You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Megin Teorihæfte<br />
Frederikssund Maritime Børne- og unge<br />
center, Sejlerskolen
Indholdsfortegnelse<br />
Side 2<br />
Indholdsfortegnelse............................... side 2<br />
Megin, mål og vægt............................... side 3<br />
Hvad hedder det.................................... side 4<br />
Sejl & udstyr.......................................... side 5<br />
Sejlerudtryk........................................... side 6<br />
Terminologi........................................... side 7<br />
Vigeregler............................................. side 8<br />
Vigeregler............................................. side 9<br />
Vigeregler............................................. side 10<br />
Vigeregler............................................. side 11<br />
Vindretninger........................................ side 12<br />
Krydsvinde............................................ side 13<br />
Kompasafmærkninger.......................... side 14<br />
Fare & midtvands af mrk...................... side 15<br />
Ordliste (knob).......................................... side 16<br />
Alm. takling........................................... side 17<br />
Baghåndsknob..................................... side 18<br />
Dobbelt halvstik.................................... side 19<br />
Krydset dobbelt halvstik....................... side 20<br />
Flagknob.............................................. side 21<br />
Pælestik............................................... side 22<br />
Abehånd.............................................. side 23<br />
Vejret................................................... side 24<br />
Vejret................................................... side 25<br />
Kompas & fareafmærkning..................... side 26<br />
Koste & bøjer....................................... side 27<br />
Sideafmærkning.................................. side 28<br />
C <strong>Kondi</strong>
Megin jollen<br />
Megin jollen er tegnet og bygget af Peer Bruun, Espergærde. Den bærende<br />
ide har Peer Bruun fået hos Vikingerne, hvor forskerne har klarlagt et<br />
vigtigt princip som oldtidens skibsbyggere havde opdaget og udnyttet.<br />
Ved hjælp af to kantstillede planker ved skibets køl skabtes Megin-Buferen,<br />
som dens oldnordiske navn er.Denne konstruktion resulterede i to lange<br />
spiralformede fordybninger ved bundstokken under bådens skrog, og nede<br />
i vandet opstod spiralformede bevægelser, som ligefrem bar skibet fremad.<br />
Almindelige glatte skrog danner en hæmmende bovbølge. Meginjollen skaber<br />
i stedet en spiralbølgebevægelse, som giver øget fart og stabilitet.<br />
Systemet virker bedst, når jollen trimmes ned i<br />
vandet med ca. 300 kg. ballast eller besætning,<br />
så bærer jollen også sine sejl lodret og løftes<br />
frit og hurtig frem på sine spiralskinner - og uden<br />
at der opstår nogen hækbølge.<br />
Meginjollen er synkefri og godkendt af (Det<br />
Norske Veritas) til sejlads i de indre Danske<br />
farvande med op til fire personer ombord.<br />
Den sejles primært for sejl, men er også nem at ro, hvis vinden<br />
lægger sig.<br />
Herudover er vores Meginjolle forsynet med påhægsmoter.<br />
Mål og vægt::<br />
Længde 465 cm.<br />
Bredde 162 cm.<br />
Dybde 68 cm.<br />
Vægt 120 kg.<br />
Sejlareal 10 m 2<br />
Trimballast, besætning 330 kg.<br />
C <strong>Kondi</strong>
Hvad hedder det<br />
Sidder under toften<br />
Skroget er lavet af glasfiber og er let at holde rent.<br />
Skal blot afvaske i ferskvand og derefter poleres.<br />
C <strong>Kondi</strong><br />
Sidder under toften
Sejl & udstyr<br />
Ror<br />
Meginjollens sejlføring kaldes sprydsejl.<br />
