Oldtidsagre - Genstandskundskab
Oldtidsagre - Genstandskundskab
Oldtidsagre - Genstandskundskab
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Nr. 1 21<br />
stet svensk Lejr. Denne Forklaring blev dog forkastet af GAARDBOE, der mente, at<br />
Indhegningerne havde været brugt til Græsning af Kvæg. Men ogsaa denne Tydning<br />
er uholdbar. Voldene er alt for lave og har næppe nogensinde været høje nok til at<br />
tjene som Indhegninger for Kvæg. I Virkeligheden er disse Volde typiske Agervolde<br />
I GAARDBOES Tid omfattede <strong>Oldtidsagre</strong>ne e. 20 ha, og han anslog Voldenes Højde<br />
til 2 Fod. Jeg besøgte Stedet første Gang i November 1929 og foretog Undersøgelser<br />
og Opmaaling i Foraaret og Efteraaret 1930 med Assistance af C. G. FEILBERG. Jvf.<br />
Kortet Fig. 3. Daværende Afdelingsgeolog KNUD JESSEN bidrog væsentlig ved at<br />
underkaste Lokaliteten en geologisk og vegetationshistorisk Undersøgelse.<br />
Moderne Opdyrkning havde udslettet omtrent Halvdelen af den Oldtidsager<br />
Forekomst, som GAARDBOE havde set. Endnu kunde der opmaales 31/2 ha <strong>Oldtidsagre</strong><br />
i Asdal Sogn og omtrent 7 ha i Uggerby Sogn. I Asdal var den sidste Del af Heden<br />
først for nylig blevet traktorpløjet, og Agervoldene var endnu ganske tydelige.<br />
I Uggerby, øst for den Grøft, der paa Kortet Fig. 3 ses at løbe fra Syd mod Nord, var<br />
Agervoldene allerede for nogle Aar siden overpløjede, og den moderne Dyrkning<br />
havde her gjort dem meget brede og noget utydelige; de maa oprindelig have haft<br />
en betydelig Højde.<br />
<strong>Oldtidsagre</strong>ne har engang strakt sig videre mod Syd og Øst. Men Nordgrænsen<br />
fremtræder klart; den er nemlig naturlig, bestemt ved Fugtighedsforholdene. Det<br />
er simpelthen Engene langs Bov Bækken, der sætter Grænsen, ved 16 à 161/2 m o. H.<br />
Nord for Bov Bækkens Engbælte ligger et Flyvesandsterræn, hvor ingen Dyrkning<br />
har været mulig. Mod Vest hører <strong>Oldtidsagre</strong>ne op ved en Linje, hvor Sletten bliver<br />
mere fugtig. Grøften langs Sogneskellet virker som et Dræn, der kommer de nærmest<br />
liggende Dele af Sletten tilgode. Før Grøften eksisterede, har der her været et<br />
lille Vandløb, hvis smalle, svagt bugtede Dal viser sig som en Engstribe, der deler<br />
Oldtidsager-Forekomsten i to Dele. Aabenbart har dette lille Vandløb virket afdrænende<br />
paa de nærmeste Dele af Sletten og sænket Grundvandstanden saa vidt, at<br />
Dyrkning kunde finde Sted her i en Periode af Oldtiden. Denne Vandsænkning har<br />
gjort sig stærkere gældende øst for Vandløbet end vest for dette; derfor har Dyrkningen<br />
kunnet brede sig videre paa Østsiden end paa Vestsiden af Vandløbet.<br />
Grundvandstanden har undergaaet Variationer i Aarets Løb. Men der er ogsaa<br />
forekommet Vandstandsændringer af længere Varighed. Ved Snit gennem en Agervold<br />
og ned i en Moselavning nær Sognegrænsen viste det sig, at Grundvandet under<br />
to Perioder, forud for Agervoldens Dannelse, har staaet højt under saa lang Tid, at<br />
der er aflejret to Tørvelag under Agervoldens ydre Fod. Dette Snit er gengivet i Tegningen<br />
Fig. 4 og kan ses i Fotografiet Fig. 5.<br />
Profilet viser iøvrigt stærk primær Podsolering, idet der under Agervolden<br />
findes et svært Allag, overlejret af et tykt Lag mer eller mindre udvasket Sand. Derover<br />
følger et tyndt Lag af mørkere, humusrigt, løst Sand, en forholdsvis uomdannet<br />
Del af den gamle Agerjord, og endelig derover et øvre Lag af forholdsvis løs Al,<br />
overlejret af Blegsand og Lyngtørv, altsaa en sekundær Podsolering. Dette Profil<br />
tyder paa, at Asdal-Uggerby Oltidsagrene, i alt Fald delvis, er anlagt paa gammel<br />
D. hgl. Danske Vidensk. Selskab. Arkæol.-kunsthist. Skrifter. ll, l. 4