 I. N och skulle aIle guds ords tienere hafve senderlige<br />
indseende til endoc stundumb hus fra hus, hvor mest<br />
forn"den oc bekvemligst ske kunde, at de, som er i deris<br />
menigheder, nerre sig redeligen oc holde deris bern til<br />
here, handverk oc anden tieniste, hvorom der oc alfvor<br />
ligen b"r at ske formaning.<br />
33. Befindis przsten eller hans medtienere udi dens<br />
bestilling at se igiennem fingere eller vcere fors0mmelig,<br />
da skulle de efter lensDlandens oc bispens sigelse straffis,<br />
som ved ber.<br />
3<strong>4.</strong> End skulle guds ords tienere sampt deris med-<br />
1 U: til bospitallet, som feer er r0rt.
474<br />
ForordninK' 1629 27. mars 11. 20.<br />
derefter sker eller icke, hvilket skal ske tvende sinde om<br />
aarit dominica palmarum oc dominica "quarta adventus.<br />
20. 1 Callente tieniste ville vi oc befalit hafve at skal<br />
ske i den christne kirke med bemvisitatz, tillige som provisten<br />
efter landemode, hvor lensmanden der paa steden<br />
prcesiderer med superintendenten efter voris forordning,<br />
lader prcesterne kalde til hobe, al ting dog uden gestebud,<br />
saa som det forbud er tilforn for visse aarsager<br />
skyld, ! dog at hold is messe, sang, predicken oc andet,<br />
som det hafver verrit i christelig brug hidindtil oc kand<br />
rettelig komme guds nafn til lor oc zre.<br />
1 U: End vaar och det til guds den christne.<br />
zre, at calIente tieniste skede i I U: bier doeg holden med messe.<br />
IIL Til det tredie: Hvorledis dricken, forarge·<br />
lig omgengelse oc klCEdedract hos geistligheden<br />
kand reguleris.<br />
J • Efterdi druckenskaf i guds ord heiligen er for·<br />
buden, saa oc i heiloflige konning Frederiks mandat<br />
przsterne ved deris' kalds fortabelse forment, da skulle<br />
ingen geistlige mend herefter dricke sig drucken, med<br />
mindre de efter r"rste oc anden paamindelse om saadan<br />
deris uskickelighed ville miste deris kald 1, paa det de<br />
des bedere med sterre flid oc god betenkende kunde<br />
forrette deris kald oc embede endocsaa uden kirken, naar<br />
de kunde kaldis til bsrn i dgdsfare at debe, barselkvinder<br />
oc andre siuge mennisker ocsaa i deris yderste at besege,<br />
tr"ste oc communicere, hvilke heUige gieminger icke ellers<br />
tilb"rligen oc uden stor forargelse kunde forrettis. oc<br />
derfor, naar nogen geistlig mand blifver indbgden til nogen<br />
erligt vcerskab, skal hand ingenledis sig til druckenskab<br />
lade bevegis som ei heller til Dogen anden ofverfisdighed.<br />
natteszde oc lztfzrdighed i snak, dants eller noget saadant,<br />
1 For: med mindre • . . kaJd, ha,. U: under sam me strar.
Forordnlng r629 27. mars III . .1. 475<br />
skal oc ingen anmode hannem m0git mindere vilde nede<br />
hannem til nogen druckenskab 1.<br />
2. Udi lige maader skulle dem ocsaa VCEre en veder<br />
styggelighed at harve ny noder, i hvad som heIst maade<br />
det vzre kunde, saa de holde sig aldelis efter ordinantzen<br />
oc den ordens vis endoc i tarfvelig side kIzder, sam marier,<br />
kiorteler oc andet saadant, som deris stand s"mmer oc<br />
udkrefver, hvortil de oc skulle holde deris husb-uer oc<br />
b"m, at de icke holde sig efter andres oye vis, In..:n heller<br />
gifve andre god exempel til tarfvelighed oc skickelighed<br />
. .<br />
i aile deris klzder oc dragt,· saa som oc skolemestre,<br />
berer, studenter oc skoleb"rn skulle gaae i s0mmelige oc<br />
tarfvelige dragt, efterdi de optuctis oc christelig sig skulle<br />
berede strax af ungdommen op til skoIe- eller kirketieniste,<br />
hvilket allcrede saaledis forskrefvit oc befalit er efter,<br />
som professorerne kunde best anordne.<br />
3. Skulle ei beller geistlige personer gifve aarsage<br />
til synd eller forargelsc, men i aIle maader vzre exempel<br />
for andre til aId skickelighed oc retfzrdighed i alt det,<br />
80m dennem kand vzre forn0den at handle oc gi0re, oc<br />
'saa derhos tage vaare paa deris studering i deris louglig<br />
kald oc embede oc bolde aile denl, som ere i deris hus<br />
ude.o 0rke1Ashed til alt det, som j CErligt, s0mmeligt oc<br />
christeligt vzre kand, at hver iblant sine husfolk, VCEre<br />
sig hsi eller Iaug, kunde tenke til i lige maade det samme<br />
at giBrre, som end stor magt paaligger efter enhvers<br />
stande oc vilkor oc bede a1 tid gud flitteligen for sig at<br />
andere derom, som det endelig i denne onde, forargelige<br />
tid allerlnest forn(tJden er.<br />
Oc paa det alt dette forskrefne maatte. des flitigere<br />
1 U tilt.: med mindre hand derfor,<br />
i hvnd stand hand er, vilde<br />
vere o.lvorlig straCfid, om paaklagis;<br />
den gemene mand skal<br />
gifve til straf 10 rixdaller och<br />
adellen hundrede rixdaller, och<br />
lensmanden skal dem self udgifve,<br />
om de icke herefter exequerer.<br />
t U tilf.: ere
Forordn,:ng r629 8. april.<br />
- -------,<br />
rige Danmark atskillige freOlmede mynt at skal indfsris,<br />
som dog ieke af den verd er.e, at di udi skat, naar den<br />
paabiudis, udgifves kunde. daa hafver vi med voris Danmarkis<br />
rigis raads raad oeb betenkende for raadsomt eraetet<br />
denne forordning derom at lade giere, nemblig at<br />
vore undersaatter paa ingen steder her udi riget andre<br />
penge bruge eller indtage skal, end som siden til neje<br />
udi skat och anden betalning kand udgifvis.<br />
3 I 3·<br />
I629 8. apr':l. (Hafnire.) Miss':ve til ltEnS1lU1!nd.ene i I<br />
StElland, Fyn, Smalantiene, Halland, Skane, Bleking of<br />
Norge om oph(E1Jclse a/ den Strals1J,nds by, sum nu iHI<br />
beSVtel"es med nogen beleJr':ng, bev':lgede /r':ked til i' tvJrt<br />
l"z"gCl" at tt7forkandle s":g og uti/ere korn og antle/.<br />
Sail. tegn. 24, 265.<br />
Eftersom menige borgeskab udi Stralsunds by hafver<br />
forhverfvet for nogen tid siden frihed at maa tilforhandle ;<br />
dennom her udi vore riger korn oeh andet 1, som de<br />
kunde forn0den hafve, oeh det toldfrie udfere, imeden de<br />
yare bevilget, sa efterdi de nu ieke med nogen beleigring<br />
besverget fer], ville vi, at de sam me . frihed ieke lenger<br />
skal niude, bedendis dig oeh ville, at du dette paa tilber- I<br />
lige steder lader gifve til kiende, at vore toldere och '<br />
andre sig derefter kand vide at rette.<br />
1 Missive r6R8 I. julio<br />
3 I 4·<br />
I629 8. apr':t. (Hafniz.) Fl"dg. om utlsced at llampe<br />
Ire. Salle tegn. 3/-, 26.,..<br />
Trykt samtidig pd r hiatt med Aptilis i d4tum.<br />
Desuden ""vkt sa.mtidig I'd I hlad med Aprilis i datum, 01 ifI6<br />
et af di'sse tryk nos Paus: Kongelige jorord.ningn- for Nwp, J.<br />
667-68.<br />
Eftersom hamp her udi vore riger opstiger och blifver I<br />
dyre oeh der til med icke vel her er at bekomme och<br />
J
49 2<br />
Fortwdning ffu9 fO. oitlw.<br />
7. Ydermere paa det smaamynten maa blifve i sin<br />
gode tilstand och esse, daa ville vi aIle udlendiske<br />
smaamynt, som uvichtige och ringer end fiorten lOOig<br />
self ere eller och af kobber eller pajement slagen ere,<br />
hermed aldelis hafve afskaffede och forbudne enten at<br />
udgifves eller och i nogen handel och vande) at iodtages.<br />
8. Befindis nogen enten rixdaler hsier at udgifve<br />
eller och nestbemelte forbudne udlendiske mynt at indfere,<br />
forhandle och udi nogen kisb eller sal at bruge eller och<br />
i andre maader sig mod denne vor forordning med pendings<br />
indtegt eller udgift at forholle, den skal samme pendinge.<br />
som saa med omgaaes, hafve forbrut och derforuden staa<br />
til rette som den sig mod voris forordning hafver fergrebet.<br />
9. End befindis nogen, som voris smaamynt gamble<br />
eller ny til forprang eUer och andre til beste, som deris<br />
fordel dermed sage vine, opvexler, den skal hafve forbrut<br />
for hver pendinge tie och derforuden trei uhiemmels mark,<br />
som den med uloflig bedrift omgaae.<br />
IO. Endeligen paa det denne voris myntordning udi<br />
sin go de brug och bistand maa continuere och boldes,<br />
da hafve vi for got anset, at v 0 r i s r a ad, som udi vor 1<br />
ki0bsted Ki0benhafn och vort land Seland I nu ere eller<br />
herefter [kommende] och sig forhollende vorder, med<br />
mynten och, h\,is deraf henger, skulle hafve indseende,<br />
at med al ting, den belangende, richtigen och efter denne<br />
vore[s] forordning och som ved ber tilgaar.<br />
II. Ti biude och befalle vi vore fogeder, embitsmend,<br />
borgelnestere ocb alle andre, som befalning hafve,<br />
at i efter denne voris forordning och deris raadf0ring och<br />
anordning, som myntens inspection ere betroede, eder<br />
I RT: vore. I R l' lilf.: de.
501<br />
eller kiebes her udi rigerne, som er trei ort ofver alt paa<br />
lesten af fremmede; undersatteme gifver intet.<br />
1/1 ort skal enhver lest bafre forheies, det, som fsris<br />
paa Norge fra Dantzig eller andre steder; med danske<br />
eller norske skibe herfore aldelis forskaanet.<br />
En lest hsr och hamp, regnet 6 skippund paa lesten:<br />
5 rixort.<br />
Sex skippund kabbeltov eller garn: 5 rixort.<br />
Fire skippund fin uld: S rixort, 6 skippund grof uld:<br />
5 rixort, otte skippund flok- eller skeruld: 21/! rixort.<br />
En storhundred klapholt eller pipenholt: 3 rixdaler.<br />
Et hundred fadholt: 2 rixdaler.<br />
Et hundret pipenstaf: 11/2 rixdaler.<br />
Et hundred prydske vogenskud: 41/2 ort.<br />
En skok store egeplanker: 11/2 rixdaler.<br />
En kiste spundet hargarn, som veier et skippund:<br />
1/1 rixdaler.<br />
Et hundred pund rusilke uforarbeidet, som tilforn icke<br />
er gaaet igiennom Sundet: I rixdaler.<br />
En lest potaske: 2 rixdaler.<br />
En lest aske: sort.<br />
En mast paa 18 palmer och derofver: I rixdaler.<br />
Och ville vi, at i hvert aar skal serdelis andtegne,<br />
hvor meget dette nestbemelte sig kand bel"be, disligeste<br />
at i och udi ser gi"rrer regenskab, for hvis i hafver voris<br />
befalling om at opberge til st. Anne castels opbygning,<br />
hvilket altsammen i uformerkt och ubenefnet skal opberge.<br />
Med fyrpenge skal forholdis efter, som skiperne hafver<br />
bevilget, nemlig at dobbelt fyrepenge opberges.<br />
344·<br />
I629 IO. decor. (Kollinghus.) .A.o. orev om vilMrenc,<br />
pd kvuke kongens mailer sku/le g£ves 1," lceste.
502<br />
o<br />
Ab. IJrev r629 roo tkcbr.<br />
SIZII. reg. r8, H6.<br />
Eftersom vi ideligen forfare den store skade, uvished<br />
och afgang, kronen paa sin indkomme af melleskyid aar<br />
efter andet Iider, da hafver vi saadant at forekomme for<br />
got an set, at yore lensmend, di nu ere eller frembdelis<br />
med yore och kronens lene forient vorder, med di m911er,<br />
som under deris lene ligger, herefter sig skulle forholde<br />
som felger:<br />
I. Ferst skulle lensmendene handle med di meller,<br />
hvis m0Uer vel ere ved magt med stene, hiul. sluser.<br />
biugning, demning och aid anden tilbeht2Jr, om en visse<br />
aarlig afslag paa landgilden, hvorimod di hver sin melle<br />
skulle holde ved lige med alt forbemelt och 'mt2Jllens tilbeher,<br />
hvad nafn det och bafve kand, demningen undertagen,<br />
hvilken at underholde lensmendene saa ofte forneden<br />
skal lade tilsige kronens nestbeliggende b"nder<br />
dertil at vere behielpelige, serdelis naar for msllerens<br />
egen forseelse och forsgmmelse demningen icke lider<br />
skade.<br />
2. Belangende de meller, som nu ere brystfeldige,<br />
til dennom skulle lensmendene lade tage siun och sideD<br />
med allerf0rste och ringeste bekostning mueligt dennom<br />
lade forferdige med stene, hiul, sluser, biugning, demning<br />
och aId beher och siden handle med mt2Jlleren, som forbemelt<br />
er, at di dennom med aid moUebiugning och tilbeher<br />
holde ved mact.<br />
3. For det sidste skulle lensmendene tage n0iactig<br />
lofven och vissen af mfilleme. at hver sin melle, som<br />
forberert er, holder ved lige, och siden ofte om msllemis<br />
tilstand lader forfare och indseende hafve, at di saa ved<br />
mact holdis, som ved bt2Jr och som andre mellere, naar<br />
di, dennom nu bruge, afgaa, kunde vedtage, saa at vi for<br />
videre bekostning kunde vere forskaanede.
