berättelser om handel och sjöfart. - Statistiska centralbyrån
berättelser om handel och sjöfart. - Statistiska centralbyrån
berättelser om handel och sjöfart. - Statistiska centralbyrån
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Berättelser <strong>om</strong> <strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> år 1893, utdrag ur års<strong>berättelser</strong> från de<br />
förenade rikenas konsuler. [Årg.] 1894.<br />
Digitaliserad av <strong>Statistiska</strong> <strong>centralbyrån</strong> (SCB) 2011.<br />
urn:nbn:se:scb-konsul-93<br />
INLEDNING<br />
TILL<br />
Berättelser <strong>om</strong> <strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> år ... utdrag ur<br />
års<strong>berättelser</strong> från de förenade rikenas konsuler. –<br />
Stockholm : Samson & Wallin, 1878-1894.<br />
Täckningsår: 1877-1893, årg. 1878-1894.<br />
1877-1890 (årg. 1878-1891) med titeln: Berättelser <strong>om</strong><br />
<strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> år ... från de förenade rikenas<br />
konsuler.<br />
Föregångare:<br />
Generalsammandrag öfver Rikets import <strong>och</strong> export /<br />
Generaltullstyrelsen. – Stockholm, 1820-1833.<br />
Täckningsår: 1819-1831.<br />
C<strong>om</strong>merce-Collegii underdåniga berättelse <strong>om</strong> Sveriges utrikes <strong>handel</strong><br />
<strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>. – Stockholm, 1829-1858.<br />
Täckningsår: 1828-1857.<br />
Bidrag till Sveriges officiella statistik. F, Utrikes <strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>.<br />
K<strong>om</strong>merskollegii underdåniga berättelse för år ... – Stockholm : Ivar<br />
Hæggström, 1859-1912.<br />
Täckningsår: 1858-1910.<br />
Efterföljare:<br />
Svensk export : tidskrift för utrikes <strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> / utgifven af<br />
Sveriges allmänna exportförening. – Stockholm, 1895-1995.<br />
Årg. 1 (1895)-årg. 101 (1995).<br />
Översiktspublikation:<br />
Historisk statistik för Sverige. D. 3, Utrikes<strong>handel</strong> 1732-1970. –<br />
Örebro ; Stockholm :<strong>Statistiska</strong> <strong>centralbyrån</strong> (SCB), 1972.
BERÄTTELSER<br />
OM<br />
HANDEL OCH SJÖFART<br />
ÅR 1893<br />
UTDRAG UR ÅRSBERÄTTELSER<br />
FRÅN<br />
DE FÖRENADE RIKENAS KONSULER M. M.<br />
År 1894.<br />
STOCKHOLM<br />
SAMSON & WALLIN
STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1894.
Belgien:<br />
Berättelser från:<br />
INNEHÅLL:<br />
Sid.<br />
Antwerpen 489<br />
Brüssel 216<br />
Bolivia:<br />
La Paz 72<br />
Brasilien:<br />
Rio de Janeiro 301, 577<br />
Britiska riket:<br />
London 313<br />
Leith 153<br />
Adelaide (Södra Australien) 568<br />
Aden 625<br />
Akyab 216<br />
Belize (Brit. Honduras) 488<br />
B<strong>om</strong>bay 12<br />
Bridgetown (Barbados) 625<br />
Brisbane (Queensland) 624<br />
Calcutta 618<br />
Col<strong>om</strong>bo (Ceylon) 264<br />
Georgetown (Brit. Guayana) 600<br />
Gibraltar 245<br />
Hamilton (Bermudasöarna) 621<br />
Kapstaden 436, 510, 608<br />
Kingston (Jamaika) 564<br />
La Valetta (Malta) 205<br />
Madras 621<br />
Melbourne 249<br />
Nassau (Bahamaöarna) 624<br />
Port Louis (Mauritius) 520<br />
Port of Spain (Trinidad) 621<br />
Quebec (Britiska Nordamerika) 441<br />
Rangoon (Brit. Birma) 102<br />
Singapore 615<br />
S:t Jamestown (S:t Helena)<br />
Sid.<br />
102<br />
S:t Johns (Antigua) 82<br />
Stanley (Falklandsöarne) 509<br />
Sydney (Nya Sydwales) 148<br />
Victoria (Brit. Columbia) 103<br />
» (Hongkong) 600<br />
Wellington 624<br />
Columbia:<br />
Panama 622<br />
Danmark:<br />
Köpenhamn 169<br />
S:t Th<strong>om</strong>as (Danska Vestindien) 439<br />
Ecuador:<br />
Guayaquil 456<br />
Frankrike:<br />
Havre 274<br />
Marseille 449<br />
Nantes 39<br />
Alger 547<br />
Pointe-à-Pitre (Guadeloupe) 448<br />
Papeete (Tahiti) 92<br />
Grekland:<br />
Pireus 70<br />
Haiti:<br />
