Oldtidsagre - Genstandskundskab
Oldtidsagre - Genstandskundskab
Oldtidsagre - Genstandskundskab
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Nr.1 147<br />
knytter sig til Hjulploven. En Nahua-Landsbymark var delt i Fald, som atter var<br />
delt i Striber, tilhørende forskellige Ejere. Dette Agersystem findes fremstillet i mexicanske<br />
Billedskrifter. Saaledes har Codex Borgia et Billede, der forestiller Regnguden<br />
Tlaloc som Agerdyrker, ifærd med at bearbejde en Mark med sin Gravestok.<br />
Marken er delt i Felter, der atter er delt i smalle Agerstriber (SCHMIEDER 1930, 27.<br />
Fig. 3). Andre Billedskrifter viser enkelte Agres virkelige Form, Størrelse og Placeringi<br />
Tiden kort før Spaniernes Komme (SCHMIEDER 1930, S. 28-29, Fig. 4 og Plan 2).<br />
En af Agrene angives saaledes at være 30 varas bred, 120() varas lang _ en udpræget<br />
Langager. Om Agersystemet i det intensivt dyrkede Xoehimilco, i Byen Mexicos<br />
Nærhed, oplyser ligeledes Mark-Kort fra 16. Aarh.; ogsaa her ses regelmæssige Langagre,<br />
opstaaede ved Deling af større Blokke (SCHILLING 1939, S. 34 ff.). Det maa dog<br />
antages, at ikke alene Langagre, men ogsaa brede Agre af mere uregelmæssig Form<br />
fandtes i det gamle Mexico. I hvert Fald findes de i Dag paa indianske Landsbymarker.<br />
SCHMIEDER offentliggør et Fotografi af en Mark fra en Zapotee-Landsby,<br />
hvor Agrenes brede, uregelmæssige Form kommer tydeligt frem, fordi den naturlige<br />
Vegetation har faaet Lov at vokse paa de lave Volde mellem Agrene. Denne zapotekiske<br />
Landsbymark har megen Lighed med en Gruppe jyske <strong>Oldtidsagre</strong> (SCHMIEDER<br />
1930, S. 15 og PI. 30b).<br />
VIII. Slutning.<br />
Naar vi tør hævde, at vore jyske <strong>Oldtidsagre</strong> - og formodentlig ogsaa de hollandske<br />
og engelske af lignende Form - dyrkedes med Arð, da hviler denne Paastand<br />
ikke paa nogen Teori om, at Brugen af Arð nødvendigvis maa fremkalde brede Agre,<br />
eller at brede Agre forudsætter Brugen af Arð. Ingen af disse Forudsætninger er<br />
solide. Men at de jyske <strong>Oldtidsagre</strong>, i hvert Fald de af den brede Type, pløjedes<br />
med Arð, er en Kendsgerning, bevist ved Fundet under Jernaldersbopladser af <strong>Oldtidsagre</strong><br />
med Plovfurer, der kun kan være frembragte ved Pløjning paa Kryds og<br />
Tværs med en Arð.<br />
Dateringen af de jyske ()ldtidsagre - og af de hollandske og engelske _ til<br />
Ældre .Iernalder er ligeledes baseret paa Fund, ikke paa teoretiske Betragtninger.<br />
I England er det lykkedes at datere enkelte Oldtidsager-Forekomster til Bronzealderen.<br />
I Holland er <strong>Oldtidsagre</strong> af »Celtic field«-Typen daterede til Yngre Bronzealder<br />
og Ældre .Iernalder; og Fund af Plovfurer under en Yngre Stenalders Gravhøj<br />
ved Gasteren viser, at Arðen var i Brug i Holland allerede under Yngre Stenalder.<br />
I Jylland foreligger kun eet Tilfælde, hvor Fund af »Bronzealdersskaar