506<br />
.tll,"ssive J6.]0 28. jan.<br />
saadanne daglige morgenb0n frivilligen forrette ville, paa<br />
t# det gud den allermeetigste af dennom med hiertet saa vel<br />
som med munden kunde zris. Herti! husfedrene at be·<br />
vege saa vel som til et frombt oeh stille lefnet i aid<br />
gudelighed oeh rerlighed at frembdrage skulle ordets<br />
tienere bruge ehristelig, sachtmodig oeh idelig formaning<br />
paa prediekestolen, i skriftestolen oeh udi enhvers bus<br />
hiemme, om forn"den, saa oeh self med daglig gudeligbeds<br />
efvelse oeh saehtmodig omgengelse vere deris tilherere<br />
baade aarsag oeh exempel at efterfelge, hvorfaare i och<br />
{erst oeb til en begyndelse hafver her udi eders geistlighed<br />
at regulere, paa det guds velsignelse oeb naadige bistand<br />
hos de andre des vissere kand formodis. Naar foreldre[ne] 1<br />
self, som forbemelt, ere til saadand morgenben bevegede<br />
oeh villige oeb befindis kunde b"rn oeh tiunde ber udi<br />
vanartige oeh vidrige sig at anstille, da hafver guds ords<br />
tienere ved kirkediseiplinen at holde dennom til lydighed<br />
mod gud oeh deris foreldre, oeh eftersom beklages, at<br />
de sedvaanlige beUige dage imod ordinantzen oeh derom<br />
udgangne forordninger af nogle at forsemmes, af andre,<br />
af budfogder serdelis, endoeh at forhindris, daa ville vi,<br />
at i tilholle ordens tienere deris tilhf2Jrere med undervisning,<br />
lerdomb oeh formaning herudi at rette, saafrembt och<br />
nogen dennom hindrer eller oeh andre utilb"rligen derfra<br />
holder eller oeh ofver vore forordninger icke· holde, som<br />
ved ber, da skulle i os det med tid, sted oeh omstende<br />
lade andrage, paa det vi dermed ehristelig och billig indseende<br />
kunde lade hafve.<br />
Bf2J ne n.<br />
o allerheieste gud oeh kierre hiemmelske fader, vi<br />
dine fattige bern tacke dig ydmygeligen for alle din[e] velgierninger,<br />
som du baade til siel oeh lifves n"dt"rft os<br />
beviset hafver. Vi bede dig oehsaa for al din naade och<br />
1 SJledes K.
Fundats r6.10 .11. mars.<br />
fremskickede, som kand betiene presten och menigheden<br />
med sang och ungdommen i deris catechismo och bemelerdomb<br />
at informere och andet, hvis en degens embede<br />
vedkommer, at forrette; och maa di, som blifver siddendis<br />
i degn.estaufnen. vere fri for aId kongelige landgilde, skat<br />
och tynge, for di al tid skal vare paa at ringe, naar behouf<br />
gifJris; och hvor ingen degnestafn eller kirkelade er,<br />
maa lensmanden dertil forordinere en husmand, som sougnemendene<br />
kand opbygge et hus til, som och maa vere fri<br />
for skat, landgilde och tfJnge. Och ere disse efterskrefne<br />
sougner udi Frederichsborg len: Herlef, Lillered, Liunge,<br />
U ggelss, Gisrles, Skefvinge, Strse, 01sted 1, Liundbye,<br />
Tierrebye, Alsinderup och Grenholdt; udi Kronborg len:<br />
Asmindered, Karleboe och Blauster"d sougner, hvilken<br />
degnerente i lige maade, som forbemelt er, retteligen skal<br />
uddelis af scholarcherne och skolemesteren, som di for<br />
gud och os viI forsvare.<br />
6. Och dersom flere personer deraf kand underholdis,<br />
daa skal scholarcheme dertil magt hafve det til<br />
skolebgmene at uddiele, hvorpaa hvert aar skal gisris<br />
rictig regenskab och udi en bog indskrifvis, til hvem och<br />
hvorledis skoelens beneficia blifver uddelit.<br />
7. Och hafver vi bevilget skolemesteren til hans<br />
ildebrand tiufve les ved aarligen och hver af hererne<br />
tiufve les, som vor lensmand, den som nu er eller herefter<br />
kommendis vorder, dennom afFrederichsborgs lens skoufve<br />
maa lade bekomme.<br />
8. Och skal voris hofpredickant och voris slotsprest<br />
ofte om aarit visitere udi skoelen och udi goed act hafve,<br />
at ungdommen fiitteligen och vel udi deris lerdomb blifver<br />
forfremmed.<br />
Och ville vi de nne fundats udi alle sine ord och<br />
punkter fast och uryggeligen i aIle maader holdet harve,<br />
I BIsted, e,. tilsk,.net i K.<br />
33*
Q<br />
Ab. brev 16.10 10 septlw,<br />
for vore egne stotte, klosl,e eller garde, skulle nver gtve<br />
I ,til,.; skatten skal 'VlE'Te udg1,vet t,,1 st. Mart,,'n.,: lo"'slkommende<br />
