Fortidsdiskurs i spansk politik - Poul Kubel: Forside
Fortidsdiskurs i spansk politik - Poul Kubel: Forside
Fortidsdiskurs i spansk politik - Poul Kubel: Forside
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
om landet skal være selvstændigt eller ej. Kravet om denne rettighed understreges af Begoña<br />
Lasagabaster fra EA. Hun ser konsensus som idealet, men i de tilfælde hvor en sådan enighed ikke<br />
kan opnås, må der en afstemning til, så spørgsmålet på demokratisk vis kan afgøres af majoriteten.<br />
Hun argumenterer i den henseende med en spidsfindig parallel for den baskiske ret til<br />
autodeterminación:<br />
”Si hablamos del 51% para aprobar la Constitución, lo mismo para el derecho de<br />
autodeterminación. Me parecía que no sería leal requerir más mayorías para que<br />
los vascos se autodeterminen que para otro tipo de cuestiones.” 130<br />
Gennem parallellen retter hun en særdeles hård kritik mod de demokratiske idealer som er<br />
indbefattet i forfatningen. Samtidig sætter hun spørgsmålstegn ved om den overhovedet kan siges at<br />
være demokratisk, hvis den ikke tillader baskerne at bestemme deres egen fremtid.<br />
Spørgsmålet om baskisk selvstændighed og diskussionen om demokrati er dog langt mere<br />
komplekst end ovenstående afspejler, og gennemgangen af <strong>politik</strong>ernes synspunkter skal alene ses i<br />
lyset af specialets undersøgelsesobjekt – fortidsdiskursen. Her er det til gengæld vigtigt at pointere<br />
at demokratiet, som på det nationale niveau, står i centrum som kernesymbol i den diskursive<br />
ramme, blot med den forskel at tolkningen af symbolet trækker i to forskellige retninger: en baskisk<br />
der agiterer for selvbestemmelsesretten, og en <strong>spansk</strong> der tenderer mod en sakralisering af den<br />
<strong>spansk</strong>e forfatning og den baskiske særlov.<br />
Det forhindrer imidlertid ikke at såvel de baskiske som <strong>spansk</strong>e <strong>politik</strong>ere er fælles om at idealisere<br />
en særlig gruppe af demokratiske værdier. Disse værdier, skal der argumenteres for, har ligesom<br />
pluralidad og centrismo også en tydelig relation til den <strong>spansk</strong>e transition.<br />
Der er overordnet set tre demokratiske værdier, som i særlig grad præger debatten på det<br />
regionale plan. Det drejer sig om consenso, convivencia og diálogo, der alle tre regelmæssigt<br />
forekommer i <strong>politik</strong>ernes udtalelser.<br />
Konsensus-begrebet refererer i den baskiske kontekst primært til Ajuria Enea-pagten, der<br />
indtil 1998 udgjorde det fælles grundlag for PP, PSOE og PNV i kampen mod terrorismen.<br />
Samtidig synes begrebet at repræsentere en nærmest utopisk tilstand, hvor hele det politiske<br />
spektrum kan samles i harmonisk enighed, en tilstand som til tider forekommer at udgøre en<br />
målsætning i sig selv. Det overordnede argument mod PNV er at partiet, med underskrivelsen af<br />
Lizarra-aftalen, har ødelagt hele fundamentet for denne konsensus<strong>politik</strong>, og nu befinder sig på den<br />
yderste grænse af hvad det <strong>spansk</strong>e demokrati kan tåle. Over for disse anklager forsvarer<br />
130 El País – Intxausti, Aurora: 29-02-00. (ID077)<br />
52