Port-au-Prince 21, 625<br />
Havai:<br />
Honolulu 516<br />
Italien:<br />
Cagliari 390<br />
Genua 473
IV<br />
Sid.<br />
Livorno 61<br />
Messina 235<br />
Neapel 505<br />
R<strong>om</strong> 211<br />
Venedig 620<br />
Kina:<br />
Shanghai 527<br />
La Plataländerna:<br />
Buenos Ayres (Argentinska republiken) 578<br />
Montevideo (Uruguay) 457<br />
Liberia:<br />
Monrovia 440<br />
Marocko:<br />
Tanger 560<br />
Mexiko:<br />
Mexiko 545<br />
Nederländerna:<br />
Amsterdam 217<br />
Willemstad (Curaçao) 563<br />
Nord-Amerikas För. Stater:<br />
Newyork 41<br />
San Francisco 212<br />
Washington 265<br />
Peru:<br />
Lima 392<br />
Portugal:<br />
Lissabon 537<br />
Lourenço Marques 244<br />
Rumänien:<br />
Galatz 565<br />
Ryska riket:<br />
Archangel 588, 612<br />
Helsingfors 105, 601<br />
Moskva 617<br />
Odessa 71, 149<br />
Riga 1, 187<br />
S:t Petersburg 206<br />
San D<strong>om</strong>ingo:<br />
Sid.<br />
San D<strong>om</strong>ingo 624<br />
Schweiz:<br />
Genève 623<br />
Siam:<br />
Bangkok 21, 619<br />
Spanien:<br />
Barcelona 464<br />
Bilbao 73, 552<br />
Cadiz 63<br />
Havana (Cuba) 147<br />
Manilla 625<br />
Turkiska riket:<br />
Alexandria 20, 535<br />
Djeddah 625<br />
Konstantinopel 139<br />
Smyrna 566<br />
Tripoli 624<br />
Tyska riket:<br />
Berlin 83<br />
Bremen 517<br />
Breslau 52<br />
Dresden 103<br />
Hamburg 393, 521<br />
Hannover 247<br />
Karlsruhe 246<br />
Königsberg 53<br />
Leipzig 542<br />
Lübeck 22, 569<br />
Nürnberg 561<br />
Stettin 93, 553<br />
Stuttgart 534<br />
Venezuela:<br />
Caracas 624<br />
Österrike-Ungern:<br />
Budapest 151<br />
Fiume 71<br />
Triest 248, 519<br />
Wien 151
Sakregister.<br />
B<strong>om</strong>ull <strong>och</strong> b<strong>om</strong>ullsvaror: sid. 13, 50, 92, 308, 536.<br />
Cement, kalk <strong>och</strong> krita: 19, 258, 306, 558.<br />
Fisk: Sill: 29, 32, 49, 68, 61, 84, 98, 132, 175, 176, 194, 258, 330, 409, 482, 508,<br />
555, 571, 620.<br />
Klipp- <strong>och</strong> stockfisk: 18, 84, 237, 245, 258, 295, 297, 305, 409, 469, 481, 508,<br />
581, 620.<br />
Öfriga slag: 48, 52, 62, 66, 75, 76, 84, 175, 176, 295, 330, 409, 487, 594.<br />
Fiske: 40, 215, 234, 297.<br />
Frakter: 20, 37, 43, 54, 61, 64, 71, 75, 82, 99, 113, 143, 158, 179, 192, 212, 225,<br />
236, 254, 277, 281, 373, 380, 432, 446, 452, 458, 461, 465, 475, 492, 506, 519,<br />
520, 527, 535, 541, 548, 565, 579, 588, 609, 610, 616, 619.<br />
Frukter <strong>och</strong> bär: 29, 252, 559. 566.<br />
Fyr- <strong>och</strong> lotsväsende: 256, 446.<br />
Fältspat: 620.<br />
Glas: 259, 367, 421, 583.<br />
Granit, marmor <strong>och</strong> andra stensorter: 160, 258, 419, 559.<br />
Guld: 253.<br />
Gödningsämnen: 419, 487, 559.<br />
Hamnarbeten: 79, 255, 494.<br />
Hampa, lin <strong>och</strong> väfnader deraf: 58, 201, 589.<br />
Handels- <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>slagstiftning samt traktater: 1, 138, 197, 308, 355, 394.<br />
Handskar: 260.<br />
Hudar, läder, skinn, ister <strong>och</strong> talg: 51, 261, 406, 503, 585.<br />
Humle: 214, 534, 561.<br />
Hyror, hyresbesparingar <strong>och</strong> sjömäns qvarlåtenskap: 27, 44, 223, 353, 443, 456.<br />
Is: 160, 166, 370, 420.<br />
Jern <strong>och</strong> Stål: 14, 20, 29, 40, 47, 66, 79, 83, 152, 163, 165, 173, 215, 247, 259, 292,<br />
329, 368, 379, 415, 478, 507, 511, 512, 530, 535, 536, 539, 557, 567, 682, 615.<br />
Jute <strong>och</strong> juteväfnåder: 165.<br />
Kaffe: 21, 92, 232, 307, 309, 440, 502, 546.<br />
Kakao: 21, 621.<br />
Karantän: 69.<br />
Kol: 161, 166, 253, 372, 375, 377, 419. 503.<br />
Kork: 541.<br />
Kreatur: 27, 176, 177, 178, 329, 405, 575, 584.<br />
Kött <strong>och</strong> fläsk: 176, 177, 178, 252, 361, 521, 584.<br />
Leksaker: 561.<br />
Ljus: 260.<br />
Maskiner <strong>och</strong> redskap: 133, 210, 259, 333, 462, 514, 563, 583, 609.<br />
Olja: 68, 202.<br />
Opium: 13, 618.
