Fortidsdiskurs i spansk politik - Poul Kubel: Forside
Fortidsdiskurs i spansk politik - Poul Kubel: Forside
Fortidsdiskurs i spansk politik - Poul Kubel: Forside
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
eksempelvis talsmanden for PNV, Joseba Egibar, den baskiske præsidents politiske dispositioner<br />
med følgende kommentarer:<br />
”’si por algo se ha destacado Ibarretxe desde el minuto uno, es por esa apuesta<br />
inequívoca por las vías políticas y democráticas, que pretenden alcanzar entre<br />
todos zonas de consenso que nos lleven a una paz auténtica’”. 131 (min markering)<br />
PNV’s argument består i at en konsensus-<strong>politik</strong>, der ikke indbefatter EH og ETA, aldrig kan få<br />
bugt med terrorismen – eksemplificeret i de 10 år Ajuria Enea eksisterede uden at føre til en<br />
løsning. PP og PSOE fastholder på deres side at man aldrig kan nå til enighed med en organisation<br />
der anvender terror som politisk afpresningsmetode. Almunia argumenterer derfor for at ”rehacer el<br />
consenso” mellem PP, PSOE og PNV, og anklager de to andre partier for at have hver deres andel<br />
af skylden for at ”’El consenso entre las fuerzas democráticas (…) ha dejado de existir’”. 132 Aznar<br />
synes på sin side at have opgivet enhver form for enighed med PNV, og antyder at PSOE’s mangel<br />
på kontanthed over for PNV har sat forholdet mellem socialisterne og de konservative på spil:<br />
”’Ojalá haya consenso, pero si no lo hay será porque algunos [PSOE] no han sido capaces de decir a<br />
los que han cambiado de posición [PNV] que se han equivocado’” (mine indsættelser). 133 Selv om<br />
Aznar således understreger de positive aspekter ved konsensus<strong>politik</strong>ken med ojalá haya consenso,<br />
er han faktisk en af de meget få <strong>politik</strong>ere der sætter spørgsmålstegn ved den realistiske mulighed<br />
for en sådan.<br />
Dette forhold skyldes efter alt at dømme at han betragter den <strong>spansk</strong>e forfatning som den<br />
største konsensus i <strong>spansk</strong> historie, som et dokument der garanterer den interne fred i landet.<br />
Herved ses den klare forbindelse der eksisterer mellem consenso og convivencia. Det sidstnævnte<br />
ord konnoterer netop fredelig sameksistens – en tilstand der, ifølge Aznar, opretholdes bedst muligt<br />
ved at den nationale konsensus er så veldefineret som muligt. Enhver intention om at reformere den<br />
<strong>spansk</strong>e forfatning bør derfor bekæmpes hårdt, ”’porque eso es socavar el marco de convivencia de<br />
todos’”. 134 Ordets gennemslagskraft som argument understreges også af den catalanske præsident,<br />
Jordi Pujol, der sammenligner ”el ’drama’ que vive el País Vasco con el ’camino de paz, cohesión<br />
social y convivencia’ en Cataluña’”. 135 Med udgangspunkt i denne sammenligning påpeger han at<br />
Catalonien har bidraget aktivt til at stabilisere det <strong>spansk</strong>e demokrati, og at det derfor er rimeligt at<br />
regionen nu kræver noget igen fra den <strong>spansk</strong>e stat – mere konkret, en udvidelse af Cataloniens<br />
autonome beføjelser. Hos de baskiske <strong>politik</strong>ere udgør convivencia en målsætning som <strong>politik</strong>erne<br />
131 Deia – Ugarriza, Raquel: 27-02-00, s. 6.<br />
132 El Mundo – Lobo, José L.: 08-03-00. (ID165)<br />
133 El País – Casquiero, Javier: 08-03-00. (ID009)<br />
134 El Mundo – Gurruchaga, Carmen: 27-02-00. (ID121)<br />
135 El País – Garriga, Josep: 25-02-00 (ID039)<br />
53