Udstyr:<br />
Rorpind<br />
Mast<br />
Sprydstage<br />
Storsejl<br />
Skøde<br />
Fald<br />
Rebsnøre<br />
2 stk. årer & åregafler Fangline<br />
Signalhorn Fortøjningstov<br />
Kasteline Trimballast<br />
Spand & øsekar 1 sæt sejl<br />
4 stkFendere 1 redningsvest pr. per.<br />
1 stk. anker med tov Påhængsmotor<br />
C <strong>Kondi</strong><br />
Fok<br />
Fok
Sejladsudtryk:<br />
Det er tvingende nødvendigt at lære nogle af<br />
de mest brugte udtryk man bruger til søs.<br />
Læ<br />
Luffe<br />
Luffe<br />
Luv<br />
styrbord halse<br />
Bomning<br />
Vind<br />
C <strong>Kondi</strong><br />
Læ<br />
Falde af<br />
Stagvende<br />
Vindøjet<br />
Luv<br />
bagbord<br />
halse<br />
Vind
Terminologi:<br />
Styrbord: Er bådens højre side set fremefter.<br />
Bagbord: Er bådens venstre side set fremefter.<br />
Læ: Modsat den side hvor vinden kommer.<br />
Luv: Den side vinden kommer fra.<br />
Halse: Når vinden kommer på styrbors side<br />
(Styrbord halse)<br />
Når vinden kommer på bagbords side<br />
( Bagbord halse)<br />
Vindøje: Den retning hvor vinden kommer fra.<br />
At luffe: At ændre kurs op mod vinden.<br />
(Gå tættere på vinden)<br />
Falde af: At ændre kurs bort fra (vindøje)<br />
Stagvende: At vende båden til en ny halse gennem<br />
(vindøjet)<br />
Bomme: At bringe båden på ny halse, med vinden<br />
agter ind, og lade bommen passere<br />
bådens længdeakse, indtil storsejlet<br />
fyldes på ny.<br />
C <strong>Kondi</strong>
Motorbåde skal gå af vejen for sejlbåde<br />
Både som går for<br />
både sejl og motor,<br />
skal følge reglerne<br />
for motorbåde<br />
C <strong>Kondi</strong>
Begge både<br />
skal dreje til<br />
styrbord<br />
Motorbåd møder motorbåd<br />
Motorbåde på skærende kurs<br />
Den båd der har den<br />
anden om styrbord,<br />
skal gå af vejen. Og<br />
så vidt muligt undgå<br />
at gå foran den<br />
anden båd<br />
C <strong>Kondi</strong>
Vind på styrbords side<br />
Vind<br />
1<br />
Vind på bagbords side<br />
Vind<br />
A<br />
Vind på bagbords side<br />
Hvis bådene har vinden ind på<br />
modsatte sider, skal den som har<br />
har vinden ind på bagbords side<br />
gå af vejen.<br />
2<br />
2<br />
Hvis bådene har vinden ind på<br />
samme side, skal den som har<br />
har vinden ind på bagbords side<br />
gå af vejen.<br />
B<br />
C <strong>Kondi</strong>
Uanset alle<br />
nævnte regler.<br />
Den der overhaler<br />
skal gå af vejen<br />
Alle skal gå af<br />
vejen for både og<br />
skibe der har vanskeligt<br />
ved at manøvrere<br />
C <strong>Kondi</strong><br />
side 11
Der findes utrolig mange forskellige udtryk. Dem<br />
vil du lære efterhånden som din interesse for at<br />
sejle bliver større. Disse fire er dog vigtige.<br />
At kunne genkende når der tales om sejlføring.<br />
Vindøje<br />
Bagbord halse<br />
C <strong>Kondi</strong><br />
Styrbord halse<br />
Læns
Vindretninger<br />
Bidevind<br />
Foran for tværs<br />
Agten for tværs<br />
Vindøjet<br />
Bagbord halse Styrbord halse<br />
Læns<br />
Bidevind<br />
Foran for tværs<br />
Agten for tværs<br />
C <strong>Kondi</strong>
Nw<br />
SW<br />
Kompasafmærkning<br />
Fyrkarakter<br />
VQ (9)<br />
Q (9)<br />
Symbol<br />
i søkort<br />
BY BY BY<br />
Fyrkarakter<br />
vq<br />
Symbol<br />
i søkort<br />
Symbol<br />
i søkort<br />
YB YB YB<br />
q<br />
Hindring<br />
Symbol<br />
i søkort<br />
VQ(6) + LFL BYB BYB<br />
Q (6) +LFL<br />
Fyrkarakter<br />
BYB<br />
NE<br />
VQ(3)<br />
Q(3)<br />
SE<br />
Både "kostene" og søkort symbolerne har forskellig<br />
størrelse, det betyder blot at jo større de er, jo mere<br />
eller tættere trafik forekommer der.<br />
Dette gælder også i andre forekomster af koste og<br />
symboler.