VI<br />
Papp, papper, trämassa <strong>och</strong> lump: 15, 17, 31, 40, 78, 128, 152, 175, 177, 258, 358,<br />
359, 386, 422, 498, 499, 508, 510, 582.<br />
Penningemarknaden: 69, 89, 103, 198, 211, 232, 305, 395, 483, 528, 566, 587.<br />
Petroleum: 51, 210, 503, 530.<br />
Ris: 21.<br />
Salt: 67, 419, 540.<br />
Silfver: 253.<br />
Skeppsbyggen: 161, 281, 339.<br />
Skeppsmätning: 142.<br />
Skördeförhàllanden: 20, 137, 149, 200, 240, 251, 266, 408, 536, 590.<br />
Smör, mjölk <strong>och</strong> ost: 129, 175, 179, 252, 306, 328, 361, 511, 607.<br />
Socker: 92, 147, 229, 233, 248, 253, 502, 520, 534, 546, 557, 581, 621.<br />
Spanmål, mjöl <strong>och</strong> utsädesfrö: 13, 50, 57, 136, 175, 176, 177, 178, 199, 209, 213,<br />
248, 291, 500, 534, 554, 561, 596.<br />
Sprit: 203, 214, 260, 261, 421, 582.<br />
Sprängämnen: 260.<br />
Svafvel: 243.<br />
Telefoner: 18.<br />
Tjära, beck <strong>och</strong> terpentin: 62, 215, 260, 289, 305, 590, 591, 615.<br />
Tobak: 20, 147, 233, 308.<br />
Torfmull <strong>och</strong> torfströ: 175.<br />
Trän: 75, 297, 482, 558.<br />
Trävaror: 18, 20, 21, 28, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 40, 48, 61, 65, 70, 77, 81, 86, 121,<br />
122, 128, 131, 160, 164, 168, 174, 176, 203, 205, 208, 214, 231, 245, 256, 283,<br />
306, 328, 356, 378, 379, 383, 384, 412, 438, 445, 480, 495, 496, 509, 536, 539,<br />
549, 552, 557, 562, 568, 571, 575, 582, 591, 609, 612.<br />
Tullar: 3, 262, 470, 504, 5S6.<br />
Tullbehandling, hamnafgifter, hamnförordningar, certepartier, manifest m. m.:<br />
310, 437.<br />
Tändstickor: 17, 165, 215, 259, 306, 365, 422, 508, 528, 564, 583, 600, 615, 621.<br />
Ull <strong>och</strong> yllevaror: 148, 214, 252, 333, 535, 585.<br />
Utvandring: 43, 137, 262, 269, 308, 370, 395.<br />
Vin: 67, 214, 242, 252, 261, 540, 562.<br />
Ägg: 202.<br />
Öl: 421.
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Utdrag ur<br />
års<strong>berättelser</strong> från de Förenade rikenas konsuler m. m.<br />
Årg. 1894. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1894. N:o 1.<br />
Rysk-tyska <strong>handel</strong>straktaten.<br />
Riga den 19 februari 1894.<br />
Sedan den efter långvariga underhandlingar mellan Kyssland <strong>och</strong> Tyskland<br />
öfverensk<strong>om</strong>na <strong>handel</strong>s- <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>straktaten blifvit den 10 innevarande februari<br />
(29 januari g. st.) i Berlin undertecknad, har ryske finansministerns officiella<br />
organ, Wjästnik Fenantsow, offentliggjort texterna till tarifferna öfver de tullsatser,<br />
s<strong>om</strong> enligt desamma skola för en tidrymd af 10 år eller till den 31<br />
december 1903 blifva gällande lör införsel till sä väl Ryssland s<strong>om</strong> Tyskland.<br />
Sås<strong>om</strong> inledning till berörda offentliggörande yttrar nämnda organ bland annat:<br />
»För bedömande af möjliga nedsättningar i ryska tulltariffen hafva till<br />
finansministerns förfogande stått dels det <strong>om</strong>fattande material, s<strong>om</strong> insamlats vid<br />
utarbetandet af 1891 års tariff, <strong>och</strong> dels äfven de utförliga utlåtanden, s<strong>om</strong> för<br />
två år sedan i detta ämne afgifvits af <strong>om</strong>bud för alla grenar af rysk industri<br />
<strong>och</strong> <strong>handel</strong>. Detta material har naturligtvis äfven för närvarande sitt fulla<br />
värde, då under de förflutna två åren några väsentliga förändringar icke inträffat<br />
i landets industriella förhållanden. Men jemte det afseende, s<strong>om</strong> fästs vid<br />
ofvan <strong>om</strong>förmälda material, liafva de frågor, s<strong>om</strong> rört tullafgifterna, ionan de<br />
definitivt afgjorts, undergått en grundlig pröfning i departementet för <strong>handel</strong><br />
<strong>och</strong> manufakturer i samråd med k<strong>om</strong>petenta specialister samt i vissa fall äfven<br />
med <strong>om</strong>bud för <strong>handel</strong>n <strong>och</strong> Däiingarna. Otvifvelaktigt har traktatens undertecknande,<br />
efter hårdnackad <strong>och</strong> ihållande strid, endast kunnat ega rum efter<br />
