Oldtidsagre - Genstandskundskab
Oldtidsagre - Genstandskundskab
Oldtidsagre - Genstandskundskab
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Nr.1 121<br />
Den ved Dyrkningen fremkaldte Materialetransport har gjort sig stærkest gældende<br />
paa Skraaninger, men har ogsaa virket paa fladt Terræn. Ploven - Arðen <br />
har vel ikke paa en horisontal Flade slæbt Jord ud til Agerens Bande; men ved Harvning<br />
med svære Jordriver, som den fra Thorsbjerg Mosefundet kendte (ENo15Ln,\nD'r<br />
1863, S. 57, PI. 16,4) er en saadan Jordtransport foregaaet.<br />
Men l)yrkningen har ogsa 'paa indirekte Maade fremkaldt en Øgning af Agervoldene.<br />
Tilintetgørelsen af n naturlige Vegetation paa Agrene gav Anledning til<br />
Jordfygning. Særlig om Foraaret, efter Pløjning og Harvning, for Sæden havde vokset<br />
sig høj nok til at dække Jorden, maa der dengang som nu være foregaaet Vindlransport<br />
af Jord fra de sandmuldede Agre. Den vilde Vegetation paa Agerskellene vil<br />
da have fanget en Del af Støvet, og derved vil Agervoldene være voksede. l nogle<br />
Tilfælde kunde det konstateres, at Sandfvgning har øget Agervoldenes Højde og ()mfang.<br />
Dette gælder Forekomsten No. 105. Henne. S. 17. l Forekomsten No. 60, Fly<br />
Hede, og No. 63, Skørsø, er der Grund til at antage, at der under Dyrkningsperioden<br />
er sket betydelig Øgning af Voldene ved Jordfygning (S. 75 og 77). og noget saadanl<br />
er vistnok foregaaet mange andre Steder.<br />
Voldene svarer til udyrkede Striber mellem Agrene. Og her fik Græsser og anden<br />
vild Plantevækst sikkert Lov til at gro ret uantastet. Endnu langt senere, i Fællesskabets<br />
Tid, var det forbudt at slaa eller plukke Græsset paa Agerrenen mellem to<br />
Mænds Agre eller at lade Kreaturerne afgræsse Agerrenen. for Kornet var indhøstet;<br />
jvf. BJERGE og SÖEGAARD l, S.-188, II, S.16. S. 507--508, 569, III. S. 267, 285;<br />
BJERGE og SCHMIDT, Vl, S. 277.<br />
Endnu i sen historisk Tid har man i jyske Hedeegne ladet de udyrkede Agerrene<br />
have en betydelig Bredde. Saaledes skrev C. OLUFSEN: »Man fandt saavel i<br />
Jylland, som i det Slesvigske, Marker, som bestode af Agre med mellemlobende<br />
Strimler, begroede med Lyng.