1,. r1,gsdaler 1,n spec£e elter anden gangbar m8m,<br />
beregnet nver daler Nt 6 mrk. danske, kv':s de t,"kke deifO'T<br />
vt"lle t£ltales og straffes 1.<br />
Sail. tegn. Z,,", 1-.16 - .17.<br />
1 Bestemmelse om oplwtrlJ1ling- fastslZttes<br />
som z' db, ore'll .1639 I.<br />
oktlw. (no • .135) og om jritagelse<br />
som i db. lwev I617 Z<strong>4.</strong> jun;<br />
(no.1-57)·<br />
366.<br />
o •<br />
I630 IO. septbr. (Gluckstad.) Ab. brcv t£l benderne<br />
f, ,]ylland om ttdredelse al ert almz"ndelig landskat 1 •<br />
Stell. tegn. 24, tf..17-.18.<br />
1 Silattens storrelse jaststZttes til<br />
tkt halve ",od tien, som bestem11Us<br />
for del fI'lIrige rige i brev s. d.<br />
(no • .165), mea h'llz1ket ovmnl1J'lJnte<br />
brev ; tnJr'ip er mslyunde.<br />
o<br />
I630 IO. septbr, (Gluckstad,) Ab. brev tt"l kebsttEderne<br />
over bcegge rt'ger om, at der ... (mott'ver1,'ng<br />
sam'; no. 365) ... eragtet lor godt at besege dem om<br />
en mul£g h;'celp 1,. spect"edaler eller 6 sl. mrk.lor nver<br />
daler ". god gangbar ment 1; dt"sligeste skal hver t}eenestedreng<br />
g£ve I rdlr. eller dens vcerd sa og kebsvendene ejter<br />
de,es lormue; pengene skttlle ttl st. Mart£n1,'lorstkommende<br />
!everes deres ltensmcend.<br />
Stell, tegn. 11-, tf.38 - .19.<br />
1 Listen over de enkelte Rflostceders skat meddeles i tilllZg.<br />
368•<br />
I630 IO. septbr. (Gluckstad.) Lib. brev til preeste,ne<br />
over at Danmark og Norge, undtagen Jylland,<br />
om, at der ... (mott"vert"ng som .,: no. 365) ...<br />
for ned';gt anset at besege dem om en mulig h)'celp<br />
sdledes, at hver provst eller pr{pst skal give 6 enkende<br />
,egsdaler -i/1, spec":e, seks sletle 11zark lor hver daler, og
53 2<br />
Foro,.dn,,·ng L6.JI 9. febr.<br />
udi guds hus lade finde och det betimelig, saa den gandske<br />
menighed kunde vere tilstede, naar tienisten begyndis och<br />
psalmerne blifver siungne, oeh blifve tilhaabe, indtillitaniet<br />
blifver udsiunget, folkene berettede och velsignelsen var<br />
tilsagt, hvortil ochsaa efrigheden paa hver sted skal bafve<br />
ftittig och alvorlig indseende, som de for guds ansigt och<br />
os ville ansvare och vere bekiente.<br />
3. Paa landsbyerne skulle saadanne bededage boldis<br />
udi alle hofvedsogne den fsrste ssgne onsdag udi hvert<br />
maanet och udi annexerne neste segne onsdag efter hin-<br />
. anden och tienisten begyndis betimelig tid, det allerferste<br />
mueligt kand vere, saa at al saadand gudstieniste, fer end<br />
Dogen ting hold is , kand vorde endet. Vii och nogen<br />
enten af hofvedsogenet sege oehsaa til annexesognet eller<br />
och af annexesognet s0ge til hofvedsogenet til saadanne<br />
bededage, i synderlighed de, som af h"iviehtige aarsager<br />
ieke tilforne hafve kundet vere til stede, det vere dennom<br />
frit faare. Deh skal hver sogneprest neste syndag til·<br />
forne sognefolket alvorlig til samme bededagis gudelig<br />
begaaelse formaane och paaminde, som tilforne. kisbsted·<br />
erne belangende formelt er, oeh at di ufors0mmeligen<br />
kommer til stede, som de for gud ville forsvare och icke<br />
af 0frigheden straffes som for anden helligbrede, och er<br />
da her ochsaa det tilb0rligt, at aile och enhver, som hafve<br />
tiener oeh undersatte nogen sted paa landet, de self a)vor·<br />
lig tilholde dennom samme deris bededage med gudelig<br />
flittighed at begaa och forrette oeh dennom ingenlunde<br />
derfra forhindre i nogen maade.<br />
<strong>4.</strong> Texterne til samme predickerne kand enhver sogneprest<br />
tage af guds ord efter, som hand gudfryehtigeo kand<br />
eraehte best at tiene til denne sickere verden at drage<br />
era synden oeh ondskab. och skal hver guds ords tiener<br />
mest predieke i sin menighed imod drieken, sveren, ny noder<br />
paa hofferdige klededragt och de synder, som hand ved
Forordning I6jI 9. few. 533<br />
tilh"reme mest at vere tilbeielig tiJ. Predicken skal och<br />
i synderlighed derhen stillis, at menigheden alvorligen<br />
fBris til sinde {erst menniskene i denne siste onde verdens<br />
tid mere at here guds ord af den sedvane end af den<br />
kierlighed, de bafve til at here af guds ords herelse, hvad<br />
de skulle tro och· gierre, hvorfaare tilh0rerne flittig skulle<br />
paamindis, at hvis de icke rette deris troe och lefver efter<br />
ordet, som for dennom predickis, at deris straf daa ville<br />
blifve stere paa den yderste dag end deris, som ordet<br />
aldrig hafver hert eller haft; dernest at det er at befrychte,<br />
at ligesom guds rette, rene och salliggierrende<br />
ord blifver i denne tid [tid] efter anden hele riger, lande och<br />
mange tusende mennisker betaget, forment och frar"fvet,<br />
at os den saOlme bedr0fvelig straf vii of verga a, med mindre<br />
vi taknemmeligen rette vort lif och lefnet efter guds ord,<br />
som os saa klarligen faarepredickis och forkyndis, hvilken<br />
jammer och straf gud dog naadeligen for Jesu Christi<br />
skyld afvende. For det tridie skulle aile och hver serdelis<br />
formanis sig udi handel och vandel, lefnet och ombgengelse<br />
mod deris jefnchristen fromme oclY mildeligen<br />
andstille, oprichtigen sig forholde och gierre sin fattige<br />
jefnchristen den del christeligt och billigt och som enhver<br />
self ynsker och gierne saa sig at vederfaris.<br />
5. Den almindelige b0n, som disse forordnede dage<br />
skal brugis, skal vere den, som af bispen her udi vort<br />
land Seland til nestfelgende extraordinarie bededage forfattis<br />
efter, som tilforne i begyndelsen formeldet ere<br />
6. Det skal aldelis vere forbeden, at ingen enten udi<br />
ki"bstedeme eller paa landsbyerne maa gifves enten mad<br />
eller dricke til fuld maaltid, fast mindere enten brendevin<br />
eller nogen slags drik til nogen optappis, ei heller nogen<br />
kramboder obnis eller nogen ki"b och sal drifvis, fQJr end<br />
denne gudstieniste er of verst and en, och skal herhos ochsaa<br />
al den stund disse andordnede bededage hold is och be-
Forordning ,16.1,1 2t/-. febr.<br />
Samtidi81 tryR pd ,I blaa og drstal: 163:.<br />
Desuden trykt stllntidig pd ,I blad med drstal: 2631.<br />
Eftersom vi forfare smidderne sig ofte at understaa<br />
hofvedngggel och ellers efter andre nsgle eller och di. i<br />
vox eftertrC2Jgte ere, endoch for ringe och ubekiente folk<br />
at forferdige, da hafve vi med voris Danmarkis riges raads<br />
raad och sambtycke for got anset hermed at paabiude<br />
och befale,<br />
I. at smiddeme herefter ingen hofvednegel giarre<br />
maa, uden alle lossene dennom dertH tilstillis eller och de<br />
vist vide, at det dens egne laaets ere, som samme hofved<br />
n"gel lader gi0re, och er en vederheftig bosatte mand, ei<br />
heller nogen dirich, tyfve nC2J gel eller och nogen anden<br />
nyggel gi"rrer enten efter anden nyggel eller en, som i<br />
vox eller andet kand vere efterlignet.<br />
2. Fordrister sig nogen snlid herimod at gi"rre, da<br />
skal hand hafye forbrut sin trei mark for ulovlig negel<br />
och derforuden staa til rette, som ved bC2Jr.<br />
388.<br />
:)<br />
I63I <strong>4.</strong> mars. (Frederiksborg.) Ab. brev 0111 ret Jo,<br />
borgerskabet t· Helsllzgor tz"l at handle /1'1,1 pa ./I/borff<br />
!Jord.<br />
StEll. te'g'11. 24, 509.<br />
Sail. reg. 18, 56?<br />
Eftersom borgerskabet udi vor kiebsted HeIsinger,<br />
som bruge deris handel til SC2Jes, sig for os hafve ladet<br />
beklage, hvorledis de imod deris priyilegier och sedvaao<br />
lig brug skulle af borgeskabet udi vore kiebsteder Viborg<br />
och Aalborg med arrest besverges och i andre maader<br />
forhindris paa deris handel udi Aalborg fiord, som de<br />
hidindtil nyt harve, formedelst de ingen axeltorf der udi<br />
Helsing0er hafye , da ville vi naadigst saa och hermed<br />
alvorligen befalle borgerskabet udi Viborg och Aalborg<br />
saa vel som andre at lade forskrefne borgeskab udi<br />
o
540<br />
Fororcining r6.J rIO. april.<br />
borgemester oeh raad sampt sognepresterne efter lcirkeordinantzen<br />
skulle bver balfve aar en gang nemlig til<br />
Philippi Jacobi flitteligen of verse regenskaberne, til hvilken<br />
tid det fulde aars regenskab skal sluttis oeb forheris saa<br />
oeb om administrationen forspergis; dernest Martini, bl<br />
hvilken tid di allene om regenskabets tilstand barve [at)<br />
forfare, saa oeb den gandske handels administration, om<br />
dermed forholdis efter di fattigis ordinantz, saa och. at<br />
bvis ofverblifver, uddielis til fattige, siuge oeh hungrige,<br />
rette busarme, om nogen kundCf vere, endog denne forordning<br />
saa vel eller mere om dennom end 10bebetlere<br />
nlent er. Hvis oeb derofver af indkommen kand forblifve,<br />
det at anvendis til et pesthus capital eller underhold.<br />
3. For det tredie skulle sognepresteme herforuden<br />
en dag hver uge troligen se til med, at al ting ret administreris<br />
oeb, hvor mangel findis, den angifve.<br />
<strong>4.</strong> For det fierde, eftersom di fattige bafve en stor<br />
bofvitstoel, som oeh med guds hielp dagligen foregis, daa<br />
skulle borgemestere oeb raad forordne en god from veder·<br />
beftig dannemand blant raadet. som derofver kand hafve<br />
omsorg, holde rigtig bog oeh tilse, at renten hver aar i<br />
det fulde regenskab kand indf"ris. Belangende hofvitstoelen<br />
at udsette, daa efterdi byen staar derfore, hafver<br />
borgemester oeh raad den med kemmerne paa rente at<br />
udsette efter, som di vide at vere uden skade oeh som di<br />
self ville staa fore oeh svare til i alle maade.<br />
5. For det femte, da skal der vere fire ofver·<br />
forstandere, som forbemelte administration skulle forestaa<br />
oeh med raad oeb daad vere hinanden bestandige, och<br />
blant andet skal den ferste holde den fulde regenskabs<br />
bog, saa den, naar aa.ret er ude, kand strax redeligen<br />
frembvisis om den gandske handel med fuld indtegt och<br />
udgift, som det sig b0r, oeb skal band for saadan stor<br />
umag oeh tilsiun, som han skal hafve nogen sinde hver
Forordning /6.JI fO. april. 54 1<br />
ugedaug. bekomme til hver Philippi och Jacobi 200 speciedaler<br />
til en foreering, hvilken hand saaledis skal tage til<br />
tacke, paa det ingen skal veigre sig saadant at udstaae<br />
och intet derimod forvente sig.<br />
6.. Och paa det saadant dog icke skal blifve en altfor<br />
svart, skal hand al tid hafve til sig en erlig, forstandig<br />
och troe mand til husvert, som skal hafve fuld indseende<br />
med spinden, vefven och deslige til indtegt och udgift at<br />
fere, saa och med hvis andet di fattige til beste extra<br />
ordinarie i huset indf0ris eller och ki"bis skal, saa och<br />
med extraordinarie almisse, som efter hver tids leilighed<br />
kunde vere forn0den at udgifve. Hans regenskab skal<br />
siden af nestbemelte ofverforstandere til bog anammis och<br />
indfsris. Skal och samme husvert i lige maade forreris<br />
aarligen 200 speciedaler, dog hand vel ochsaa mere kunde<br />
fortiene, naar hand giBr sligt med troe och flid, som det<br />
sig ber, och endoch med andet udi anammen och uddelen<br />
med aId beskedenhed agter di fattigis gafn och<br />
beste extraordinarie udi aile maader.<br />
7. Skulle di tvende forbemelte hafve en god, troe,<br />
fIittig skrifver, som di kunde bruge til aid forn0denhed<br />
och som di ville self svare dertil, som och skal hafve<br />
aarlig len for sin daglig tieniste 100 speciedaler. Forbemelte<br />
tvende, ofverforstandere och husvert, skulle magt<br />
hafve stoderefogder hver ugedag noget at bevilge, hvilke<br />
di och sig skulle tage och udvelle saa och afsette, naar<br />
di icke giltJre, hvad dem b0r. Af dennom kunde di be<br />
vilge en en passelig 10n som armisfogde (1) och en eller to<br />
noget ringere som hans svenne, hvilke di kunde bruge<br />
til execution, ops0gen,· udsp0rgen och at forfare, hvad di,<br />
almisse opberger, sig ellers foretager, om di sunde eller<br />
siuge ere och deslige, som deris bestilling udkrefver.<br />
8. Af di andre trei ofverforstandere skal en aarligen<br />
synderligen lade samle, hvad di fattige kunde bekomme
Ordinans 16..12 I2.jan. 557<br />
som fortolder, to skilling danske; norske oc underliggendjs<br />
sers ferger oc baade gifve inted. Mere maa de icke<br />
oppeberge, med mindre de ville staae til rztte som de,<br />
deris bestilling icke efterkomme, som dennem er befalit.<br />
A.f toldseddelpenge tager tolderen en treding, toldskrifveren<br />
resten paa sig oc en dreng, oc skulle toldofficererne,<br />
som ingen borgerlig neering bruge, vzre i<br />
fredstid fri for borgerlig tynge, lige ved byens "frighed,<br />
paa landit fri for egt oc arbeide.<br />
3. Kommer vareme Iandverts, da gifve det strax an<br />
i porten, om port er paa byen, oc da f"lge en af vacten<br />
med samme gods til tolderen at fortoldis; er icke port<br />
paa staden, da drage sig dermed strax til tolderen oc<br />
giere klart derfore. Udi lige maade komme[r] gods seeledis<br />
ind, da legge sig and paa steder ved ber, oc skal<br />
siden kiebmand oc skipper strax angifve sig paa tolboden,<br />
sampt alt hvis de inde hafve. Understaar sig ki"bmand<br />
eller skipper at falle paa tolden oc vii gifve ringere en[d]<br />
toldrullen formelder, eller oc icke viI i hafnen indkomme,<br />
f0r hand om tolden hafver accorderit 1, den samme gifve<br />
ofver rette told endnu half told for toldsvig; samme ret<br />
er, om Dogen tilbyder toldofficererne skenk, dennem at<br />
corrumpere; udi lige maade gifve sig en hver an, som<br />
yare landvarts udf"re vii, saa vel som de bort seigle ville;<br />
understaar sig nogen gods, som landverts kommer, nogen<br />
sted at indfClJre, eller oc det seeverts kommer at opskive,<br />
fgr tolden er clarerit, hafve forbrut sine yare oc der foruden<br />
videre staa til rrette, som ved ber.<br />
Drager skipperen af en hafn i en anden at lade eller<br />
ki"bslaa, gifllre hver sted klart, oc naar hand i anden<br />
hafnd kommer, lefvere forige toldseddel fra sig oc tage<br />
ny toldseddel paa aId sind lading; dog skal den ferste<br />
seddel serdelis fClJrst indf"ris i den sidste for hver tolders<br />
1 F0r ... accorderit, er tilskrn.'et ,: K af kansler Kr. Friis.
Ordinans 16.]2 12. jan. 559<br />
afkortning udi god gangbare guld- eller solfmynt af udlendiske,<br />
medens af indlendiske udi gan[g]bar mynt (dog<br />
"xen told erleggis i enckende daler, som ske pleier) alt<br />
paa szdvonlige toldsteder oppeberge.<br />
End hafver nogen forpacted tolden, bcere den oc op<br />
i rede pendinge lige som forskrefvit staar, uden nogen<br />
contract, afkortning eller forzring under sin zd oc straf,<br />
som ved ber; udi lige maade forholdis, om nogen en part<br />
af tolden forpacter oc da tage sig sin anpart af tolden,<br />
naar kisten obnis oc icke fQJrre.<br />
7. Tolden skal udi toldofficeremis oc menige skipperis 1<br />
nzrvzrelse, strax den paa toldstedit er beregnit oc talt,<br />
udi samme sorter, den er oppebarit, i toldkisten nedkastis,<br />
hver udi sit rum, som efter formeldis. Oc I til kisten skal<br />
vzre tre laasse, lensmanden hafver nrtJgelen til en, tolderen<br />
til den anden, toldskrifveren til den tredie; ofve[n]S paa<br />
toldkisten skulle vzre to hul, it hvor kronens, s. Annis<br />
oc baadsmcendenis boders told', oc it hvor commisseriernis<br />
told" i szr leggis.<br />
Belangende accisen I da skal den oc, strax den bekommes,<br />
i det rum neder leggis, hvor den heden herer;<br />
oc efter som en del vore undersaatter ere fri for accise,<br />
da, saa frembt den, som foraccisis skal, hafve[r]5 ngigactig<br />
richtige frisiseseddeler, skulle de hannem af tolderne lige<br />
ved rede penge god girtJres oc kortes paa accisen; saa<br />
frembt oc nogen voris egen undersaatter deris yare selge<br />
til accise fri personer, siden de hafve udgifvet accisen oc<br />
af dennem richtige fri seddeler bekomme, da maa de,<br />
naar de fremdelis accisse betale skulde, samme seddeler<br />
levere i betalning for accisen, eller om de ei videre seigle<br />
oc handtere, inden toldkisten obois, da skal dennem igien<br />
1 Sakus K,. 0 T: skippernis.<br />
t OK flWbig.: oc.<br />
• Sdledes OK,· T: ofver.<br />
" 0 har tz"lskre'i'el: och accise.<br />
5 Saledes O.
forvisse, da barYe vi dennem efterskrefne maal paa skibe<br />
ladet til efterretning opsztte.<br />
I. Et skib langt ofver stafn hundert foed, dybt tretten<br />
foed, bred tre oc tyfve foed, kand f9re hundert rug lzster,<br />
beregnit paa hver Izst to oc tyfve tender, oc af sild,<br />
smer, 01 eller saadan vare, som i tender packet ere,<br />
hundert hester, beregnit paa Izsten tretten tender.<br />
2. Et skib langt orver stafn halffemsindstiufve foed,<br />
dybt ellifve foed, bred to oc tiufve foed, kand fere halffemsindstyfve<br />
lzster.<br />
3. Et skib langt ofver stafn fire oc firesindstyfve<br />
foed, dybt ellifve foed et qvarter, bred to oc tyfve foed<br />
et qvarter, kand {ere firesindstyfve rug Izster, beregnit<br />
paa hver lcest to oc tyfve t9nder, oc af sild, sm0r eller<br />
saadan v are , beregnit paa lzsten tretten tender, firesindstyfve<br />
lzster.<br />
<strong>4.</strong> Et skib langt· ofver stafn halffierdesindstyfve oc<br />
fire foed, dybt toll foed, bred tyfve foed oc halfandet<br />
qvarter, kand fere halffierdesindstyfve rug lcester, beregnit<br />
paa hver lcest to oc tyfve tender, oc af sild, sm0r, 01<br />
eller saadan vare, beregnit paa lzsten tretten t9nder, half·<br />
fierdesindstyfve lzster.<br />
S. Et skib langt ofver stafn halffiersindstyfve foed,<br />
dybt halfellifte foed, bred it OC tiufve foed, kand fBre tresindstiufve<br />
rug hester, beregnit lzsten to oc tiufve tender,<br />
oc af sild, smer, 91 eller saadan vare, beregnit lCEsten<br />
tretten tender, tresindstiufve lzster.<br />
6. Et skib langt ofver stafn fire oc tresindstiufve<br />
(oed, dybt ti foed it qvarter, bred tyfve foed, kand fere<br />
halftresindstiufve rug hester, beregnit paa hver lCEst to oc<br />
tyfve teDder, oc af sild, smer, el oc saadan vare, beregnit<br />
paa besten tretten tsnder, halftresindstyfve lzster.<br />
7. Et skib langt ofver stafn fire oc tresindstyfve
•<br />
572<br />
Forordning 16.]3 3.1. apr.<br />
pantsettende det niuder, saa lenge hand gifver femb eller<br />
sex, om den, som pengene udfaar, icke viI ngies med den<br />
christelige oc billige rente, som recessen 1 tilsteder af<br />
hvert hundred, oc saa frembt parte[r]ne l ellers saa ens<br />
vorder, at den, pant tager, ei er mechtig sin penge at<br />
opskrifve, saa lenge hannem sin rettighed gifvis (dog<br />
skal her med icke vere forment, at en oc hver jo paa<br />
sedvanlige oc tilforne brugelige manner maa pantsette oc<br />
pant anamme); saadand pantrettighed gaar for al pant, om<br />
det end siden af den, det til underpant sat hafver, andeD til<br />
brugeljg pant opdragis, ti da treder den. vist underpart<br />
hafver, som forbemelt er, til sit pant oc anammer det<br />
uden videre proces eller indf0rsel; dog saa frembt den<br />
pantsettende icke rente rettigheden i rette tid udlegger,<br />
da maa oc panthafvenden trzde til sit pant uden Dogen<br />
indfersel oc som forbemeldet; .begierer hand oc me[o]d,<br />
som sig det skal lefvere, de skulle nefnis hannem af tinge<br />
uden ophold; viI hand pantet afhende eller holde det til<br />
eie, da skal hand det til tinge tilbiude eieren at indlfJse<br />
inden to maaneder; S naar forsk[ ref]ne' to maaneder ere<br />
forbit, da opkrefvis til landstinge, om det er adels gods,<br />
eller herris-, birke- eller byetiDg, om det borger. eller<br />
bondeeie er, mend, som det tax ere skulle; 19ser eieren ei<br />
pantet inden to maaneds dag, efter det er taxeret5 , da<br />
selge eller beholde sig den, pantet hafverJ det til 6eien·<br />
dommen oc sin resterende rettighed, sampt andvend be·<br />
kostning forud oc levere resten eller des verd, hvilke(t]<br />
hannem lyster, til eiermanden, [eller nedsette den til tinge.<br />
om eiermanden] 7 den ei vii anamme.<br />
2. Hvo saadant underpant harver, gaar for aile<br />
1 Reces JSSB § 66.<br />
t Sdledes O.<br />
a 0: sid en opkrefvis til landstinge,<br />
om det.<br />
4 T: forskiene.<br />
6 0 f orbig.: efter det er tneret.<br />
6 0: eiendomb oc tare sin resterende.<br />
7 Sliledes 0,' T forbig. orde,u.
Missi"t'e 16..1..1 II. mars.<br />
449·<br />
o<br />
I633 <strong>4.</strong> lelw. (Hafniz.) ./lh. brev om 'IIlall- og 111akcisen<br />
,. K8iJenkafJn.<br />
Sell. reK. 19, 67.<br />
Tryllt here/In" liDS O. Niels",: K.bmna1J"S diplomatar . ..1, 11..1.<br />
Eftersom der begifver sig nogen irring och misforstand<br />
imellom voris toldere her udi vor ki"bsted Kiebenhafn<br />
och brygerne her same steds anlangendis malt- och<br />
elaccisis opb"rsel. da hafve vi for got anset och det efter<br />
brygerne deris egen udbiudelse derom saaledis at lade<br />
forordne, at brygerne her udi Ki"benhafn skal her efter<br />
af hver trei pund malt, de brygge, gifve os til accisse<br />
baade af sUit och maltit tilhaabe trei slette daller fire<br />
skilling danske och samme accisse voris tolder tilstille,<br />
och dersom de seiger nogit "I til frie folk eller borgere<br />
til deris husis fornedenhed, da skal voris toldere afkorte<br />
dennom udi forskrefne accisse, saa vit vor forordning formelder.<br />
450 •<br />
o<br />
I633 5. febr. (Hafniz.) Ab. iJre'lJ om, at provstemodet<br />
for Vendsyssel nerifler skal koldes i AJoorg.<br />
Jyslle reK. 8, 397-(j8.<br />
Eftersom menige provster udi Vendsyssel, Tye och<br />
Mors och Han herred hafver verit forandring begierendis<br />
paa stedet saa vel som tiden til deris provstemode for<br />
medf"lgende ubeleiligheds sk>pld, da bafve vi for got an·<br />
set, at sam me provstemode, som hidindtil udi vor ki0bsted<br />
Hisring hafver verrit holdet, skal herefter holdis i vor<br />
kiebsted Aalborg, det f"rste neste onsdag efter dominicam<br />
cantate 1 och det andet paa Dionysii dag '.<br />
1 -I. sondag ifter piiske. I 9. oktober.<br />
45I •<br />
I633 II. mars. (Hafniz.) Mt"ss";ve tz"l 'Jokum Bell til<br />
Gladsakse 01n med jl';d at jor/are, sa og nogle aj s'il
o 6 .<br />
Ab. /Jrro I '.1.1 I. Juli.<br />
nogen louglig adkomb udaf capittelen tilbolder, hvor udofver<br />
enobver lader sette sit stoel ind paa sin maner, nogle<br />
oeh staar gandske ode oeh paa fald, saa det for fremmede.<br />
gemenlig did hender at komme, saa vel som indbyggerne<br />
er skammeligt at se paa, oeh enddog menige eapittel om<br />
forskrefne stolestader paa it maner oeh af nye kirkerne<br />
til sirat oeh prydelse lade giere och indsette tilforne hafver<br />
bekommit voris befaling, saa er dog inted hidindtil blefven<br />
effectuerit, och det, som forvendes formedelst en part.<br />
som for er rert, deris formente rettigbed oeh en del formedelst<br />
dombkirkens ringe indkomst, da efterdi vi som<br />
en christen sfrighed med kirker oeb skoler ber at lade<br />
hafve en Bittig inspection, at derudinden skiekeligen och<br />
tilb0rligen tilgaar, da hafve vi for got anset,<br />
I. at capitulares hos Viborg dombkirke med det<br />
forderligste och uden aId fors0mmelse skulle lade udtage<br />
de gamble stole der udi kirken och udaf nye oeh paa it<br />
maner lade gi0re oeb indsette nye stole udi steden igen,<br />
och paa det dend bekostning icke skal komme domb-<br />
"kirken til altfor stoer skade oeh besvrering, da skal efter<br />
denne dag for enhver persons stolestade udi kirken gifve[s]<br />
til feste och en kiendelse to rigsdaller oeh derpaa tage[s]<br />
bref af eapittelet, oeh siden nyde de stader, hand fester<br />
for sig oeh sine arfvinger.<br />
2. Dog naar nogen af dennem, festebrefvit paaliuder.<br />
ved d0den afgaar, da skal det stolestade for samme afgift<br />
stedis oeh festis paa nye igen oeh anholdes deromb hos<br />
capittelet forinden aar oeh dag efter dends ded, saafremt<br />
capittelet ieke skal vere frit for at feste det til en aDden.<br />
3. Dog dersom nogen kunde findis, som udaf capittelet<br />
hafver nogen adkomb paa stolestader til en, to eller flere<br />
personer, oeh de endnu ere i lifve, da skal dennem udi<br />
de oye stole udvisis saa mange stader igen uden feste
597<br />
edicke l/t pegel af I pot och 1/, pegel; senop 1/1'1 af I<br />
otting.<br />
Herudinden, efter som skrefvit staar, skal Hans Marchdanner<br />
hafve flittig indseende och bellers udi aIle' andre<br />
maader vide [och] ramme vort gafn och beste, som hand<br />
agter at forsvare, for hvilken hans villig och tro tienniste<br />
vi hafve bevilget at ville lade gifve hannem aarligen ofver<br />
aId til besoldning otte hundrede rixdaller in specie, och<br />
skal samme hans besoldning andgaae fra Michaelis sist<br />
forleden och saa forfelgis emeden och aId den stuod, VI<br />
hannem udi samme vor tienniste agter at bruge.<br />
R: S(EIl. reI'. r9, 166--75.<br />
o<br />
I633 2<strong>4.</strong> 1t o v/; r. (Skanderborg.) Ab. brev 0'fIl, at der<br />
£ Kalundborg, nvor der h£dt,:t arl'g er blevet hold! adsk£ll':ge<br />
markeder uden gavn og jordel jor borgerskabet<br />
elte" bend erne tieromkr£ng, herefler alene skal noldes<br />
to markeder ntEste siignedag efter st. EIans dag og st.<br />
SlI1Jrens dag, som ;1td/alder den 23. oklbr., eller nceste<br />
siignedag, om da nell£gdag £ndjalder, og skulk aile de<br />
andre markeder VfEre ajskajfede.<br />
Smll. reg. 19, 20I-3.<br />
o<br />
I633 27. novor. (Skanderborg.) rIb. lwev om, at de1'<br />
herejler nver uge om onsdagen md holdes akseltorv<br />
,: Kaluttdbor g ligesom ,; and-rc kBbsttEder, ogskulle<br />
b8nderne -£ Ods og. Skipp-£nge he-rreder, so, mat som<br />
de pleJc at ajkcende deres varer , samme kBbstad, -£nd/lWe<br />
dem n£n dag pt! byens toro {)g £kke slElge noget deraj .,:<br />
forstaden; eJ' heller skal noge1l £ jorstaden undersld s':g<br />
at kBbe med bonden, med m£ndre de tier/or vt1le stande<br />
til rette sum de, der giire jorprang.<br />
Stell. reg. L9, 203.