ömsesidig öfvertygelse hos bada de kontraherande makterna, att dess bestämmelser<br />
vore för livar <strong>och</strong> en af dem fördelaktiga. Derföre utesluter fördelen<br />
af traktaten för Tyskland icke en sådan äfven för Ryssland <strong>och</strong> <strong>om</strong>vändt. Det<br />
skulle vara fullk<strong>om</strong>ligt felaktigt att af den fördel, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> en traktat beredes<br />
den ena kontraherande parten, draga den slutsats att den andra parten<br />
blifvit lidande.»<br />
För att åskådliggöra de bestämmelser, s<strong>om</strong> träffats rörande införseln af<br />
varor till Ryssland, har jag äran härhos bifoga en af mig utarbetad tabellarisk<br />
sammanställning af de gen<strong>om</strong> traktaten vid införsel till numuda land bestämda<br />
üullsatser samt de för närvarande utgäende tullsatser enligt minimal- <strong>och</strong> maximaltarifferna<br />
äfvens<strong>om</strong> vid införsel från Tyskland <strong>och</strong> Frankrike. Af de uti<br />
berörda sammanställning uppförda varor kunna de under följande tariffnummer<br />
anförda för de Förenade rikena hafva någon betydelse, nämligen under n:is 35,<br />
37, 55:3, 61, 65:4, 74, 75. 70, 77, 112. 125:2, 139, 140, 141. 142, 149,<br />
150, 151, 152, 153, 154, 155:2a, 156:3, 158, 160, 161, 167, 168. 169, 177.<br />
I afseende å varuförselu mellan de båda länderna är i den likaledes i tidningarna<br />
offentliggjorda texten till traktaten bland annat öfverensk<strong>om</strong>met:<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 1
2<br />
Ryska jordbruks- <strong>och</strong> industrialster, hvilka införas till Tyskland, samt<br />
tyska jordbruks- <strong>och</strong> industrialster, hvilka införas till Ryssland, skola, vare sig<br />
att de äro bestämda till förbrukning, magasinering, återutförsel eller transitering,<br />
underkastas samma behandling samt icke utgöra högre eller andra afgifter än<br />
produkter, k<strong>om</strong>mande från det i sådant hänseende mest gynnade land.<br />
Vid utförsel af varor från det ena till det andra af de kontraherande länderna<br />
få icke några andra eller högre utförselsafgifter uppbäras än de s<strong>om</strong> utgöras<br />
vid utförsel till det i sådant hänseende mest gynnade land.<br />
Hvarje af den ena utaf de kontraherande makterna en tredje makt i afseende<br />
à in- eller utförsel beviljad förmån, frihet <strong>och</strong> nedsättning i afgifter<br />
skall utan vidare k<strong>om</strong>ma den andra kontrahenten till del.<br />
I afseende åter å <strong>sjöfart</strong>en är öfverensk<strong>om</strong>met bland annat följande:<br />
Tyska fartyg <strong>och</strong> deras laddningar skola i Ryssland samt ryska fartyg<br />
<strong>och</strong> deras laddningar i Tyskland behandlas på samma sätt s<strong>om</strong> inhemska fartyg<br />
<strong>och</strong> deras laddningar, utan afseende på hvarifrån fartygen <strong>och</strong> laddningarna<br />
k<strong>om</strong>mit eller hvarthän de äro bestämda. Hvarje förmån <strong>och</strong> hvarje frihet,<br />
s<strong>om</strong> i sådant hänseende af den ena utaf de kontraherande makterna inrymmer<br />
åt en tredje makt, skall äfven samtidigt medgifvas den andra kontraherande<br />
makten. Från föregående förmåner äro dock undantagna: a) de särskilda förmåner,<br />
s<strong>om</strong> nu äro eller framdeles kunna blifva i det ena eller andra landet<br />
beviljade det inhemska fisket <strong>och</strong> dess produkter, samt b) de förmåner, s<strong>om</strong> nu<br />
äro eller framdeles kunna varda den nationala <strong>handel</strong>sflottan medgifven. Traktatens<br />
bestämmelser tillämpas ej pá kustfarten, hvilken regleras gen<strong>om</strong> särskildt<br />
i båda länder bestående lag.<br />
Från ton- <strong>och</strong> expeditionsafgifter skola uti en hvar af de kontraherande<br />
makternas hamnar vara helt <strong>och</strong> hållet befriade: 1) fartyg, s<strong>om</strong> ink<strong>om</strong>ma <strong>och</strong><br />
åter utgå i barlast; 2) fartyg, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma från en hamn i det ena af de båda<br />