Ordliste<br />
Bekneb: (gå i) Tovet, rebet, knobet har sat sig fast.<br />
Bugt: Bøjning på et tov.<br />
Ende: Et stykke tov.<br />
Fibre: De plantedele et tov er lavet af.<br />
Merlespiger: Stor metalnål. Anvendes til at åbne<br />
kordelerne ved splejsning.<br />
Rundholt: Rundholt. Træ, pæl, ring mm.<br />
Splejsning: Sammenfletning af tov.<br />
Takling: Besnøring eller splejsning om en<br />
tovende.<br />
Tamp: Den korte ende af tovet.<br />
Langtov: Den lange ende af tovet.<br />
Tot: At trække tovet eller knobet til.<br />
Øje: Bøjning af et tov, hvor tovet krydses.<br />
Tamp<br />
Bugt<br />
Rund<br />
holt<br />
Tørn<br />
Langtov<br />
Øje
Almindelig takling<br />
Dette er er en af de mest brugte taklinger.<br />
Hvis den strammes for meget er det vanskeligt<br />
at trække den tot.<br />
Det er en god ide at give taklingen klar lak<br />
når den ligger tilfredsstildende.<br />
Den kan så holde i årevis.<br />
Der er mange måder at<br />
lave taklinger på.<br />
Saddelmager takling,<br />
spansk takling,<br />
fiskertakling osv.<br />
Til saddelmager<br />
taklingen skal man<br />
bruge nål og tråd,<br />
foruden en god portion<br />
tålmodighed.<br />
Men den alm. takling er<br />
en udmærket og let<br />
løsning.<br />
C <strong>Kondi</strong>
Side 18<br />
Baghåndsknob<br />
Start<br />
Ved meget hårdt træk er<br />
baghåndsknobet noget af<br />
det mest sikre.<br />
Det kan dog være lidt<br />
vanskeligt at løse igen,<br />
især hvis trækket har stået<br />
på i længere id<br />
Figur 18 & 19 er en anden<br />
måde at gøre det på, men<br />
kan være uhyre vanskelig<br />
at løse igen<br />
16<br />
17<br />
18<br />
Start<br />
19<br />
Slut<br />
Slut
Krydset dobbelt halvstik<br />
9 - 10 - 11 er endnu<br />
bedre til fastgøring.<br />
Dog er det tilbøjelig<br />
til at gå i bekneb.<br />
Dette kan imidlertid<br />
modvirkes ved at<br />
lave stikket med et<br />
slipstik, som her vist.
Krydset dobbelt halvstik<br />
9 - 10 - 11 er endnu<br />
bedre til fastgøring.<br />
Dog er det tilbøjelig<br />
til at gå i bekneb.<br />
Dette kan imidlertid<br />
modvirkes ved at<br />
lave stikket med et<br />
slipstik, som her vist.
Flagknob<br />
Bruges ril at fæste tampen i<br />
et fast øje.<br />
f.eks. På et flag<br />
Og til at forene to tove af<br />
forskellig tykkelse.<br />
Mange sværger til, og bruger<br />
råbåndsknobet. Men det er<br />
ikke til at stole på.<br />
nr. 5 kaldes flagknob med<br />
rundtørn.<br />
nr.6 Flagknob med slipstik<br />
side 21
Pælestik<br />
Pælestikket er det almindeligste faste øje.<br />
Det er både hurtigt at slå, og meget stabilt.<br />
Let at løse
Abehånd<br />
Dette er nærmest tænkt<br />
som et pynteknob.<br />
Eller som enden i en<br />
kasteline.<br />
De sidste mange årtier<br />
har man lavet fendere af<br />
gummi og lignende<br />
materiale.<br />
Førhen var det<br />
almendeligt at lave en<br />
"abehånd" af meget tykt<br />
tov.<br />
Hvis knobet udføres i<br />
lædersnøre kan det<br />
bruges som knap.<br />
Knobet udføres treslået.<br />
Men for at tydeligøre det<br />
her vist toslået.