lb. brev L6.1J II decor. S99<br />
lciebe, kand hafve rigtige och ret maal for billig betalling<br />
och ellers anden uleilighed kunde forekommes, och det i<br />
saa maader som efterfslger 1 :<br />
I. Ferst at [vi] hafve tilforordnet och befaUet Jens<br />
Jargensen. ridefoget der udi Mariager closters len, at hand<br />
paa hans egen bekostning skal lade giere och holde trei<br />
rigtige maalletender med god jernbeslag och dennom at<br />
lade rette och brrende efter .i\alborg tendemaal och dennom<br />
och derhos at lade brende med vores brende, hvilke trei<br />
tender hand hans lifs tid skal och maae lade holde til<br />
alle vore kalkofne for den sster side af Mariagers fiord<br />
och land, nemblig under Risberrig, Assens, Norrup, Flad<br />
berrig och Houfland til samme kalkmaal, hvormed al den<br />
kalk, som enten til voris behouf eUer andre selges och<br />
udskibes eller til lands f"rres, skal fra kalkbrenderne eller<br />
de, som kalken selger, och til skibsmendene och des<br />
handler med stroegmaal udmelles och lefveris och ded<br />
strax vid stedet igen efter som det maalles, afstsrtes och<br />
udslaes och ded siden med szckeholderens secke til<br />
skibene at udCeres och lefveris. Dog hvis adellen eller<br />
deris tieneris kalkofne sig belanger, hafver de selfver for<br />
deris kalkmaal at raade, eftersom de ville enhver andsvare,<br />
undtagen hvis kalk, som ki"bes hos dennom til voris behor,<br />
ded at lefveris och anammis hos dennom med voris<br />
forskrefne brent tendemaal, eller och om di eller deris<br />
tienere ere och begerendis samme t0nder, for rigtigheds<br />
skyld, skal de dennom icke vegres, och ellers ingen szcke<br />
maal eller andre tendemaal herefter saaledis at maae<br />
holdis och bruges, men enhver, som herefter kalk eller<br />
ulzskit brent kalkstiene [kisber,] med forskrefne tendemaal<br />
at lefveris och anammis.<br />
2. Dernest efterdi at forskrefne Jens Jsrgensen skal<br />
samme tsnder bekaaste och aarligen herefter hans lifstid<br />
1 Beslnnmelse,.ne we twa rei optaK"J4 eftn- G. }(ruses tekst.
Eftersom VI for Dogen tid siden hafver andordnit til<br />
den Dy bygning, som ved st. Anne broe forferdigis, af<br />
nogle serdelis Yarer, som hid udi vore riger indfaris, at<br />
skulle udi 3 aar efterf01gendis noget gifvis och contribueris,<br />
da efterdi samme contribution icke bafver kundet tilstrecke.<br />
bafve vi med voris Danmarkis rigis raads betenkende och<br />
samtycke for got andset af efterskrefne yare til forskrefne<br />
bygnings fornsdenhed endnu udi neste efterfelgende 6 aar.<br />
at beregne fra den dag de ferste 3 aar hafver [ende], at<br />
skulle gifvis och contribueris som efterfslger:<br />
I. Af aId fransk och spansk salt, som hid udi rigeme<br />
af nogen kiebmand indfsris, vere sig indlensk eller udlensk,<br />
skal gifvis 4 sk. danske af hver ten de, dog adeleo.<br />
hvis saId de self lade hente med ki0bmend, som salt for<br />
sig self icke ferer, herfor forskaanede.<br />
2. Sammeledis skal hver indlendske kiebmend, som<br />
silkevare indf"rer, vere sig hvad det er intet undertagendis.<br />
gifve sex pro cento och udlenske octo pro cento; disligeste<br />
och [af] hvis indlendske kiebmend, som klede indferer,<br />
skal gifves 3 pro cento och udlendske <strong>4.</strong><br />
3. Ti bede vi och befale vor lendsmand, fogder.<br />
borgemestere, raadmend, saa och toldere och aUe andre.<br />
som paa yore vegne hafver at byde, [at] i flittelige indseende<br />
hafver, at denne antordning efterkommis, bemelte CODtribution<br />
af forskrefven yare at udgifvis [och] aarligen paa<br />
vort rentekammer lefveris och beregnis.<br />
o<br />
I634 I7. april (udi vor festning Gliickstad). AD. iwef!<br />
0111, lastetold ,: 6 dr aj blEgge rt"g'erne t£l int/rettelse at<br />
bddsmfEnds j""van·':nge"l.<br />
Ste/l. reg. 19, 217-18.<br />
Eftersom vi nogen tid forleden hafde forordnet I paa<br />
lO,n brn'els udsfedt.·lse, se Ersln': 375-76.<br />
Rigsrad og stuntkrmlld" 2, :l 4Jh. brf!"t' L6.]/ :IS. ja,,_
lnstrtlks 1631 9. maj. 60s<br />
3 aars tid udi vore riger at skulle oppeberges af aIle<br />
skibe oeh skuder en half rix ort last told til baadsmends<br />
rri vaaninger at forferdige, oeh samme told dertil ieke<br />
kundet hafve tilstreeke, da hafve vi med voris elskelig<br />
rigens .raads betznkende oeb samtyeke for got andset<br />
bemelte told endnu udi sex nest efterfslgende aar af<br />
vore toldere at skulde oppebergis udi saa maader efter<br />
fslger:<br />
I. Fsrst skulde alle skibe, kreier, skuder oeh ferger,<br />
enten udi vort rige Danmark, Norge oeh underliggendis<br />
eer hiemme hafver eller her udi landene den st0rste del<br />
afreder[ne] hafver, aarligen gifve. hvor de biemme hafver, en<br />
half rix ort af hver lest, de dregtig ere, oeh skulle borgemestere,<br />
raad oeh vore fogder vere toldeme herudinden<br />
beforderlig en rigtig designation, om de dennem derom<br />
tilsigendis vorder, paa aIle indlenske skibe, kreier, skuder,<br />
ferger och deris lastis storhed at bekomme, endog vore<br />
toldere oeb self derforuden dermed skulle hafve fiittig<br />
indseende, som de achte at forsvare.<br />
2. Men dersom de uden for vore riger hiemme hafver,<br />
skulle de, hver gang de her i vore riger andkommer, ud<br />
gifve som forskrefvet staaer en half rixort, oeh skulle da<br />
samme told som i saa maader efter handen oppebergis<br />
tillige med anden vor oeh kronens told paa vort rentekammer<br />
lefveris oeb derfor serdelis regenskab gisre.<br />
3. Af de skibe, som for landet hoidis eUer andkomme,<br />
hvor ingen toldere ere, skal yore lensmend hver<br />
udi sit len lade forskrefne told oppeberge oeb til tid oeh<br />
sted, som forskrefvit staar, fremskicke.<br />
482.<br />
1634 9. maJ: (Ki0benhafn.) Inst1'ttks /01' Lavr';ds<br />
Melsen, ';nd'llaner ,; K"benka'lln, som 'lIeier, v1'ag-er,
612<br />
Instru/ts 16..14 I. juli.<br />
och demme, da maa hand begere af dennem, som vi dew-til<br />
forordnendis vorder, at de efter recesseD demmer med<br />
hannem udi de sager, som de beer at gi"re, hvor udi de<br />
icke heller maa vegre dennem.<br />
3. Dog dersom nogen sig ofver hans och bemelte<br />
beslddenis domme hafver at besverge, de skal dem maa<br />
indstefne for voris rentemestere oeh vor befalingsmand her<br />
paa vort [slot] Kiebenhafn (de, som nu er eller kommendis<br />
vorder), hvilke vi och hafve befalet bemelte hans domme<br />
enten at reise eller felde efter, som forsvarligt kand vere.<br />
<strong>4.</strong> Och skal hand ieke heller nogen sag aftinge paa<br />
vore vegne, uden saa en byens kiemmere er dec hoes<br />
tilstede, saa at byen i lige maader bekommer sin andpart<br />
deraf, och al tingest ganger ligeligen och vel til udeD<br />
mistanke.<br />
5. Hand skat icke stefne nogen for sig udi bans<br />
hus at forh"re, enten liden eller stoer; mens aIle sager<br />
skulle forb"ris til bytinget hver tierstdag eller paa del<br />
sted, hannem af vor befalingsmand her samme steds ud<br />
vist ere<br />
6. Hand skal ieke heller vere megtig at eftergifve<br />
Dogen sager, i hvor ringe de kunde vere, uden det sm<br />
med deris villie, som andklager, ocb at vi och byen be<br />
komme hver deris rettighed deraf.<br />
7. Oeh skal hand holde it klart och rigtig tingbog,<br />
hvor udi alle sager skulle klarligen indtegnis med aid<br />
ombstendighed, saa vit som behouf gieris, och samme<br />
tingbog skal hand aarligen indlegge her paa vort slot<br />
Kiebenhafn udi vor befalingsmands forvaring her samme<br />
steds.<br />
8. Och naar nogen mandrab sker der udi Christians<br />
haen, daa skat hand gisre sit yderste och sterste flld der<br />
til, at mandraberne kand blifve greben och icke for hans<br />
forsemmelse bortkommer.
lfUtf"uRs r6.f4 f.. fuii.<br />
LI. Och skat forskrefne Johand Lauridsen vere pligtig<br />
aarligen hyer aar at giere rede och regenskab for aile<br />
hvis pendinge, felsmaald eller andet, som hand paa yore<br />
vegne oppergendis eller udgifvendis vorder. och udi aile<br />
maader vere Yillig och flittig at· lade sig bruge udi VOl'<br />
bestilling her udi Christiandshafn, hvor och naar tilsigis.<br />
I2. Oeh hafye vi for saadan hans troe tienniste bevilget<br />
at ville lade gifve hannem aarligen til len och underholding<br />
firesindstifve rixdaler och se[d]vaandlig hofkledniog.<br />
och paa bysvenden 34 corant dater, hvilken Ian och bof:.<br />
kledning hand af hvis penge, sagefald eller andet, som<br />
hand paa voris vegne der udi Christiandshafn oppeberger.<br />
skal annamme; oeh dersoDl det icke kand tilstrecke. cia<br />
skal hannem samme leen oclt hofkledning her af vort<br />
rentekammer gifvis oeh fornsies.<br />
I J. Bedendis och biudendis vore rentemestere . _ .,<br />
at de Johand Lauridsen forskrefne pendinge och bof:<br />
kledning paa yore vegne udi regendskab gotgiere eUer<br />
och hannem den udi vort rentekammer lader gifve ocb<br />
forneie.<br />
492 •<br />
I634 I9. JOttle". (Haflliz.) Aftss£ve t':l rcnlemestrcntog<br />
l\Tt,els Trolle, la'nsmand pa K8benha111'ls slot, om 01<br />
pakende de domme, som by/ogden pa K"stiansko1ln a..fs£ger<br />
og 8nsker appellerede.<br />
SO!ll. tegno 25, .f2.1o<br />
Eftersom vi nu hafver forordnet en byefoget um<br />
Christianshafn, som skal demme oeh kiende udi hvis tvistige<br />
sager, der indfalder, da hafye vi for got an set, at saa<br />
fremt nogen sig hafver at besverge ofver, hvis hand same<br />
steds med tilforordnede bisiddere afsiger, da det for eder<br />
maa indstefne, bedendis derfor, biudendis, saa och henned<br />
fuldmacht gifvendis eder voris rentemestere och vor be·<br />
fallingsmand her paa vort slot Kiebenhafn. som nu ere
620<br />
2. Holdis herredagene i Judland eller i Fyen, da<br />
skulle de judske oeb fynske vere til stede den (erste
och geistlighedens bender derforuden byer dennem til samme<br />
brug oeh seefolk i freds tid at yerbe skulle aarligen herefter<br />
st. Hans dag udgifve en half orts daler eller des<br />
yerd udi gangbar mynt.<br />
2. Och ville vi befalet hafve N. N., vor embidsmand<br />
paa volt slot N. N. och hans efterkommere i hans len.<br />
udi egen person oeh icke ved Dogen anden at skulle lade<br />
slaifve same skat ofver al forskrefne len, och at legge eder<br />
udi leg sammen, saa at den rige bielper den fattige, ocb hafve<br />
indseende med at det ganger ligeligen til, och sideD den<br />
af eder oppeberge och fremskieke paa de steder, vi be<br />
falet hafver, oeh skal skrifveren ingen penge hafve, for<br />
hand skrifyer samme skat, oeb skal aldelis ingen af Yore,<br />
kronens oeb geistlighedens bander, fougder, skrifvere eller<br />
andre vere fri for samme skat.<br />
3. Ti bede vi eder aIle ocb serdelis hermed strengeligen<br />
biude, at i retter eder efter, naar forskrefne N. N.<br />
eder tilsigendis vorder, at i da eder lader skrifve och<br />
legge for samme skat och sid en den betiden udgifver och<br />
frem(srer oeh den til st. Hans dag nu ferst kommendis<br />
N. N. eller hans fuldmechtige och efterkommere som forbemelt<br />
ofverantvorde, saa de den fremdelis inden den be<br />
stemte tid kand fra sig lefvere . . .<br />
o<br />
1635 23. mars. (Koldinghus.) Ab. lwev til k8/JsttEderne<br />
i Danmark (mea moti'IJer,:ng ora ret som ,.<br />
no. 508) om, at 'lJ1: have O'lJeroejet den le}l£gked (0111 e"<br />
bddsma1ldsskat) og mea 'lJ01't rlgens rads ,ad og sa",tykke<br />
lor godt anset, at de n'IJe1' st. Hans dog pt1 TJorl<br />
rel1ler£ skulle erkggf' N. N. r'gsdater 1 eller deres fJlN'ti i<br />
god go Ilgbar lIlent mod ejtcrladelse al bddsmtEntis udna1m
Fo,.cwdninK r6.JS .11. mars.<br />
sig nogen af adelstand i saa maader, straffis efter· vor oc<br />
rigens raads sigelse.<br />
3. For det tredie: Saa frembt noget letferdigt kvin[d)folk<br />
vorder med bam oc med sin barnefedsel lenligen oc'<br />
i delsmaal o mgaais , oc samme barn borte blifver eller<br />
paaskiudjs ded vzre foo, da efterdi samme kvindfolk icke<br />
hafver begieret at bruge ordentlige af gud allermectigste<br />
beskickede middel, den nom som sig oc fosterit udi saacia<br />
nne tilfelde kunde betienne, skal det icke bedre actis<br />
end den, som sit foster 'med vilge bafver ombract.<br />
<strong>4.</strong> For det fierde. Saa frembt nogen letferdeligen<br />
obenbare skrifte staar paa legnactig bekiendelse, oc en<br />
kvindis person en for barnefader udlegger, eller oc mands·<br />
personen sig for barnefader udgifver, oc siden dog befindis<br />
en anden rette barnefader at .vcere, da saa frembt<br />
nogen lsgnactige skriftere self inden fierdingaar dernest<br />
efter gaae til sandheds bekiendelse, skulle de saa vit benaadis,<br />
at de staa obenbare skrifte for saadan deris forargelse.<br />
Sker det icke, meden de lougljg bevisis legenacteligen<br />
at bafve skriftet oc udlagt, da skulle de uden<br />
naade straffis til kaget oc forvisis landet. Den person,<br />
som saadanne til den ferste falske bekiendelse bract oc<br />
(orled bafver, ber at actis for en legnere oc mindermand<br />
oc sill boeslod til sit berskab hafve forbrut; end hafver<br />
hand ingen boeslod, da demmis i jern; samme loug er,<br />
om kvindis person sig lsgnacteligen paatager barnemoder<br />
at vzre oc derpaa staar aabenbare skrifte; forser sig<br />
adelsperson ber, straffis efter vor oc rigens raads kiendelse.<br />
. 5. For det fembte: Eftersom stor misbrug sig til<br />