länderna till «n eller flera hamnar i det andra <strong>och</strong> kunna förete bevis att sådana<br />
afgifter redan erlagts i en hamn in<strong>om</strong> samma land; 3) fartyg, s<strong>om</strong> frivilligt<br />
eller för nöd k<strong>om</strong>ma med last till en hamn <strong>och</strong> lemna densamma utan<br />
att hafva verkstält någon <strong>handel</strong>soperation. Uti denna frihet äro dock icke<br />
båk-, lots-, bogserings-, karantäns- <strong>och</strong> andra på fartyget hvilande afgifter för<br />
tjenster <strong>och</strong> inrättningar för samfärdseln inbegripna.<br />
I slutprotokollet till traktaten har ytterligare öfverensk<strong>om</strong>mits, bland annat,<br />
att det i Ryssland för närvarande rådande system af böter för oriktiga<br />
deklarationer å införda varor, hvilket system föranleder många svårigheter, tidsförlust<br />
ocb kostnader för ansökningar <strong>om</strong> befrielse från sådana böter, skall<br />
underkastas granskning <strong>och</strong> förenkling. Böterna för oafsigtliga felaktigheter<br />
skola nedsättas <strong>och</strong> tullkamrarnes befogenhet att medgifva lindring eller befrielse<br />
derifrån utvidgas. Intill dess denna reform, för hvilken den lagstiftande maktens<br />
sanktion erfordras, kan gen<strong>om</strong>föras, har ryska regeringen förpligtat sig att<br />
vidtaga åtgärder, på det att de s. k. accedentierna, hvilka hittills i de flesta<br />
fall uppburits med 10 ,%\ må vid alla ofullständiga deklarationer nedsättas till<br />
5 %.
3<br />
Sammanställning af de gen<strong>om</strong> rysk-tyska <strong>handel</strong>straktaten vid införsel till<br />
Ryssland bestämda tallsatser samt de för närvarande utgående tullsatser enligt<br />
minimal- <strong>och</strong> maximaltarifferna äfvens<strong>om</strong> vid införsel från Tyskland <strong>och</strong> Frankrike:
* ej nämnda i tariffen.<br />
5
11<br />
C. Aug. Titz.
12<br />
B<strong>om</strong>bay den 31 december 1893.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet var följande:<br />
Från utrikes ort<br />
ank<strong>om</strong>nio med last. 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 618 ton<br />
A/gick till utrikes ort<br />
med last 1 B B » 318 »<br />
i barlast 1 » » B 300 »<br />
Ank<strong>om</strong>mo med last 3 norska ångare <strong>om</strong> 4,122 »<br />
Afgiek med last 1 » »<br />
» i barlast 2 » »<br />
Fraktsumman för den svenska skeppsfarten in<strong>om</strong> distriktet uppgick till<br />
kr. 4,950 eller c:a £ 350, samt för den norska till £ 4,500, eller tillsammans<br />
£ 4,850.<br />
Frakterna härifrån till Europa hafva under hela året varit låga <strong>och</strong> stå<br />
uti närvarande ögonblick:<br />
Hvete: Liverpool 15 sh.<br />
Hull 16 B<br />
Havre 15 »<br />
B<strong>om</strong>ull: Dünkirk <strong>och</strong> Antwerpen 15 »<br />
Hamburg <strong>och</strong> Havre<br />
allt pr B<strong>om</strong>bay-ton.<br />
16 »<br />
De nationer <strong>och</strong> det tontal af seglare <strong>och</strong> ångare, s<strong>om</strong> deltagit uti skeppsfarten<br />
på B<strong>om</strong>bay, äro följande:<br />
Med last<br />
I barlast Summa<br />
Antal Ton Antal Ton Ton<br />
Engelska ångf.... 502 905,210 56 99,869 1,005,079<br />
p segl 19 16,231 1 633 16,864<br />
Utländska ångf. 102 178,587 3 5,404 183,991<br />
B segl 220 25,115 9 1,481 26,596<br />
Indiska » 237 21,354 2 237 21,591<br />
Summa ton 1,254,121<br />
hvaraf ångare » 1,189,070<br />
» seglare -- B 65,051
13<br />
Med detta år tilländalöper ett skede in<strong>om</strong> den indiska affärsverlden, hvilket<br />
på flera håll efterlemnat djupa spär; härmed åsyftas den indiska regeringens<br />
åtgärder att förhindra rupiens fall gen<strong>om</strong> myntets stängning för privat pregling<br />
<strong>och</strong> dermed sammanhängande finansering af Council Bills i London.<br />
Allt detta är nu redan gammalt, hvarför konsulatet inskränker sig till att<br />
försöka påvisa de verkningar å B<strong>om</strong>bays export <strong>och</strong> import dessa finansoperationer<br />
haft <strong>och</strong> ännu hafva.<br />
