Fortidsdiskurs i spansk politik - Poul Kubel: Forside
Fortidsdiskurs i spansk politik - Poul Kubel: Forside
Fortidsdiskurs i spansk politik - Poul Kubel: Forside
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Med det indledende spørgsmål der stilles i specialets problemstilling, er der allerede lagt op til at<br />
det der skal undersøges, er om <strong>spansk</strong> <strong>politik</strong> overhovedet kan siges at være præget af en<br />
fortidsdiskurs. Jeg ønsker m.a.o. at finde ud af hvor meget fortiden egentlig påvirker <strong>spansk</strong> <strong>politik</strong><br />
til daglig. Dette valg betyder at der må ses bort fra en række kilder, hvor fortiden ellers er mest<br />
fremtrædende. F.eks. ville det være uholdbart at undersøge <strong>politik</strong>ernes håndtering af 25-året for<br />
Francos død, fordi der, som følge af dagens karakter som historisk mærkedag, sandsynligvis vil<br />
være et øget fokus på fortiden blandt medierne og <strong>politik</strong>erne. En undersøgelse af fortidsdiskursens<br />
permanens kunne derved meget nemt ende i den konklusion at fortiden i allerhøjeste grad præger, ja<br />
ligefrem dominerer, <strong>spansk</strong> <strong>politik</strong>, mens det i realiteten måske forholder sig sådan at fortiden kun i<br />
beskeden grad øver indflydelse på den daglige politiske praksis. Desuden ville sådan en metode<br />
indebære at et specifikt udsnit af fortiden gøres til tema, hvorved det bliver besværligt at undersøge<br />
hvorvidt den indgår som perspektivisk diskurs i en større diskursiv struktur. 43<br />
Eftersom jeg har valgt Faircloughs meget tekstnære diskursanalyse som både teori og metode,<br />
har jeg imidlertid fundet det nødvendigt at indsnævre analyseområdet i et eller andet omfang. En<br />
diskursanalytisk undersøgelse af <strong>spansk</strong> <strong>politik</strong> gennem hele år 2000 vil, efter min opfattelse,<br />
ganske enkelt være et for stort projekt for et speciale, da det vil indebære et meget omfattende<br />
tekstkorpus som analysemateriale. Gennem de overvejelser, som dette problem skabte for mig,<br />
endte jeg med en afgrænsning der hed ”valgkampen til et <strong>spansk</strong> parlamentsvalg” ud fra to grunde:<br />
For det første udgør en valgkamp et rimeligt afgrænset område både tidsmæssigt og tematisk.<br />
Valgkampe varer sjældent mere end tre uger, og en generel tendens er at de centrerer sig om nogle<br />
få temaer i valgkampsperioden. For det andet har López García Guillermo påpeget at der under de<br />
<strong>spansk</strong>e valgkampe sker en mere tydelig ideologisk positionering af de <strong>spansk</strong>e medier 44 , hvilket jeg<br />
også mener gælder for <strong>politik</strong>erne. Jeg har vurderet at denne tydeliggørelse af den ideologiske<br />
positionering i et vist omfang vil indbefatte en tydeliggørelse af fortidsdiskursen, da det ideologiske<br />
ståsted synes at have stor betydning for tolkningen af fortiden i <strong>spansk</strong> <strong>politik</strong>. 45 Selvom<br />
fortidsdiskursen derved måske vil fremstå lidt mere eksplicit end i den daglige politiske praksis, så<br />
vil den politiske debat ikke have fortiden, eller et udsnit af den, som konkret tema, hvilket netop var<br />
problemet ved f.eks. at vælge håndteringen af 25-året for Francos død som analyseområde.<br />
Det andet spørgsmål der skulle besvares, var hvorfor det lige var valgkampen til parlamentsvalget i<br />
2000 der endte med at blive valgt som analyseområde.<br />
43 Jf. diskussion s. 13<br />
44 Guillermo, 2004:13<br />
45 Jf. præsentation af Morals analyse, s. 7<br />
23