Oldtidsagre - Genstandskundskab
Oldtidsagre - Genstandskundskab
Oldtidsagre - Genstandskundskab
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
114 Nr.1<br />
brændt for at traktorpløjes. I Juni 1935 blev Omraadet opmaalt ved Axel, Sriaexs<br />
BERG. Jvf. Kortet PI. XI.<br />
I den sydvestlige Del af dette Kort er fremstillet en lille Rest af de af Fans .lo<br />
HANSEN undersøgte lange smalle Agre med Stentækker i Agerrenerne, som er fredlvst<br />
under Nationalmuseet. Det vil bemærkes, at en Terrassekant, der vistnok tilhører det<br />
ældre Dyrkningssystem, skærer igennem dette lille fredlyste Omraade med dets fire<br />
Stenrækker. Iøvrigt har Terrassekanterne og Agervoldene et noget uregelmæssigt Forløb,<br />
ligesom i Hjortsballe, hvilket i nogen Grad beror paa Terrænets store Ujævnhed.<br />
Den korte og brede Agertype gør sig stærkest gældende, selv om nogle af ()ldtidsagrene<br />
har en lang og smal Form.<br />
Der blev skaaret Profil gennem to af Terrassekanterne. I begge Tilfælde viste<br />
der sig en kraftig sekundær Podsolering, der havde angrebet Muldkærnen stærkt.<br />
Men under Muldkærnen var der ikke nogen primær Podsolering. Her. ligesom i<br />
I-Ijortsballe, har Terrænet været skovbevokset, før det i Uldtiden blev opdyrket. Men<br />
Lyngheden maa have erobret Fogstrup Omraadet tidligere end Hjortsballe. Der blev<br />
paavist Nedgravninger i Undergrunden langs Banden af en Agervold. hvilket tyder<br />
paa, at Agerskellene til at begynde med blev markerede ved ()pgravning af Jord.<br />
Ligesom ved FRIIS JOHANSENS Undersøgelse blev der ogsaa ved min fundet en<br />
Mængde Skaar af` Lerkar fra Førromersk Jernalder i nogle af Stendyngerne. Samme<br />
Slags Skaar blev ogsaa fundet i Terrassekanterne.<br />
Ved Gennemgang af Skaarene paaviste Konservator I'IELB.'EK følgende Aftryk:<br />
1 Nogen Byg, 2 Havre, 2 Blegbladet Pileurt.<br />
Endvidere fremkom der talrige Vidnesbyrd om Jernudvinding. Der blev fundet<br />
adskillige Herder, lignende den paa Grøntoft Hede fremdragne, altid i Kanten af en<br />
()ldtidsager, i Læ af en Terrassekant. Disse Herder havde været udsat for stærk<br />
Ildvirkning. .Iernslagger fandtes ikke alene paa og ved Herderne, men ogsaa mange<br />
Steder paa Agrene og især i Stendyngerne. Jernudvindingen og Dyrkningen har været<br />
samtidige. I en af Stendyngerne laa Slagger, Aske og Skaar af Lerkar fra tidlig Førromersk<br />
Jernalder blandet godt sammen. De Bønder, der dyrkede Agrene, har ogsaa<br />
lavet .Iern. Ved Udhamringen af Jernet har de utvivlsomt anvendt Knusesten og som<br />
Ambolt Blokke af en kvartsitisk Bjergart. Paa en af Terrassekanterne laa et udhamret<br />
Stykke af en Luppe, indeholdende lidt over 60 °/0 metallisk Jern, medens Resten var<br />
Jernilter _ et ufærdigt Resultat af Jernudvindingen. Smeddal, en smal Sænkning,<br />
der strækker sig gennem Omraadet, har vel faaet sit Navn deraf, at man i senere<br />
Tider jævnlig har fundet .Iernslagger i Heden (HATT 1936, 19--31).<br />
97. Egvad.<br />
C. 500 m syd for Egvad Kirke fandtes en lille Forekomst af <strong>Oldtidsagre</strong> af den<br />
lange, smalle Type liggende paa fladt, noget forsumpet 'l`erræn, umiddelbart vest t`or<br />
Landevejen. Enkelte Agervolde kunde spores øst for Landevejen. Arealet udgjorde c. 7<br />
ha. Det har formodentlig tidligere strakt sig videre i Øst, Nord og Syd, hvor det er indskrænket<br />
ved moderne Opdyrkning. I Vest ophørte Agervoldene i et forsumpet Omraade.<br />
Opmaaling blev foretaget med Assistance af KELD MILTHERS i August 1931. Jvf. Kortet<br />
Fig. 88.