B<strong>om</strong>ullsindustrien.<br />
Vänder man först sin uppmärksamhet till b<strong>om</strong>ullsindustrien, s<strong>om</strong> är den<br />
mest betydande af alla affärsgrenar i B<strong>om</strong>bay, så har denna gen<strong>om</strong> rupiens<br />
konstlade värde erhållit en svår stöt, men härvarande spinnerier <strong>och</strong> väfverier<br />
voro förut på mycket klena fötter gen<strong>om</strong> de infödde egarnes brist på förutseende<br />
att ej afsätta reservfonder, utan utdela nästan hela vinsten till aktieegarne,<br />
hvartill k<strong>om</strong>mer, att de flesta affärerna skutas af förläggare, hvilka förbehållit<br />
sig en k<strong>om</strong>mission af 1/4 anna pr skålpund tillverkad eller förädlad<br />
b<strong>om</strong>ull, vare sig försäljningspriset var betalande eller ej, så att de i allmänhet<br />
skördade 3 /4 af vinsten.<br />
Gen<strong>om</strong> rupiens stegrade värde <strong>och</strong> den amerikanska <strong>och</strong> mexikanska dollarns<br />
kursfall har exporten till Kina nästan afstannat, <strong>och</strong> hvarje vecka ser<br />
man ett eller flera spinnerier afvecklas eller öfvertagas af andra egare.<br />
Att kasta hela skulden till detta resultat på regeringens finanspolitik är<br />
derför ej riktigt, ty <strong>om</strong> företagen från början skötts sås<strong>om</strong> de bort, hade<br />
egarne haft tillräckligt reservkapital att trotsa stormen <strong>och</strong> vidtaga åtgärder till<br />
besparing i driftkostnader, s<strong>om</strong> nu äro <strong>om</strong>öjliga annat än på för aktieegarne<br />
ruinerande vilkor.<br />
Sås<strong>om</strong> ett första steg att höja industrien hafva härvarande b<strong>om</strong>ullsspinnare<br />
<strong>och</strong> väfvare med det stora japanesiska ångbåtsk<strong>om</strong>paniet Nippon Yusen Kaisha<br />
träffat aftal <strong>om</strong> öppnandet af direkt ångbåtsförbindelse mellan japanesiska hamnar<br />
<strong>och</strong> B<strong>om</strong>bay i opposition mot engelska <strong>och</strong> österrikiska linier. hvarigen<strong>om</strong><br />
frakten reducerats med ungefär 30 %. Företaget är dock ännu för ungt för<br />
att man skall kunna yttra sig med bestämdhet <strong>om</strong> utsigterna för dess framgång.<br />
Radikalare läkemedel fordras dock, <strong>och</strong> förrän förlagsgitvarne reducera<br />
sin k<strong>om</strong>mission, kan industrien ej å nyo uppbl<strong>om</strong>stra.<br />
Opium. Man fruktade att den andra stora exportartikeln, opium, skulle<br />
helt <strong>och</strong> hållet paralyseras, men efter en veckas fluktuationer stego prisen i<br />
Kina till den punkt, s<strong>om</strong> den lägre dollarkursen fordrade, <strong>och</strong> nu fortgår exporten<br />
obehindrad s<strong>om</strong> förut, hvarigen<strong>om</strong> den indiska regeringen fortfarande kan<br />
påräkna en välbehöflig ink<strong>om</strong>stkälla af cirka 6 millioner £ pr år, såvida ej<br />
den så kallade »Opium C<strong>om</strong>mission». hvilken nu besöker Indien, rek<strong>om</strong>menderar<br />
tillverkningens upphörande; men man hoppas <strong>och</strong> tror att det hela var<br />
blott en politisk tillställning, ty opium synes vara. enligt de förnämsta indiska<br />
auktoriteters utsago, det kraftigaste läkemedlet för de nialariska febrar s<strong>om</strong><br />
härja Indien <strong>och</strong> årligen skörda milliontals offer. Dessut<strong>om</strong> synes det vara<br />
konstateradt, att det är preventiv mot reumatiska åk<strong>om</strong>mor, oafsedt att det är<br />
ett högst verksamt motgift mot dryckenskapslasten.<br />
Hvete <strong>och</strong> frö. Exporten af hvete är äfven af stor betydelse för Indien,<br />
men dock ej af så stor s<strong>om</strong> man velat påstå, <strong>och</strong> beror mycket på huru det<br />
föregående årets pris gestaltat sig. Hafva prisen varit goda, besås större landsträckor,<br />
hafva de varit mindre betalande, lägges samma mark under b<strong>om</strong>ulls-
14<br />
odling eller besås med sades- eller fröslag, hvilka utgöra födoämnen för befolkningen<br />