Vejret:<br />
Ingen anden sport er så afhængig af vejret som sejlsporten.<br />
der er alt for få af de rigtig skønne dage, hvor sejlads<br />
er en ubrudt fornøjelse. Inden du står til søs betaler det sig<br />
derfor at vide, hvordan vejret bliver. Vejrmelding fra lokalområdet<br />
er de mest nyttige. Disse kan høres via telefon eller<br />
ses på tekst TV (vores område er på side 422) .<br />
Med et lokalkendskab, sammenholdt med et vist kendskab<br />
til det øjeblikkelige vejr, skyformationer og vindretninger, kan<br />
du ofte forudsige vejret de første par timer. Så det er vigtigt<br />
at se på vejret inden du stævner ud.<br />
Du bør kende Beauforts vindskala som vist på side 25.<br />
Du skal specielt om sommeren være opmærksom på vindens<br />
ændrende styrke i dagens løb. Tidligt på dagen, i klart<br />
solskinsvejr, er skiftende svage vinde almindeligst. Når laner<br />
varmet op kommer søbrisen. Der sker så en stigning i<br />
styrken på 2-3 m/sek. og en ændret retning, hvor vinden<br />
drejer mod land.<br />
Om aftenen når jorden afkøles, sker det modsatte. Temperaturen<br />
falder, vinden aftager, og skifter igen retning.Ofte er<br />
det sådan at vinden til tider "dør" helt på en klar og god sommerdag.Tag<br />
det i betragtning, når sejladsen foregår sent på<br />
dagen i fint vejr.<br />
Er du uøvet, er det vigtigt at du ikke sejler for langt ud i fralandsvind.<br />
Blæser det op, kan det være svært at krydse tilbage<br />
eller omvendt, hvis vinden "dør", og du skal ro hjem.<br />
Sejl derfor primært langs kysten.<br />
I det hele taget er det vigtigt, at du tænker på din besætning<br />
og dennes sikkerhed.<br />
I stedet for at gøre forsøg på at overbevise de andre om at<br />
du sagtens kan sejle hjem, selv i dårligt vejr. Gå til land fortøjr<br />
jollen godt, ring til din kontaktpersson i land, og vent til<br />
det igen er vejr til at fortsætte sejladsen.<br />
HUSK: Kun en tåbe frygter ikke havet.<br />
Hermed ikke sagt at du skal være bange for havet,<br />
men du skal have naturlig respekt!.<br />
C <strong>Kondi</strong>
Hindring<br />
Kompasafmærkninger<br />
Øst<br />
En hindring kan være<br />
alt lige fra en sten til et<br />
vrag af en slags.<br />
Syd<br />
Hindring<br />
Nord<br />
Hindring<br />
Vest<br />
Isoleret fareafmærkning<br />
Midtfarvandsafmærkning<br />
Hindring<br />
Mange mener at man bare<br />
kan sejle tæt på kostenblot<br />
man sejler den rette vej<br />
udenom, det er absolut<br />
ikke at anbefale.<br />
Hold en fornuftig afstand<br />
fra kosten.<br />
C <strong>Kondi</strong>
Kompas afmærkning<br />
VEST.<br />
Tæt trafik<br />
Kompas afmærkning<br />
SYD.<br />
Tæt trafik<br />
Sideafmærkning<br />
(Til styrbords side<br />
for udafgående.)<br />
Let trafik<br />
Midtfarvandsbøje<br />
Tæt trafik<br />
Isoleret<br />
fareafmærkning.<br />
C<br />
<strong>Kondi</strong><br />
Le t trafik<br />
Sideafmærkning<br />
(Til bagbords side<br />
for udafgående.)<br />
Tæt trafik<br />
Isoleret fareafmærkning.<br />
Tæt trafik<br />
Sideafmærkning<br />
(Til bagbords side<br />
for udafgående.)<br />
(Lidt mere end let trafik)<br />
Kompas afmærkning<br />
NORD.<br />
Tæt trafik<br />
Kompas afmærkning<br />
(Symbol på søkort)<br />
ØST<br />
Tæt trafik<br />
Isoleret fareafmærkning.<br />
(Symbol på søkort)<br />
Tæt trafik<br />
Sideafmærkning<br />
(Til styrbords side<br />
for udafgående.)<br />
Tæt trafik<br />
Midtfarvandsbøje.<br />
(Symbol på søkort)<br />
Tæt trafik<br />
Sideafmærkning<br />
(Til bagbords side<br />
for udafgående.)<br />
(Lidt mere end let trafik)<br />
Kompas afmærkning<br />
ØST<br />
(Lidt mere end let trafik)