tingene tildrager, i det at hvo, nogen anden sag gifver,<br />
sicter med ceder; den, som sag gifvis, i lige maade ved<br />
sin red benecter, oc naar nogen vinde af den ene part<br />
feris, blifver samme vinde af den anden part ved zd benected,<br />
saa guds nafn fast i alle sager paa enten siderne
oppebergis och igien til vachte)fJD udgims, ofverae och conferere,<br />
hvilkit aaaledis al tid herefter holdis och efterkommis<br />
skal. Datum Odense den 2<strong>4.</strong> Dovembris anno 1634-<br />
Fynslle reK. />, .51-.59.<br />
52].<br />
r6]5 29. april. (Hafniz.) Ab. 6'efJ om, tit Otlense<br />
by md sfElge nogle a/ n:ne Jo,de, /01' at /4 ",idler til IJI<br />
oprense sin fJandlednt,ng.<br />
Fynsje rer. -f., 59-60.<br />
Eftersom borgemester och raad udi vor kiabsted Odense<br />
sampt 24 mend same steds hafver vedtagit vandingen der<br />
til byen at lade rinse, och de ingen anden midde1 bafver<br />
til saadant at drifve udi verk, uden dennem maa bevilgis<br />
nogle byens jorder der til at selge, da efterdi vi erfare<br />
same middel at verre de nermeste och byen uskadeligt,<br />
eftersom det ickun forstaais om hvis hauger och jorder,<br />
som borgerne och deris forfedre allerede tilforn af heden<br />
indbekommit hafver och for aarlig jordskyld bruger, hvilkit<br />
endochsaa i saa maader kommer borgerne til gaufn och<br />
fordel, at deris arfvinger da kunde verre visse paa i &emtiden<br />
at kunde nyde hvis bygning, fiskeparker och aDden<br />
forbedring, de derpaa opsette, andvende och bekoste. der<br />
tilmed byen at verre til it merkeJigt gaufn I at same<br />
damme, hvoraf alle poster och render udi byen hafver<br />
deris lab och oprindelse, blifver rinsit, hafve vi bevilgit<br />
och till at . . . at borgemester och raad udi Odense maa<br />
til vandingen at lade rinse selge· byens jorder, dog at<br />
ingen af borgemester och raad, som byens fordel herud.<br />
inden ber at s"ge, selfver ki"be same jorder, och de<br />
allene selgis bort til arfve och eiedomb. dog [at] byen<br />
sin landgilde oc afgift deraf aarligen sig forbeholder.<br />
521-. o<br />
z635 29. april. (Hafnice.) Ab.lwefJ om, at banae,ne<br />
.,: 6sterkerred i Blek,:ng, som have klaget OfJer, at<br />
J
oc bruger, sig saadant herefter at understaa eller DC bageme<br />
udi deris nzring oc handverk at falde, med mindre de<br />
ferste oc anden gang ville aftinge oc dermed stande til<br />
rette, som ved bsr, oc tredie gang ei vere deris borgerskab<br />
nermere, end voris lensmand der samme steds sampt<br />
borgemester oc raad ville; dog skal der iogen vere forment<br />
at begifve sig udi samme bagerhandverk, naar hand<br />
sin anden neering ofvergifver oc sig for bager hoes borgemester<br />
oc raad efter voris derom udgangne forordniDg<br />
lader indskrifve.<br />
534· o<br />
1635 1<strong>4.</strong> avg. (Hafniz.) Ab. lwe'D om forOud mod,<br />
at degnene pt! Fyn give aI, ntJ, blfflde,ne yde dem de,es<br />
rettigned.<br />
R: F}nske reg. -1-, 60 - 61.<br />
0: Orig":nal utif terdigelse 'i Fyns bispearklv.<br />
Tr)'Rt ejter 0 hos Rgrdam: KirieiweJ, 3-1-9-,50.<br />
Efterdi OS forredragis, at degnene i Fyens stift af en<br />
vedtagen vis och sedvane skal besvergis aarligen til<br />
bsnderne, naar de dennom deris rettighed yt hafver, nogle<br />
tsnder ,,1 efter sognernis sterelse at udgifve, for hvilken<br />
ufornsden bekostning de herefter begerer at motte forskaanis,<br />
da efterdi ubilligt er, at degnene med saadan<br />
paaleg och sedvane skulle besvergis,<br />
I. ville vi derfor forbuddit hafve . .. at ingen degn<br />
skal understaa sig saadan sedvane at efterfslge, ei hel1er<br />
sognmendene sig fordriste nogit ,,1 af deris degne at bea<br />
gere, och dog ei dis mindre forpligt verre dennom retferdeligen<br />
och i rette tide saa vel herefter som her til<br />
dags at gifve deris rettighed under straf, som ved ber.<br />
2. Bydendis och befalendis vore fougder, embitsmend<br />
och andre, som paa vorre vegne hafver at befale,<br />
at i fiittig indseende hafver, at denne voris aldvorlig be-
faling, som forskreCvet staar, blifver holt och efterkommit,<br />
oeh hvo derimod gi8r tilb8rlig straffit.<br />
535·<br />
I635 20. avg. (HafnizlI) Miss';ve til Hen",,} Gyltiens!Jter1te<br />
,' ltEnsmand pd Varberg, om at kan, da hans<br />
skr';ver skal nave h"lnoldt Stg sk,';ve, sklEfJpe, lord':<br />
derom skal /fW1nceltieS ,; /o,liZnt,ngslwevet, kvor'i det kun<br />
eT blevet ,:ntlf8rt ejte" den gemene slt"l, medens dog ogsd<br />
e, ,,1uJ/lIrt, at banderne t7lke 'lila 6eSfJtZ'ges mea nogen ny<br />
patfEg, skal t':lkolde s';n skr':vef' t:kke at oppe6fE,.e<br />
vlfJef'e, end kvad def' va,. scedvanl";gt i hans /Of'1ntZnds<br />
fid l • med det, sum allerede Cf' oppe6a,et ejtef' dom, ville<br />
vi det mea denne gang lade 61111e.<br />
Sidrulle reg. 6, 135.<br />
536. o<br />
I635 2I. avg. (Hafniz.) Ab. brev om /ornotdsf'egler<br />
for bellandling a/vrag t: Skanee<br />
Sidnske reg. 5, 1.13-31-<br />
Eftersom paa adskillige steder ved strandsiden stor<br />
uordning sig tildrager, naar noget vrag indkommer, i det<br />
at en och hver lang vei fra sig did begifver och atskillige<br />
motvilge scupme steds bedrifver, da hafver vi for got anset<br />
med voris rigens raads raad saaledis at forordne,<br />
I. at naar noget skib eller vrag kommer at staa paa<br />
stranden, ingen da skal fordriste sig did at begifve, fer<br />
end strandfougden sig indstiller samme steds, som och<br />
tilberlig indseende skal hafve, at alt sammen skickeligen<br />
tilgaar, med mindre hand tiloorligen derforre viI stande<br />
til rette. Dog dersom lefvende folk kommer drifvendis med<br />
skib eller vrag, da maa en och hver sig til stranden begifve<br />
och dennem redde.<br />
2. Fordrister sig Dogen herimod, som forskrefvit staar,<br />
at giere, da staa til rette som vor mandats ofvertredere.
65 1<br />
hollelse, hafver vi bevilget och tillat . . . at samme herridsting<br />
udi Malmsehus len herefter paa en anden beleilig<br />
dag af deris Iensmand der samme steds skal forordnis.<br />
550 •<br />
I63S 5. decbr. (Odensee.) Ab. orev om forkoldsregler<br />
for beka1'ldl£ng af V1"ag i Malmakus llEn.<br />
Sktlnske reg-. 5, Isa-5.1.<br />
Eftersom paa adskillige steder ved strandsiden der<br />
udi Malm0ehus len stor uordning sig tildrager, naar nogit<br />
vrag ind kommer, i det at en och hver lang vei fra sig<br />
did begifver och adskilligt modvilligt der samme steds bedrifver,<br />
da hafver vi for got anset med voris rigens raads<br />
raad saaledis at forordne,<br />
I. at ingen sig udi nogen storm eller uver enten nat<br />
eller dag ved strandsiden skulle lade befinde, med mindre<br />
vrag indkommer, som dennom af strandfogden udi hans<br />
egen nerverelse befalis at skulle biergis.<br />
2. Och eftersom storligen paatviftis med saadant vrag<br />
icke ret at ombgaais, skulle vor lensmand . . . tvende<br />
eller Here troverdige och oprigtige dannemend forordne,.<br />
som med strandfogden stranden skal bes0ge, som och tilberligen<br />
indseende skal hafve, at alt sammen skickeligen<br />
tilgaar, med mindre di tilberligen derfor ville stande til<br />
rette.<br />
3. Dog dersom lefvende folk kommer drifvendis med<br />
skib eller vrag, da maa enhver sig til stranden begifve<br />
och dennom for en billig biergelen bierge och redde.<br />
55I .<br />
o<br />
I635 5. dec!;r. (Ottense.) ..Ilo. brev om, at borgemesler<br />
og rad ,: Kcertemt"nde, som lader ang':ve, at<br />
skt,oso-roen tier s. st. forl1zedelst kojvand, storm og ttveJr<br />
foifalder, og det/' arllie 't"ndkomst dert':/ er sa r£nge, at<br />
den Z:kke kan noldes ved mag! deraf, efter rie1'es begmrt"ng'
65 2<br />
Missive 1635 S. tUclw.<br />
'Ill a 0 p p e b OJ f' e al kver utknOys manti, S01Il snd· og .J,.<br />
skibe, gods def'I01' byen, I livid al /z.'Oer tende k01'n eller<br />
antle! gods 11,1 b,openge, dog skulle de artig go,e ,etk<br />
og f'egnskab lor pengenes an'lJcndelse 1.<br />
Fynske reg. -f., 66-67.<br />
1 S. d. fill hr. Mogms Kaas, llZnsmand<br />
pd Nyborg, missive om<br />
drlig at lade lJorKetnestre OK r4d<br />
gOre drlill' reJe for bropengenes<br />
oppeh.rsel og udg"ift, pd del det<br />
552.<br />
kan e"jares, om JInIgme ""venus<br />
(henvendes) til tJJIIlnIImq<br />
end til bronu "ndwkoklnillK( F,.,.<br />
slu tegn. -f., .is?).<br />
I635 8. decb". (Ottense.) M';ss';ve /,,1 Henn£ng Valh,,doif,<br />
ltensmand ptl Odenscgdrd, og !n,spen t' Fyns shft<br />
om rang, gang og SOJtie mellem gCJstltgkeden og borgemestre<br />
,: Odense.<br />
R: Fynslle tegn. tI, .161-63.<br />
0: Original udftn'al.Keise til bispen m. fl. i Fyns bi'spear/nv.<br />
Trykt ejfer 0 hos R • .,tlo,m: Kirllelove .1, 3SI-51.<br />
Eftersom os andragis nogen irring sig at begifve<br />
imellom geistligheden och borgemester udi Ottense om<br />
deris session och gang, da hafver vi for gaat anset der·<br />
med at skal forholdis som efterf01ger: for det ferste skal<br />
bispen hafve sin rang och nest hannom provsten um<br />
Ottense; derefter lector theologire och de andre professores<br />
collegii Otthoniensis; siden skal den eldste af de tvende<br />
underste prester udi Ottense gaa med den eldste borgemester,<br />
dog at presten gaar paa den heire side, som til·<br />
berligt er; efter dennom den tridie af sognepresterne udi<br />
Ottense med den anden borgemester, dog at presten gaar<br />
paa den he ire side, hvilket vi ville, at i den nom skallade<br />
andsige, hvorefter di geistlige saa vel som borgemester<br />
och raad udi vor ki"bsted Ottense sig hafver at rette och<br />
forholde.
Privihgiw r6.16 r8. feb",.<br />
bodetold, saa leDge den varer, och 4 sk. af hver tende<br />
salt efter, som paabuddet och hidindtil sked ere<br />
<strong>4.</strong> For det fierde, forbemelte vore undersatter skuUe.<br />
bvad beller nogen allene skib hafver eller med flere ere<br />
udi compagnie, ingen skib mue 1 kiebe at bruge paa<br />
Spanien, som ufri ere i Spanien, ei heller dennem begette<br />
med folk, som ufri ere samme steds, meden med yore<br />
egne undersatter eUer andre fri folk, saa och skibene self<br />
lade bygge eller och kiebe paa de steder och af de<br />
skibbe, som paa Spanien fri handle mue.<br />
5. For det femte skulle portskibene hafve DOgie<br />
stycker paa 4, -6, eller bvad de kunde afsted komme, och<br />
giere admiralskab med sig och andre, dog at de ei fere<br />
munition eller andet, som de ·af de landes fiender, SOUl<br />
de besegle, kunde angribes faare; giere de herimod, vide<br />
sig det self, om de derofver angribes af de interesserende<br />
och lider skade.<br />
6. For det siette, paa det Turken, Argierer och<br />
deslige fribyttere icke skulle sig med same skibe styrke.<br />
da skulle vore undersatter saadanne skibe beflitte sig paa<br />
saa vit mueligt at besette med en. god orlogsmand til<br />
. skipper och dychtige bysseskettere och dennem saa vel<br />
som samptlig skibsfolket hver reise tage i ed, at de sig<br />
icke Dogen Tyrk eller fribytter ofvergifve ville, saa leDge<br />
[de] kunde fichte och sig verge.<br />
7. For det sifvende, paa det saadanne skibe nogen<br />
videre fordel maa nyde mod den t[i]eniste, de os plichtige<br />
ere, da hafve vi endnu alle saadanne monterede skibe<br />
continuerit och samtykt de dennem anno 1621 gifne friheder,<br />
som efter felger: nemlig at alle bodsmend, bysseskC21ttere<br />
och andet ssefolk och de, som paa same skibbe<br />
tiene och seigle, skulle vere fri for udskrifning, saa de udi<br />
voris tieniste icke skulle udtages; i lige maade skulle och<br />
1 l' forbig.: mlle.
lb. brn' .ltJ.]6 19. jeb"..<br />
vere fri for voris tieniste och udskrifning de temmermend,<br />
som rederne til deris skibsbygning self udeD lands lader<br />
hente, saa vel som de. hvilke rederne self til skibsbygning<br />
af ungdommen lader oplere; i lige maade skulle ocb de,<br />
som paa deris skibbe seigle for b0sseskC21tter, bodsmend<br />
och dens temmermend vere for deris hus ocb personer<br />
fri for al vore och byens tynge ocb skat, dog saa frembt<br />
de bruge kiebmandskaf gifve deraf efter, som billigt kand<br />
.erachtis.<br />
8. For det ottende, dersom forbud paa korn eller<br />
vare sker, da skulle same skibe, som paa de lande seigle,<br />
.ei vere forbudet same vare did at fC21re, med mindre de<br />
udi same forbud udtryckeligen nefnis och specificeris,<br />
eller och derom serlig af os befalis.<br />
9. for det niende, saa fremt noget seefarende folk<br />
af landet ere udvigte, for hvad sag det ocb er (undtagen<br />
det kand vere (or mord och saadanne guds forgangene<br />
misgierninger), hafve seeker leide paa forbemelte skibe at<br />
seigle och nyde same privilegier ocb friheder, tilforne om<br />
formeldis.<br />
IO. For det sidste, paa det seefarten disbedre kand<br />
tiltage, da ville vi hermed paab0det och befalet hafve, at<br />
ingen fremmede skibe her udi riget af nogen hafner maa<br />
frachtis, saa lenge indlendske skibe, vere sig smaa eller<br />
store skibe el1er skuder, ere forhaanden, som bekvemme<br />
·ere och for en billig fracht ville och kunde fare, hvorpaa<br />
at kiende, om paatvistis, borgemester och raad eller ofverki"bmandeD,<br />
bvor hand er, en eller toe forfarne i sC2Iefarten<br />
kunde tilforordne, hvilke och strax sig dertil skulde lade<br />
nnde villige.<br />
557·<br />
1636 I9./ebr. (Haderslev.) ./ib. brev 0111 nlarkederne<br />
t Viborg.