<strong>och</strong> alltid hafva afsättning in<strong>om</strong> landet, så att prisen <strong>och</strong> exporten<br />
vanligen bero på tillgång <strong>och</strong> ej så mycket på kurs. Landtbefolkningen måste<br />
sälja <strong>om</strong> kursen står högt eller lågt.<br />
På det hela taget har derför ej kursens fixering skadat B<strong>om</strong>bays eller<br />
Indiens export, men hvad s<strong>om</strong> mer an någonting förderfvat såväl export s<strong>om</strong><br />
import var misstaget att ej taga steget fullt ut <strong>och</strong> behandla silfver sås<strong>om</strong> en<br />
<strong>handel</strong>svara <strong>och</strong> sätta tull å densamma, samtidigt med myntets Btängning eller<br />
åtminstone, när kursen hade arbetats upp till 1 sh. 4 1/4 d., refusera att sälja<br />
Council Bills till lägre än 1 sh. 4 d., hvilka begge försigtighetsmått försummades,<br />
med den påföljd, att kursen höll sig blott en vecka.<br />
Exporten af b<strong>om</strong>ull, b<strong>om</strong>ullsväfnader <strong>och</strong> garner har under det förflutna<br />
året varit betydande, det vill säga under perioden 31 mars 1892 till 31 mars<br />
1893; för senare period föreligga ej ännu några officiella siffror.<br />
Qvantitet Värde<br />
B<strong>om</strong>ull cwts 3,861,497 rup. 103,701,509<br />
Garner Ibs 170,786,529 » 61,408,869<br />
Väfnader, blekta yds 57,419,644 » 6,562,278<br />
B oblekta » 82,229 » 36,365<br />
» färgade B 5,035,359 » 1,189,826<br />
Näsdukar <strong>och</strong> schalar ... styck 178,273 » 80,758<br />
Andra slag Ibs 3,506,404 » 459,087<br />
Opiumexporten från B<strong>om</strong>bay-distriktet belöpte sig till:<br />
Qvantitet Värde<br />
1890—1891 cwts 35,194 rup. 32,818,880<br />
1891 — 1892 » 38,482 » 35,474,693<br />
1893—1894 B 34,046 » 32,699.811<br />
Hvete <strong>och</strong> andra sädesslag exporterades från B<strong>om</strong>bay under året i följande<br />
qvantiteter:<br />
Qvantitet Värde<br />
Hvete cwts 8,174.360 rup. 42,546,144<br />
Korn B 13,536 » 43,782<br />
Frö B 62,176 » 250,165<br />
Ris i hylsa.... » 92 B 3,170<br />
» tröskadt <strong>och</strong> målet » 716,055 » 3,991,206<br />
Puls » 107,315 B 395,336<br />
Jowari » 767,363 » 2,729,077<br />
Andraslag » 157,341 » 602,879<br />
Vänder man sig till importen, så har de Förenade rikenas insats i densamma<br />
varit ganska betydande, ehuru, ledsamt att säga, Sverige allt mer drifves<br />
ur marknaden hvad jernet beträffar.<br />
Jern <strong>och</strong> stål. Långsamt men säkert vänjer sig den indiske förbrukare»<br />
att handtera <strong>och</strong> nöja sig med det mindre goda, men för de flesta industrier<br />
<strong>och</strong> ändamål här i landet dock brukbara basiska stålet, hvilket säljes till ett<br />
pris. s<strong>om</strong> är ungefär 2/3 af det svenska jernets, <strong>och</strong> <strong>om</strong> man jemför den sista<br />
femårsperioden af importen af svenskt jern. erhålles följande resultat:
15<br />
1888 — 89 1889—90 1890—91 1891—92<br />
Plattjern cwts 188,241 160,154 93,002 46,738<br />
Sömjern » 6,760 8,482 3,850 6,178<br />
Rundjern » 12,112 6,796 6,121 5,742<br />
cwts 207.113 175,432 102.973 58,658<br />
Under Uret var importen af svenskt jern följande:<br />
Qvantitet Värde<br />
Plattjern cwts 44,627 rup. 302,194<br />
Sömjern » 3,648 » 24,104<br />
Rundjérn » 4,834 » 32,604<br />
cwts 53,109 rup. 358,902<br />
Medelpriset har varit £ 8. 10. 0 pr ton för vanlig specifikation samt £<br />
9 för sömjern, men för ögonblicket är bazarpriset 7 sb. 6 d. pr ton lägre.<br />
Hvad åter artikeln stål beträffar, så förefaller det, s<strong>om</strong> <strong>om</strong> de Förenade<br />
rikena hade större utsigter att vinna ökad marknad deri. Åtminstone hafva<br />
på de tvenne sista åren flera marken funnit afsättning i bazarerna, ej allenast<br />
af knippstål, utan äfven af dyrare sorter, så att denna artikel bör uppmärksammas<br />
<strong>och</strong> flera firmor i Sverige arbeta med kraft för att få sina varor kända. Importen<br />
af svenskt stål belöper sig till mellan 400 <strong>och</strong> 500 ton pr år, <strong>och</strong><br />
