Oldtidsagre - Genstandskundskab
Oldtidsagre - Genstandskundskab
Oldtidsagre - Genstandskundskab
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Nr. 1 129<br />
usandsynligt, at det kan have været en Muldfjælsplov. Det er ganske vist muligt at<br />
frembringe plane Agerflader ved Hjælp af en Muldfjælsplov, saaledes som det ses<br />
paa moderne Marker. Men den fuldstændige Mangel paa i Overfladen synlige Furer,<br />
som er karakteristisk for vore <strong>Oldtidsagre</strong>, ogsaa af den lang-smalle Type, tyder dog<br />
paa Pløjning med Arð.<br />
Nogen skarp Adskillelse mellem den kort-brede og den lang-smalle Oldtidsager<br />
Type tillader Materialet ikke. Selv i de faa Tilfælde, hvor den lang-smalle Type dominerer.<br />
optræder den for det meste sammen med den kort-brede Type. Og i mange<br />
Tilfælde, hvor den kort-brede Type er fremherskende, forekommer den sammen med<br />
nogle faa lang-smalle Agre.<br />
Sandsynligvis har den stadige Deling af Agre i ligestore Dele, formentlig ved<br />
Arveskifte (HATT 1939, S. 10), været en af Forudsætningerne for den lang-smalle<br />
Forms Opstaaen. Næsten alle større Forekomster af <strong>Oldtidsagre</strong> viser Eksempler paa,<br />
at en bred Ager er blevet delt i to, tre eller fire ligestore Dele, hvorved smalle Agre<br />
er dannet. Paa den anden Side kendes der ogsaa Tilfælde, hvor en lang-smal Ager<br />
er delt i ligestore Dele ved Tværvolde. No. 35, Byrsted Hede, viser Eksempler paa<br />
begge disse Delingsmaader.<br />
Det er en rimelig Antagelse, at den lang-smalle Form er yngre end den kortbrede<br />
- dels fordi den lang-smalle Form ofte synes opstaaet ved Deling af en bred<br />
Ager, dels fordi de ekstremt smalle Agre formodentlig kun har været pløjet paa langs<br />
og altsaa tør antages at være behandlet med et forholdsvis effektivt Redskab. De fleste<br />
daterbare Fund er gjort i Tilknytning til den kort-brede Form. Dog bør det nævnes,<br />
at to Agervolde, der paa Øster Lem Hede (S. 107) gaar hen over to Hustomter fra<br />
Ælldre Førromersk Jernalder, tilhører Agre af den lang-smalle Form, som i det hele<br />
taget gør sig gældende i den nordvestlige Del af Øster Lem Hede, hvor Agrene formentlig<br />
er relativt unge.<br />
I den nordvestlige Del af Øster Lem Hede fandtes en primær Aldannelse under<br />
Afrømningsdyngerne, hvilket viser, at der her var Hede forud for Dyrkningen, medens<br />
der i den østlige og sydøstlige Del af Øster Lem Hede, hvor ingen primær Aldannelse<br />
blev paavist, formentlig har været Skov forud for Opdyrkningen. Det vilde dog ikke<br />
være rigtigt heraf at slutte, at den smalle Oldtidsager-Type særlig har været knyttet<br />
til oprindelig Hede. Der fandtes ganske vist ogsaa primær Al paa No. 81, Thorsted 3,<br />
men derimod ikke paa No. 12, Bødland Hede, paa No. 35, Byrsted, eller paa No. 97,<br />
Egvad. Omvendt kendes der talrige Eksempler paa primær Al under <strong>Oldtidsagre</strong> af<br />
den brede Type, saaledes No. 60, Fly Hede, No. 63, Skørsø, No. 66, Lomborg, No. 68,<br />
Bøvling, No. 76, Halkjær.<br />
Dersom den brede og den smalle Oldtidsager-Type tilhører et ældre og et yngre<br />
Udviklingslrin, saa har man altsaa paa begge disse Trin dyrket Hede op i Vestjylland.<br />
Fundene af primær Al under <strong>Oldtidsagre</strong> giver os visse Fingerpeg angaaende<br />
Hedens Udbredelse i Jylland under Ældre Jernalder.<br />
I Himmerland, der er saa rig paa Vidnesbyrd om Oldtidens Jordbrug, kendes<br />
ikke noget Eksempel paa primær Al. Her synes <strong>Oldtidsagre</strong>ne altid at være an<br />
D. Kgt. Danske Vldensk. Selskab, Arkæol.-kunslhist. Skrifter. ll. 1. 17