J),slle tern. 9, 373 -7.1 .<br />
. Eftersom borgemester oc raad oc menige borgerskab<br />
udi vor kiebsted Viborg sig beklager, hvorledis fremmede<br />
kremmere sig udi Mauritii t oc snapsting markeder dennom<br />
til skade oc efterdel alt for lenge skulle opbolde, da hafver<br />
vi den leilighed ved voris Danmarkis rigis raad der udi<br />
vort land Nerrejutland den grundeligen ladet Corfare oc<br />
for goet anset derom at befale,<br />
I. at samme fremmedis kisb, sal oc market skal<br />
allene paa bver af forskrefne tider vare 14 dage oc icke<br />
lenger, dog den dag, de opslager saa vel som den, de<br />
ned tager, icke her udi beregnet; oc skal samme markeder<br />
begynde oc angaa den dag, lantstinget til Mauritii saa vel<br />
som til snapstinget angaaer oc begyndis, oc saa fremdelis<br />
til Mauritii 1 saa vel som til snapsting med samme oc nest<br />
fC211gende dage i fjorten dage holdis oc continueris oc icke<br />
videre under straf, som ved beer.<br />
2. Ti befale oc byde vi voris befalingsmend saa oc<br />
borgemester oc raad samme steds, at de ofv.er denne<br />
voris anordning holder, SQm de vide at ansvare oc ville<br />
vere bekiente.<br />
1 22. septbr.<br />
16)6 26. febr.<br />
558.<br />
(Kolding.)<br />
o<br />
Ab brev om at keste, S()JII<br />
kllbes 1; Kold,:ng tt:Z udfll1'sel sydptJ, skulle fortoldes dtr<br />
t byen.<br />
7),slle tern· 9, 317·<br />
Eftersom vi ere kommen udi Corfaring, hvorledis adskillige<br />
kiebmend sig til vor kiC21bsted Kolding begifver oc<br />
samme steds sig heste tilforhandler oc dennem ufortoldet<br />
beden fC21rer, foregifvendis sig dennem til Ribe eller anden<br />
steds at ville fortolde, da ville vi hermed befalet hafve.<br />
I. at alle de oc enhver, som i Kolding bye heste<br />
tilforhandler oc agter dennem sender paa tlden rigel at<br />
I<br />
i<br />
j
o<br />
Ab. iwro r6j6 I2. maj. 661<br />
lander och provincier kunde behefvis, ti forbiude vi aIle<br />
indlendiske saa vel som udlendiske bogtrycker, bogf"rer<br />
och i hvo som heist de och vere kand, enten at trycke<br />
eller trycke lade, ei beller ved sig eller andre at indf"re<br />
eller selge udi forskrefne vore lande andre almanacker<br />
och calender, vere sig hvad sprog det vere kand, end<br />
som af den forordnede person forfattet och componeret<br />
blifver, med mindre de dennom saa vel som andet deris<br />
medhafvende til os och kronen viI hafve forbrut och der<br />
foruden stande os til rette som voris mandaters ofvertrzderer.<br />
Dog hermed icke ment, at en jo for sin egen<br />
curiositet til sin egen brug maa forskrifve fremmede<br />
almanacker ocb calender. Ti bede vi och biude voris<br />
embitsmend, fougder, borgemestere, radmend och aile<br />
andre, at de strengelig olver denne voris mandat holder,<br />
eftersom forskrefvet staar.<br />
562.<br />
I636 I2. maJ: (Hafnice.) J.4b. brev om kontrf,out':on<br />
Itl be.talr:llg 0..1 ilfalme bys gfE/d.<br />
Sk,£nske reg. 5, I56-57.<br />
Eftersom vi anna 1632 voris befalning til hr. Tage Tott<br />
til Eriksholmb, ridder, embetsmand paa vor slot Malm"ehus,<br />
hafver ladit udgaa anlangende contribution af Malmee bye,<br />
byens gield dermed at aftegge och betalle, och vi nu af<br />
borgemester och raadmend och menigheden udi vor kiebsted<br />
MalmftJe deris indleg erfarer, at den contribution, aar<br />
1632 er blefven bevilgit och udgifvit, icke hafver verit<br />
noch til byens gield och det udi byens gield udlagte self<br />
med at betalle, decfore begierendis, at vi ville bevilge til<br />
byens gield at betalle af hver gaard der udi byen endnu<br />
it half aars huseleie at maatte udgifvis, da paa det saadan<br />
deris gield en gang for aile kand blifve betald, hafve vi<br />
bevilget och tillat . . .
I. at borgemestere, raadmend, den gandske me nighed<br />
oeh alle, som der udi byen ere boendis. saa och aile<br />
andre, slet ingen undtagendis, som hafver gaarde och<br />
voninger udi Malmee, dertil maa gifve oeb eontribuere<br />
it half aars huseleie af deris gaarder, voninger oeh boder.<br />
som de eier oeh hafver der samme steds, saa vel af dem,<br />
som de sielf i boer, som af andre de bort leie, efter den<br />
taxt, de 16 borgere derpaa tilforne giort hafver.<br />
2. Oeh dersom nogen icke hafver mere end den<br />
ene gaard. hand i boer, oeb derhos bruger en stor handel.<br />
at hand da af samme sin handel billigen taxeris foruden<br />
sin gaards huseleie, saa och at aIle, som boe til leie.<br />
oehsaa blifver taxerede efter deris formue efter, som ret<br />
oeh billigt kunde vere, efterdi jorddrotten mister sin<br />
huseleie.<br />
3. Item de, som hafver jordskyld udi byen at fordre,<br />
om de enten ere uden eller inden byes boendis, bafve vi<br />
oeh i Iige maade bevilget samme jordskyld paa it half<br />
aars ti.d, forskrefne gield med at betale, at maa udgifvis.<br />
<strong>4.</strong> Och hafve vi bevilget, at samme halfve aars cootribution<br />
oeh huseleie af hver jorddrot sampt af dennem,<br />
efter deris formue ere taxerit, nu til Miekelsdag (erst<br />
kommendis uden Dogen omstende eller nogen oppebold<br />
at udleggis oeh betalis; oeh dersom nogen siden seniste<br />
taxt kand vere (orarmit, eller och nogle flere udi byeo<br />
ind kommen, der udi hafver borgemestere och raad at<br />
moderere, som de kand vide forsvarligt.<br />
5. Til hvilken contribution at indfordre och opkrefve<br />
vi ville, at borgemestere oeh raad nogle visse troverdige<br />
borgere skulle tilforordne, som siden skulde gisre borgemestere<br />
oeh raad paa byens vegne derfore richtig rede<br />
och regenskab, paa det de, som os med s"lf hafver forstrakt<br />
sambt andre byens gield, endeligen kunde blifve<br />
betalit.
668<br />
566. o<br />
1636 23. mOJ: (Hafniz.) Ab. lwe1J om. at aile bispers,<br />
kannikus og p'tEste,s enke" samt de, som eTe ,: kaJn.lkts<br />
t;iEneste, ,: Vioorg md sa mange, so", del beglEre, sage<br />
domki,ken s. st. som deres rette sognekirke.<br />
J),ske reg-. 9, 200.<br />
567.<br />
1636 23- mal: (Hafnice.) F,dg. om stll''lJn':ngl''T 111<br />
herredagene, at uendelt"ge domme ikke md afs£ges til<br />
tandst£ng og om, at supplt"kalser kunIle le'lle,es knsmlEndene<br />
til erklfl!ring, t"ncie11 de It"/st£lles k01lgen 1.<br />
R: Sail. tegn. 26, <strong>4.</strong>1 - -4<strong>4.</strong><br />
T: Sll1nlidigt Ir),k pli 10 blade.<br />
Eftersom vi efter voris [ af] I gud den allerh"ieste 3 betroede<br />
kongelige embede omhygeligen os al tid [hafve]1<br />
ladit paaligge adskillige retten forlengende uordninger at<br />
afskaffe, saa hafver vi med och efter vor Danmarkens<br />
rigis raads raad och betenkende for got och raadsombt<br />
an set belangende stefninger, uendelige domme och sup<br />
plicatser at beskicke och forordne, som herefter meldis.<br />
I. For det fgrste skal herefter ingen stefning udgifvis<br />
til almindelige herredage nermzr for samme hene<br />
dage end sex ugger; er nogen domb gifven och udlefverit<br />
saa kort for herredagen, at derudi icke daa kand stefnis,<br />
daa maa stefning gifvis til den anden 4 nest efter fore<br />
staaende paafelgende herredage. End befindis nogen med<br />
forset retten at spilde, opholt enten af dommere eller<br />
skrifver videre end tilb"rligt, saa hand icke kand tage<br />
stefning, f0r samme 6 ugger begyndis, dend stedis dog<br />
stefning en[ d]och efter den tid.<br />
2. For det andet, aIle de, som stefninger forkynde.<br />
skulle tilstede, at de, som stefnis, maa lese stefningen.<br />
I Erslev: Rigsrad og stlCnder1ntJU,.<br />
2, ..J.1I og 4I<strong>4.</strong><br />
t Salelks T.<br />
S R: allerhoiestis.<br />
, T Ilif.: til.
o<br />
Ab. iwt!'IJ r6..16 35. oktw.<br />
kommis, hvilken vi forfare sig iblant geistligheden hidindtil<br />
sedvanligen begifvet hafver t som er, at ungdommen<br />
ilde fundered fra skoleme udi vort universitet och hsiskoele<br />
ankomme, oc siden til kald oc gudstieniste, icke<br />
nochsom (orfremmede, tilstedis, hvorfore vi hafver betenkt<br />
nest guds den allermectigstis bielp it collegium udi vor<br />
ki"bsted Viborg 1 at stifte oc udi den hellig trefoldigheds<br />
naCn anrette. JOe naar der samme steds tvende canonicater,<br />
som ingen expectantz bref er paa, oc Stvende<br />
personer udi saadan bestilling kand sig [der]udaf underholde,<br />
vaccerendis vorder, skal de' legges til 6tvende<br />
professores, hvilke dem strax mue annamme uden Dogen<br />
videre confirmation, oc 6 skal de vcere forplict at d"mme<br />
udi ecteskabs saa vel som andre capitulisager, som<br />
demmes skal, saa vel som 7 oc 8 at ofver[ver]e aile geistlige 9<br />
oc samvittigheds 10 deliberationibus, dog at de ingen timer<br />
udi 11 deris bestilling forsammer, oc skulle de siden med<br />
domme at revidere eller med andre capitels bestillinger<br />
sig intet befatte ; i lige maade skulle de nyde aIle commodis<br />
capituli, hvad heller deris stipendium 11 er cannickedomb<br />
eller vicarier, med optione oc andet, undtagen procuratoriis<br />
eller formynderskab, dog aIle capitels onera och<br />
udgifter skulle de udstaae, och siden rette sig efter hvis<br />
videre ordre vi om gymnasiis gi"rendis vorder.<br />
1 R: Ribe.<br />
I R: och skal doctor Christen Bordum,<br />
som vi met et canonicat ocb<br />
provstie forlenet bafver, vere professor<br />
!;8mme steds och hans<br />
successores niude det efter<br />
hannem. Derforuden Daar der<br />
endnu it canonicat, som ingen exspectans<br />
bref . . .<br />
• R: en person.<br />
" R: det.<br />
6 R: en anden professorem, och<br />
skal hand samme canonicat strax<br />
mue.<br />
8 R: skulle samme professore<br />
vaere.<br />
7 R flWbig.: vel some<br />
I R: ochsaa.<br />
I R: christlige.<br />
10 R: samvittige.<br />
11 R forbig.: udi.<br />
12 R.. stipendia.<br />
43*
anvende; saa frembt anderledis befindes, da skal denne<br />
voris bevilling vere forbrut; biudendes och befalendes<br />
vor lensmand paa vort slot Vordingborg, dend som nu<br />
er eller herefter kommendes vorder, herudinden indseende<br />
at hafve I . at borgemester och raad forskrefne bevilget<br />
hielp icke til nogen anden brug anvender end til deris<br />
sei1adsis indlobs forbedring.<br />
577·<br />
.0<br />
I636 2. nO'Ulw. (Hafniz.) Ab. lJ1'efJ O1n, at de, aJ<br />
hver k1,·,ke ,: Fyns st,:!1 11,"/ gymnas,,',: opbyggelse<br />
.". Odense 1IIa g':'Oes 1/2 rdlr., k'Or:tken kontrilJut';'on skat<br />
erltegges af kirkefJlETgerne ':nden forstkom1nende /asteia'On<br />
til Inskoppen O'lJer Fyns stift.<br />
Fynske reK. 1-, 118.<br />
578•<br />
I636 3. nO'lJb.,. (Hafniz.) A.b. lwev om de vr:tkdr,<br />
under kvilke benderne ,; 8ster herred i Kr,stianopels ltBn<br />
md slZlge 'Oed tr:t fremmede.<br />
Sjdns/le reg" 5, r80-8r.<br />
Eftersom menige voris och kronens bender och tienere<br />
udi 0sterherrit udi Christiano pels len til os hafver supplicerit,<br />
hvorledis dennem skal forbiudis deris ved icke til<br />
nogen fremmet at maa afhende, och borgerne udi vor<br />
ki0bsted Christianopel icke at vere ved den formue, at<br />
de med dennem derom for rede penge kunde handle.<br />
derfor begierendis dennem maatte bevilgis, at de deris<br />
ved til fremmede maatte afhende, da hafve vi bevilget<br />
och tillat .. "menige bender udi 0sterherrit, at de herefter<br />
deris ved och anden vare til fremmit maa selge och afhende;<br />
dog at de nogle gange hvert aar skal gifve til kiende<br />
enten paa raadstuen udi Christianopel eller paa tinget<br />
aIle hvis vare, de hafver at seIge, om nogen af borgeme<br />
der samme steds sig nogit deraf ferst viI tilforhandle.
680<br />
en arfving efter en andeD tilegner sig for arf leierstedeme i<br />
kierkerne och den seIger och afhender til hvem dem<br />
lyster, kierkeme til merkelig skade, hvorofver kierkemis<br />
jorde betagis, saa kierkerne icke hafver af jorden sin indkomme<br />
som. paa andre steder, saa' kierkeme derfore ere<br />
gandske bygfeldig och aar efter anden geraader udi gield<br />
och besvering, da paa det slig uskickelighed maa afvergis,<br />
hafver vi efter DogIe dertil deputerede, presten saa och<br />
borgemester med andre udi vor kisbsted Aalborrig deris<br />
underskrefne betenkende for gaat anset, at herefter saaledis<br />
med leierstederne udi kierkeme udi vor kiebsted Aa1bonig<br />
skal forholdis, som efterfelger.<br />
I. Ferst skaI hver, som holder sig til noget leiersted,<br />
forklare sin adkomst derpaa, de, SOlD hafver kiebt imod<br />
forordningen anni 1599, nu vere i kierkens minde eller<br />
leierstederne qvit; i lige maade de, som icke hafve arfvet<br />
deris steder efter fader och moder eller med bosbond och<br />
hustru.<br />
2. For det andet skal hver udi menigheden, som<br />
holder sig til flere leiersteder end et, nu strax vise, hvor<br />
hand begierer med sin hustru och bern at bvile, och beholde<br />
sig det sted; de andre steder maa hand oplade til<br />
sine venner, hvilke hand viI, dog ingen verd derfaare at<br />
annamme, men kierkerne at tage betalling som for andre<br />
ledige steder; hafver hand icke venner, som hand vii<br />
unde, eller der vii hafve nogen sted, da selge kierken til<br />
hvemsomhelst mest vii gifve for det.<br />
3. Skal ingen, som eier et leiersted, maa ki"be Here,<br />
ei heller arfve. om det end hannem tilfalde kunde, mens,<br />
om det saa skiede, unde sin yen det til kierken och intet<br />
self derfore opberge, eller och samme sted, som arfvis<br />
kunde, faIde kierken hiemb.<br />
<strong>4.</strong> Dog forskrefl1e tvende puncter med denne moderation<br />
at faarestaais, om nogen mand hafver mange bern
Eftersom VI komme udi. forfaring en del sogner udi<br />
Gyngeherrit stor besverligbed at hafve med deris herridstings<br />
segning, formedelst at de saa vit fra samme deris<br />
tiog skal vere beliggende, at de til dets hen- och hiembreise<br />
.Dogie dage maa anvende, da forskrefne sognemeDds<br />
store incommoditet och besverlighed at forekomme, ville<br />
vi hafve anordnit och beskickit ... tvende ting ocb tingsteder<br />
udi Gyngeherrit, det ene at forblifve paa tid och<br />
sted, som det af arilds tid verit hafver, ocb det andet at<br />
boldis om torsdagen paa Brobye hede, hvilket berefter<br />
skal sege efterskrefne sogne, nemblich Ousby sogn, Losholt<br />
sogn, 0rkenes sogn, Glimagger sogn, Broby sop.<br />
Emmislef sogn, Hiersaas sogo, Knislinge sogn, Gryde sogn.<br />
Kvinge sogn, Hestvede sogn, Arrilslef sogn, Ferlers sogn<br />
ocb Strse sogn; de efrige sogne udi Gynge herrit skal<br />
sege det sedvanlige tinge<br />
585.<br />
I637 23. felw. (Antvorskouf.) MissIve h1 'Ventzel<br />
Rotkt:rk, ltensmand p4 Kors8r, om 'lJogn11U1!ntiene i<br />
Slagelse.<br />
R: SIZII. tegn. 26, rsB-S9.<br />
Eftersom menige vognmend udi vor kiebsted Slagelse<br />
sig besverger ofver den stor iodpas, som dennom gieris<br />
udi deris nering och brug, i det af mange af borgerskabbet<br />
lader sig leie i deris sted, som dog anden oz.-iog<br />
och brug hafver, och saaledis betager dennom den rioge<br />
penge, som de sig, deris hustrue och bgrn skulle nere<br />
med, daa paa det her saa vel som paa andre steder god<br />
skik och ordinantz for forskrefne vognmend saa vel som<br />
den reisendis mand holdis kand, ville vi, at du det med<br />
vognemendene her samme steds, som efter felger, forholde<br />
skal.<br />
I. F"rst skal du sielf aarligen sette end af dennom,
594·<br />
I637 20. maJ: (Hafniz.) Ab. brev 0111 stadfil'slelse<br />
fa e1Z aj Jakob Bek jor 30 ar s£den mellem borgerne i<br />
Falkenberg mlEglet jurening om laksejiskeriet s. st.<br />
SluJns/ee reg-. S, 209.<br />
Eftersom der begifver sig Dagen trrlng och trztte<br />
imellom Falkenbergs borger indbyrdis, nemlig imellom<br />
dennem, sam voris laxefiskerie hafver stedt och fest, och<br />
de andre borgere, som ei udi fiskerie erre interesserede,<br />
nemlig om fire draggarn, sam dennem udi regieringens<br />
tid er blefven bevilgit, daterit i vor kiebsted Kiebenhafven<br />
den 28 aprilis anna I 591 t hvorpaa vi forfare, at de skulle<br />
staae och formene at maa hafve fri dragegarn, och eftersom<br />
de borgere, som voris fiskerie hafver stedt och fest,<br />
holde sig til en contract, som afgangen Jacob Bek hafver<br />
giort emellom forskrefne borgere, som voris befalning<br />
hannem derom til holt, hvilken efter tingsvinde skal hafve<br />
standet ofver 30 aar, formeldendis, efterdi erfaris, at borgeskabit<br />
ei indbyrdis self om dragegarnene kunde forligis,<br />
da blefve de saa forcenit, at de, som laxegaarden hafver<br />
fest, skulle udlegge byens aarlig skat, och derimod skulle<br />
de andre ingen dragegarn hafve midlertid laxegaarden var<br />
sat, men naar laxegaarden var ude, skulle det vere enhver<br />
frit fore at bruge garn, som de best kunde, och samme<br />
skat al tid siden af dennem at vere udlagt och ei derpaa<br />
tvistet fer end nu kort tid siden; vi forfare och af Ifver<br />
Krabbe til Jordberg, embitsmand paa vort slot Varberg,<br />
forskrefne contract och foreening udi 30 aar at vere holden,<br />
da efterdi forskrefne contract och for&ening hafver i saa<br />
mange aar verit holden, och byens skat ochsaa af dennem,<br />
som yore laxefiskende udi feste bafver, er blefven aarligen<br />
udlagt,' hafve vi bevilget och tillat . . . at samlne<br />
contract och forcening, som af afgangen Jacob Bek efter<br />
voris befalning imellom forskrefne borgere, som forskrefne<br />
44*
0<br />
6<br />
All. lJrn; r >J? 30. maJ.<br />
vons laxefiskerie hafver stedt oeh fest, och de andre<br />
borgere sam me steds giort hafver, skal herefter som hid<br />
indtil hold is och efterkommis.<br />
595· .,<br />
I637 2<strong>4.</strong> maJ: (Hafniz.) ./4h. brev om badsktErere og<br />
kopslPttere ,: Kilge.<br />
Stell. reg'. I9. 50S.<br />
Eftersom menige badskere udi vor kisbsted Kiege<br />
lader andrage oeh sig beklager. hvorledis dennom udi<br />
deris handverk stor indpas sker af en kopsetter och andre<br />
benhasere oeh' kvaksalbere der udi byen, som sig under<br />
staar med klippen, aareladen, skader at forbinde och syge<br />
folk at eurere, patienterne til stor helbreds oeh penges<br />
spilde, derfor begierendes, vi ville tillade, at den nom. $Om<br />
icke ud af badskerhandverk er eller hos nogen erlig<br />
mester deris handverk hafver udlert oeh neiactig tilberlig<br />
exam en kand udstaa, udi deris bye at bruge motte forbydes,<br />
daa ville vi forbuddet hafve ... ,<br />
I. at ingen kopsetter, bgnbaser eller kvaksalber maa<br />
sig udi vor ki"bsted Kiege efter denne dag understaa at<br />
bruge enten klippen, aareladden, skader at forbinde eller<br />
syge at' curere, medens kopsetteren at nere sig alleniste<br />
af baden oeh kopsetten och det. deris handverk vedkommer,<br />
oeh de andre derfra gandske afskafve, anseendes<br />
saadant badskerne icke alleniste paa deris nering til stor<br />
afbrek, medens och til forhindring paa kistemes udredning<br />
til voris Hodes forn"denhed gerader; saa frembt nogen<br />
befindes sig herimod at fordriste, de daa icke ville derfor<br />
straffis, som ved bgr.<br />
2. Bedendes och bydendes voris lensmand J borgemestere<br />
och raad samme steds, de som nu "ere eller herefter<br />
kommendes vorder, at de derofver holder, som det<br />
sig ber, och de ville antsvare.<br />
,
o<br />
I637 2<strong>4.</strong> maJ: (Hafniz.) Ab. b"ev om bagerne ,: Kage.<br />
SIZII. rer. r9, $06.<br />
Eftersom menige bagere udi vor kiebsted Kiege lader<br />
andrage ocb til kiende gifve, hvorledis mange af borgeme<br />
der samme steds skal giere dennom stor indpas udi deris<br />
handverk, i det de seIger och lader selge bred, uanset<br />
de anden nering hafver, baggerne til stor afbrek och forsvekning,<br />
derfore begierendes. vi saadant remedere och<br />
midle ville, paa det baggerne, som ingen anden nering<br />
hafver, sig allene af bagen motte nere, och de andre<br />
horgere, som derimod anden brug hafver, sig dermed<br />
Inotte lade ngie, daa ville vi forbuddet hafve,<br />
I. at ingen borgere udi vor kiebsted Kiege, som<br />
anden brug hafver at underholde sig med, maa enten self<br />
selge eller selge lade bred ud til nogen af deris huse eller<br />
paa andre steder; dog ville vi ei hermed forstaaet harve,<br />
at bender och mellere der omkring jo maa efter sedvaane<br />
selge der i byen rugbrgd, och ellers udlendiske did bred<br />
at fsre som tilfom.<br />
2. Och skal bagerne derimod forplicte sig, at hvis<br />
fremmed rugbred saa vel som benders och mellers ind<br />
{"rsel icke kunde tilstrecke til byens underholding, de daa<br />
skulle under tilberlig straf holde menigheden ved lige<br />
med bred, saa sig ingen billigen ofver dem kand hafve<br />
at besverge.<br />
3. Disligeste ville vi, at herefter et sluttet embede<br />
paa et visse tal udi baggerhandverket der samme steds<br />
skal holdes, nemblig 12 baggere och ei Here, saa och<br />
ingen at tilstede den nom udi baggerlauget at maa indlade,<br />
med mindre de ferst 3 aar hafver tient hos mester for<br />
svend och daa kunde kiendes dyctige til lauget, efter<br />
hvilket alt som forskrefvit staar enhver sig kand vide at<br />
rette och for skade at tage vare.
Forortlni"K' .1637 16. j'u" ....<br />
uacbtsomligt at forandre, saa ber och saadant tilberligen<br />
at straffis. Och for det ferste daa ber den prest, sig<br />
saaledis forser, strax predickestoelen at forbiudis ocb<br />
hoI de sig af den, och efter offentlig afbed af prousten<br />
absolveris, eller och om den sig forser sielf er proust, af<br />
biscopen, och om hand for siugdomb forhindris, af en af<br />
hannom dertil forordnit fornemme prouist; siden skal<br />
samme geistlig, som sig forset harver, for landemodit indstefnis<br />
af biscopen, och efter ad om hans lifs och lefnits<br />
forhold flitteligen er vordit randsagit, daa saafrembt der<br />
befindis klarligen, at hand enten for uskickelig lefnet er<br />
beryctet, eller af druckenskab saadan forseelse hafver be<br />
gangen, ber hand baade sit kald och embede at bafve<br />
forbrut; end befindis hand ellers udi lif och lefnet skickelig,<br />
och hafver slig forseelse af baar uachtsomhed begang<br />
en, daa skal voris lensmand eller den, jus patronatus<br />
hafver, med biscopen efter t som personen sig ellers vel<br />
forholdet hafver, han nom sin lifs tid noget 1 af kaldens<br />
indkomme forordne, oeh skal siden en anden i hans sted<br />
louglig kaldet samme kald, som den sig forseendis settis:!<br />
fraa. igien betienne; befindis och nogen af siugdonlb eller<br />
uformodenlig skrebeligheds tilfald at vere ofverilet, daa<br />
kand hannom tilstedis i kaldet at forblifve och en capelan<br />
underholde; dog Inaa hand icke sielf nogit enten for<br />
alterit eller predickestoelen forrette. Och efter som saadanne<br />
grofve forseelser icke vel uden med lige saa stoer<br />
uachtsomhed af dennom, som sacramentit brugger, kaod<br />
begaais, saa skal prousten den eller den nom, som saaled:is<br />
communicerit hafve, udi enrom for sig tage och dennom<br />
undervise, hvor storligen de sig forset harve, udi det de<br />
ieke sielf achtede, hvad de giorde; dog skal hand och<br />
derhoes treste dennom udi den saa vel som aIle syndigc<br />
tilfald och siden offentlig aile tilherene advare, de sig vel<br />
lOT: nogit sin liCs tid. i 0 T: arsettis.
"<br />
Fcwwtlning- 1637 r6. juni.<br />
skulle betenke, och dersom nogit saadant tilfald kunde<br />
forekomme, beller self ved sachtmodi[g] 1 advarsel hoes<br />
presten det forekomme end sig udi hans ubetenksomhed<br />
giere delacbtige; derefter kand den eller de, saadant er<br />
vederfarit, efter hiemmelig paamindelse ocb skriftemaal<br />
igien tagis til sacramentit.<br />
2. For det andet belangendis giftermaal saa vel som<br />
forseelse med leiermaal udi de forbudne led, och hvad<br />
straf saadant udkrefver, daa efterdi guds ord er den fornemste<br />
regel, hvorefter sa[a]dant b0l" at rettis och derudi<br />
ingen giftemaal utr0ckelig forbydis uden de, som skulle<br />
straffis paa deris lif, som sig derimod ved gifte- eller<br />
leiermaal forser, nemlig udi den op .. och nedstiende linie,<br />
meden til er, och derhoes i det ferste och andet led i<br />
sideslect, som er med forzldemis sydskende, sydskendis<br />
afkomme och deslige i blod och svogerskab, saa ville vi<br />
och, at de sig herelter i forskrefne led imod guds ord<br />
forser, skulle straffis paa deris lif och miste halsen; och<br />
derforuden 8aa frembt saadant blodskam er begaait baade<br />
med moder och datter, daa skal kroppen, naar de halshugne<br />
ere, andre til saadan vederstyggeligheds afskye<br />
kastis paa en ild och forbrendis. Ocb paa det en och<br />
hver disbedre kand vide, hvad med op- och nedstiende<br />
linie, saa och ferste och andet led side slecht forstaais,<br />
daa hafve vi ved efterf"lgende fortegnelse det vidleftigere<br />
for got andset at udfere.<br />
Gifte- och leiermaals forbudne led udi guds<br />
loug, som straffis paa lifvit, om nogen sig udi<br />
dennom forser.<br />
Q. Belangende de personer, som for slegt skyld icke<br />
mue samblis udi egteskab, er at achte:<br />
I. Forzldre och deris bern, saa och de, som ere<br />
udi forzldris sted, och de, som ere udi bems sted, maa<br />
I Sdkdes OT; R: sacbtmodis.
hverken ner eller fiern sammenkomme udi echteskab.<br />
Foreldre ere fader ocb moder; bam ere seD och datter.<br />
Udi forzldris sted ere alle oldeforzldre, saa och derforudea<br />
forzldris och oldeforzldris sydskende fca olding til oldiag.<br />
i hvor vit det sig op strecke kunde. Udi berDs sled ere<br />
aIle de, 80m fedis af os, bern ocb bemebern och derforuden<br />
bredres och systres bern och oomebem och saa<br />
fremdelis, i hvor vit de sig ned strecke kuode.<br />
2. Bredre och systre maa ei komme sammen udi<br />
echteskab, enten de ere fuld eller half sydskende regnis<br />
for lige; maa ei heller broder tage sig til echte systers<br />
eUer broders daatter, ei beller nogen af dem, 80m af<br />
systers eller broders bern aftis" i hvor vit de sig ned<br />
strecke kunde; icke heUer maa syster til echte bekomme<br />
sin broders eller systers seD, ei heller Dogen, som aftis af<br />
dem" i hvor vit de sig kunde ned strecke.<br />
FQJlger paa forskrefne udi styckevis optegnelse:<br />
en mand 1 Forbedne led udi den opstigende slectelinie I • • •<br />
maa icke I Forbedne led udi den nedstigende linie 1 • ••<br />
bafve Forbedne led udi sidelinien 1 •••<br />
en kvinde J Forboone led udi den opstigende slechtlinie 1 • • •<br />
maa icke l F orbedne led udi den nedstigende slechtlinie 1 • ••<br />
hafve F orbedne led udi slechtssidelinien 1 •••<br />
b. Belangende de personer, som for svogerskab skyld<br />
icke maa samlis udi echteskab, er at acte:<br />
En mand skal holde sig lige saa vel fra sin hustruis<br />
slegt som fraa sine egne slechtinge, och en kvinde skal<br />
holde sig lige saa vel fraa sin mands slecht som fraa sine<br />
egne slechtinge; ti ligervis som en icke maa hafve sin<br />
egen syster til echte, saa maa hand icke heller hafve sin<br />
bustruis syster til echte; och ligesom en kvinde icke maa<br />
hafve sin broder til echte, saa maa hun icke beller hafve<br />
sin mands broder til echte. och saa fremdelis. Och skal<br />
I Det Utkladte stemm" ganske med reels L6/-.s 3. s . .1.<br />
•
her hoes achtis, at svogerskab, som hindrer egteskab,<br />
icke indgaais videre end iblant en mand och alle hans<br />
hustruis slechtinge och iblant en kvinde och aile hendis<br />
mands slechtinge, ocb icke iblant. mandens och kvindens<br />
slegtinge; horfore mandens slecht och kvindens slecht icke<br />
forbiudis for svogerskab at komme udi echteskab; saa<br />
maa daa 2 bredre hafve 2 systre, fader och sen hafve _<br />
moder och daatter; er ei helIer forbedeD, at en mand jo<br />
maa harve sin stifmoders moder eller daatter, och saa<br />
fremdelis.<br />
en mand<br />
Den opstigende linies forbedne led udi svogerskab<br />
1 •••<br />
maa icke Den nedstigende linies forbedne led udi svogerhafve<br />
skab 1 •••<br />
Sideliniens forbedne led udi svogerskab 1 •••<br />
Den opstigende linies forbedne led udi svoger-<br />
en kvinde skab 1 • • •<br />
hafve skab 1 •••<br />
Sideliniens forbsdne led udi svoge",kab 1 •••<br />
Kommer nogen ellers uvitterlig med hverandre i de<br />
andre ledder, som sydskende bern och andre, i giftermaal,<br />
daa skulle de derfore bverken med domb adskillis<br />
. eller straffis, efterdi at echteskab udi guds ocb icke<br />
menniskelig loug hafver sin grund och fundament, hvorudi<br />
saadant icke findis forbuddit; mens forser sig nogen<br />
vitterlig herimod, daa skulle de straffis sam de, voris forordning<br />
ofvertrede, paa dens formufve och remme det<br />
land udi Danmark och det stift udi Norge, hvor de boende<br />
ere, ocb der foruden saa vit i it andet land och uden<br />
stiftet, at det den lands eggen, hvor de sig forset hafve,<br />
kunde vere uden forargelse, efter dommerens findelse [sig<br />
opbolde].
professoremis och andre mesteris underhold aIlene och<br />
icke til nogens kost och fortzring funderer och henligger)<br />
er medganget, hvorofver pro(essores saa vel som exercitiemestere<br />
icke a11ene ere blefvne en stoer rest ubetalet,<br />
meden icke heller saa mange hafver kundit blefYit underholdit,<br />
som paa it vel bestillit adelige academie burde och<br />
forn0den vaar, daa paa det academiet af en och hver<br />
for sin fortzrte kost och lzrte exercitiis i tilbsrlig tid maa<br />
vorde fomeiet, bafve vi den leglighed med voris Dan·<br />
markis rigis raad med ftid ofverveiet, saa och med deris<br />
betenkende for got andset derom at forordne, som efterfslger.<br />
I. Ferst skal ingen sig mue derfraa begifve, (er hand<br />
afbetalt barver.<br />
2. Dernest skal enhver hermed vere advarit tll rette<br />
tide for sine b0rns eller deris, som hand verger for eller<br />
och did forsent hafver, kost och exercitier at betal1e.<br />
]. Blifver nogen herudinden forsemmeJig, daa skal<br />
hofmt:steren paa dens' bekostning leie it bud til hannom<br />
och hannom tid forligge, sex ugger eller der omtrent<br />
efter hofmesters tycke, efter hand brefvit bekommit hafver.<br />
til hvilken hand sielf saadan gield til Soree skal fremskicke;<br />
forhaler hand orver den bevilgede termin, daa<br />
skal hofmesteren macht hafve hannom at maane och siden<br />
belangende manelse, skadegield och anden proces, sagen<br />
.<br />
bafver, at forfelge til dombs efter forordningen 1, ligesom<br />
academiet vitterlig gieldbref paa maanelse belangende<br />
samme rest och paagaaende bekostning gifvet yare<br />
I Frtlg. J63..] I. julio<br />
60I.<br />
o<br />
I637 26. J1en£. (Glyckstad.) • .4b.!we'[) til b8ndcrne<br />
,: Dan mar k om, at kvcr IO Jordcg1lc bender sku/Ie ur:gges<br />
t: llEg og ct,ve 20 rdlr. t"n spec£e elter deres 'lJfE1'd, daleren
.Ah. Iwev I6.]8 6. julio<br />
kand sagen udrette, sege deris tilhereris salighed, intet af<br />
had, hastmodighed, respect och reputation temere turbere.<br />
meden och vaare sig {raa druckenskab, raade aIle til maadelighed,<br />
self sky al ofverfledighed i deris brellupper, barsel<br />
och giestebud, ei brende .brendevin i deris huse, megit<br />
mindre andre det byde elle[r] forebere I holde sig era<br />
dantsen med g]as paa haanden och deslige verslige<br />
uS0mmeligheder med videre, som i sielf gudeligen kunde<br />
betenke. Befindis Dogen med saadan forseelse, staa til<br />
rette efter sagens tilstand, som ved ber.<br />
622.<br />
I638 <strong>4.</strong> Jut,: (Ottense.) M-isst"ve t';l borgemestre 0«(<br />
rad ,: Kebenhavn om, at d'f'engeskatten de'f' a/ bye]'/'<br />
ke'f'ejte'/' ma ud'/'edes med 300 'f'dlr. £n specie, nd'/' nel skat<br />
pdbydes, og med ISO 'f'dlr. -in spec£e, na'f' halv skat pdltEgges.<br />
StZll. tegn. ,16, .] If..<br />
Trykt herifter "os O. Nielsen: Ktlhlu. diplomat. 5, 208.<br />
623.<br />
z638 6. Juli. (Rensborg.) Ab. b'l'ev t.,:t benderne ,:<br />
Da1zma'f'k om, at v'; ... med motiver";ng sam ,: abe b'f'ev<br />
I637 5. novbr. (no. 606) ... over blEgge V()'f'e 'f'tger v":lle<br />
lade pdbyd,e en alm·indel':g landskat, saledes, at hvcr<br />
IO Jordegne benderga'f'de, enten de besiddes a/ dem, hvem<br />
bondeeJend011zmen tilke'f'er, eller de ere /testede tt"l and1'e,<br />
skulle llEgges t" kg og gt"ve os 20 1'til'f'. £n spect"e, og de;/'<br />
1'1:ge nJlElpe den /attt"ge; kver IO bender, sum ':kke nave<br />
/1'£t j01'degods, men have /testet deres garde og bruge<br />
Qvl, skulle ltEgges ". lteg og g';ve IO rtilr.; hver smed, skomager,<br />
skrtedder, murmeste'f' og meller, sum bo'f' pa lands<br />
/Jye1'ne og bruger avl, skat gt,ve I 1'dlr. og den, som z"kke<br />
hruger avl, 1/2 '/'dlr.,· hver peber svend skal give I enkende<br />
daler; kvc'f' t.Jtenestedreng, sum t.Jtene'/' /01' /uld lijn. kvad
7 22<br />
I. Naar nogen przst befindis saa beskenkit, at band<br />
icke kunde giere sit embede, hvad heller hand fordris til<br />
nogen eller icke, uden forargelse, daa skal hand strax<br />
udeD videre paamindelse d8mmis rra sit bid I.<br />
2. Interesseris ufrie personer saaledis udi nogen sag. I<br />
at det derefter viI gaa paa deris cere, daa endog herrits·,<br />
birke- oc byfogit mue vel demme i sagen i sig sielf, dog<br />
skulle de icke mue udstede nogen zredom; meden efterdi<br />
lif oc cere lige skattis, daa sku lie landsdommere dflmme<br />
udi alle zrr8rige sager, sam adelen icke paar"rer, ti der<br />
gaais om paa sine tilberlige heiere steder.<br />
3.' Saafremt landsdommerne fin de nogen til kost oc<br />
tzring, daa skulle de self taxere, moderere oeb oafngifve<br />
udi deris domme, hvor h0i och megen den skal vere efter<br />
sagens beskaffenhed, oc som den bafver verit klar oc<br />
vitterlig eller mislig til.<br />
4- Tager nogen arrest, da forf81ge sig den strax.<br />
en och hver sin ret forbeholden.<br />
s. Eftersom nu paa nogen tid lang mod al gammel<br />
oc louglig szdvane procuratorer lader sig finde, som andre<br />
folkis tretter forfelge oc sig af egen makt saadant paatage<br />
oc deraf sam it handverk lefve oc dog mange fattige,<br />
vanvittige sammenhitser oc for deris egen fordel fere i<br />
vitlf2fftighed, trette oc pengespilde, oc efterdi saadaDDC<br />
dog med alle icke vel kunde ombzris oc afskaffis for en<br />
del undersatters ukyndighed i sprog oc loug, sygdom.<br />
tidspilde, vitaftiggenhed oc andre aarsager, daa skal udi<br />
kiebstederne vere procuratorer, som efterf"lger:<br />
r. For det fyrste skal ingen sig dertil maa lade bruge<br />
uden de, sam af kongens lensmend oc borgemestere oc<br />
raad tilsettis, hvilke skulle vere gode, fromme, uberektede<br />
oc oprictige dannemend; oc skulle de vere ftere, paa de-t, I<br />
om nogen trztte paakom med den, en procurator ved<br />
t Jfr. frag. 1629 27. mars III § I.
stud eller oc lader sig gemenligen bruge procureren.<br />
End kand hand ingen saadan faa, da skal herskab lade<br />
svare for hannom eller skaffe han nom en, som kand svare<br />
for hannom for en bi11ig vederlag, oc de fattige for ingen<br />
betalling videre, end hvis af vederpartens kost oc teering<br />
kand hafvis, som forbemelt. II. [For det ellefte]1: Paa<br />
landsbyen skal oc ei mue brugis oc tilstedis anden steds<br />
afsatte eller forviste procuratorer och tingstude, som andtagis<br />
til andre folk eller deris tiennere at tribulere. 12.<br />
[For det tolfte]1: Skal paa landsbyen oc forholdis, som<br />
forbemelt, med denDom sig befiitter sager, proces oc<br />
rettergang at spilde oc oppebolde J kroglov at hruge,<br />
vrange vidner at fere, legnagtige forsetter, indleg cller<br />
andet at skrifve. 13. [For det trettende] 1 : F orbemelte<br />
procuratorer, som Dogen sag opriktigen, som forbemelt.<br />
udf0rer, skulle ei derfore af nogen efrighed liggis for had,<br />
meden lidis och forfremmis til under0frigheds bestilling,<br />
naar deris retvished al tid befindis, paa det retten uden<br />
frycht, fordel, vrangvished, spilde och ophold en oc hver<br />
upartisk oc svarligen kand meddelis. 1<strong>4.</strong> [For detfiortende] 1:<br />
Ofver alt skal en oc hver dommere hermed vere paamint<br />
och befalit, processen det meste mueJigt at forkorte. ingen<br />
sag med uendelige domme eller opsettelse forlenge ei<br />
heller tilstede, at nogen med kroglove och unedig skutsmaal<br />
eller saadan rettens spilde justicien och rettens gienge<br />
oppeholder. Forholder nogen sig mod nogit af det, forbemelt<br />
er, staa sagsegeren saa vel som sit herskab til<br />
rette, som ved brier.<br />
6. Laugfelde oc andre, som paa zre, lempe och<br />
stand mend ere mindre end lougfeste, mue gaa i rette<br />
och svare for sig selfver, naar de tiltalis; end dersom de<br />
foraarsagis at lade tale paa nogen sag, daa maa de icke<br />
selfver til tinge deris sag udfere; men boe de paa kronens,<br />
1 stUedes T.
SAG- OG NAVNEREGISTRE ..
Politi oK god orden. Sol<br />
adelsgods skat anm21des for ritmestrene til efterretning<br />
for overferelse af rostjrenestepligten ...... 78<br />
1632 23. apr. Frdg. om lUlderpant i fast ejendom ...... 425<br />
Politi og god orden, se videre Fattige, l.elgmngere og<br />
tatere; Huadyr; KlIBdedragt og luksu8; Rejaende og<br />
ftemmede; SundhedsvmB8D.<br />
1622 10. juni. Ab. bra til b0nderne i Varberg hen om<br />
forbud mod, at de holde meder til drsftelse af<br />
deres klagemll ............................... 14<br />
, 10. septbr. Mis. til borgemestre og rid i Kebenbavn<br />
om at sorge for, at hver grundejer forbedrer<br />
gaden ud for sin grund, og at lade arbejdet udf"re<br />
pi de forsommeliges bekostning .................. 30<br />
1623 20. juni. Mis. til lrensmrend ved grrensen om, at<br />
svenske undersitter mi komme ind j riget, da der<br />
ingen sygdom ska) vrere i Sverige .......... · . . .. 67<br />
, 2<strong>4.</strong> novbr. }\Ilis. om, at slzder pi Srelland skulle<br />
gores ligesi vide mellem shedetrreerne som foreskrevet<br />
er om vogne . . . . . .. . . . . . .. .. . . .. . . . .. . . .. 100<br />
1625 3. maj. Mis. om gadernes renholdelse i Kebenhavn<br />
.. · • · ....... · · ... · .. · · .. · .. · .... · .. · . · . · · . · · · · .. 157<br />
1627 2<strong>4.</strong> novbr. .Ab. bra om, at aIle skulle forholde sig<br />
tilborligen mod de fra Jylland og fyrstendommerne<br />
af fjenderne fordrevne ........ · .. · · .. · ... · .. · · . .. 235<br />
1628 2. septbr. Frdg. om orden pi bededage § 2: al<br />
kroen og tappen skal vrere forbudt pi bededage. 284<br />
1629 31. maj. Ab. bra til undersltteme om freden mellem<br />
kongen og kejseren og om ikke at forulrempe de<br />
kejserlige tropper under afmarchen .........•.. 316<br />
1630 1<strong>4.</strong> febr. Ab. bra om. at bendeme i Kebenhavns<br />
Iren ikke ml have besser i deres buse .......... 35 I<br />
, 7. decbr. Mis. om, at alle sleder skul1e gores<br />
2 szllandske alne mellem medeme .. · · · .. · · · · •. 375<br />
163 I 2<strong>4.</strong> febr. Frdg. om tyvenogler og hovednogler.. 387<br />
» <strong>4.</strong> oktbr. Ab. hr. om forbud mod i et 1rstid i<br />
anledning af dronning Sofies dsd at bruge musik<br />
ved fester ....................................... 4 10<br />
1632 13. febr. Mis. om, at vogne mellem fjrelenes under-<br />
51<br />
Nr.
<strong>CORPUS</strong> <strong>CONSTITUTIONUM</strong> DANIk:<br />
1622-38.
258800<br />
<strong>CORPUS</strong> <strong>CONSTITUTIONUM</strong> DANlJE.<br />
FORORD NINGER, RECESSER<br />
OG ANDRE KONGELIGE BREVE,<br />
DANMARKS LOVGIVNING VEDKOMMENDE,<br />
1558-1660.<br />
UDGIVNE VXD<br />
V. A. SECHER.<br />
AF<br />
BELBKABET FOB UDGlVELBE AF KILDER TIL DAISK BISTOBlE.<br />
<strong>4.</strong> <strong>BIND</strong>S I. HtEFTE<br />
K0BENHAVN.<br />
I KOMMISSION HOS UNIVERSITETSBOGHANDLER G. E. C. GAD.<br />
TRYKT HOS NIELSEN.& LYDICUF.<br />
.'
The End.<br />
<strong>World</strong> Public <strong>Library</strong> Association