denna qvantitet har hållit sig uppe, ehuru här ligger ett lager af c:a 1,000 ton,,<br />
hvaraf dock hälften osäljbart af en eller annan orsak.<br />
Qvantiteten bör kunna ökas till ungefär den dubbla gen<strong>om</strong> import af bunkstål,<br />
så snart de svenska fabrikanterna lärt sig tillverka en vara af samma slag<br />
s<strong>om</strong> nu exporteras af de tyska tillverkarne, troligen från svenska malmer.<br />
Manufaktur af stål <strong>och</strong> jern. Början till en import hit från Sverige är<br />
gjord, <strong>och</strong> de varor s<strong>om</strong> företrädesvis gå i större qvantiteter äro: städ, hammare,<br />
släggor, filar, pligg <strong>och</strong> nubb, till ett värde af c:a £ 3,000 pr år.<br />
Norge exporterar press-spik till ett värde af c:a £ 15,000, men på sista<br />
tiden hafva engelska fabrikanter uppstått, hvilka erbjuda liknande spik till 15<br />
% lägre pris, så att allvarsamma farhågor för konkurrens hafva uppstått.<br />
Hvad s<strong>om</strong> hindrar utvecklingen af denna bransch af den svenska industrien<br />
är i synnerhet ojemnheten i qvaliteten af varorna. De flesta voro i början<br />
goda, men på slutet hafva anmärkningar försports, ej allenast mot förpackning<br />
<strong>och</strong> dylika saker, s<strong>om</strong> dock här i landet äro vigtiga nog, men äfven mot qvalitet,<br />
hvilket ej borde förek<strong>om</strong>ma.<br />
Dessut<strong>om</strong> klagas öfver oregelbundenheten i afskeppningarna, förorsakad dels<br />
gen<strong>om</strong> förra vinterns stränghet <strong>och</strong> k<strong>om</strong>munikationernas upphörande för ett par<br />
månaders tid, dels gen<strong>om</strong> de temligen primitiva anordningarna för anslutning<br />
till transatlantiska ångarne i brist på egna, hvilka begge orsaker mycket skadat<br />
den unga exporten.<br />
Papper. De Förenade rikenas andel i pappersimporten är otvifvelaktigt<br />
mycket mindre än den borde vara eller man har rättighet att fordra. Ehuru<br />
norskt brunt papper finnes i bazarerna <strong>och</strong> ett större svenskt bruk är väl representeradt,<br />
så tages dock det mesta från Österrike.<br />
Sak samma med tryckpapper, konceptpapper <strong>och</strong> Natire account book paper<br />
eller celluloidpapper.
Hela importen hit utgör:<br />
16<br />
Tryckpapper: Qvantitet Värde<br />
England cwts 27,114 rup. 565,843<br />
Österrike » 16,228 » 213,449<br />
Belgien » 397 s> 6,393<br />
Tyskland » 4,100 » 50,491<br />
Holland » 27 » 457<br />
Italien » 242 » 2,344<br />
Norge » 422 » 4,344<br />
cwts 48,530 rup. 843,321<br />
Skrifpapper <strong>och</strong> kuvert:<br />
Värde<br />
England rup. 469,063<br />
Österrike i> 295,914<br />
Belgien » 97,463<br />
Frankrike » 4,116<br />
Tyskland » 29,060<br />
Italien » 12,492<br />
Värde<br />
Sverige rup. 1,606<br />
Egypten » 20<br />
Kina » 434<br />
Japan » 394<br />
Turkiet » 100<br />
rup. 910,662<br />
Papper, andra slag: Qvantitet Värde<br />
England cwts 12,608 rup. 164,797<br />
Österrike » 11,673 » 177,194<br />
Belgien » 649 » 19,203<br />
Frankrike » » 6<br />
Tyskland ---- » 3,576 » 66.973<br />
Italien » 107 » 1,726<br />
Norge » 189 i> 1,939<br />
Sverige » 201 » 2,200<br />
Amerika 58 » 1,759<br />
Kina » 790 » 47,323<br />
cwts 29,851 rup. 483,120<br />
Analyseras dessa siffror, så finner man, att utaf en import af cwts 78,345<br />
<strong>och</strong> ett värde af rup. 2,237,103 Österrike ensamt exporterar en qvantitet af<br />
cwts 27,865 med ett värde af rup. 686.557, då de Förenade rikena nästan<br />
försvinna.<br />
Visserligen äro de officiella siffrorna för Sverige <strong>och</strong> Norge ej fullt riktiga,<br />
emedan största importen går öfver London <strong>och</strong> Hull <strong>och</strong> varan upptages<br />
sås<strong>om</strong> engelsk, men man torde tryggt kunna beräkna, att de Förenade rikenas<br />
export till B<strong>om</strong>bay i sin helhet ej belöper sig till mer än ett värde af c:a rup.<br />
150,000, eller mindre än en fjerdcdel af Österrikes.<br />
De varor, s<strong>om</strong> i största mängd gä hit, äro följande:<br />
Konceptpapper:<br />
Dimensioner 11 3/4 X 15 1/2<br />
Vigt 4 à 5 lbs pr ris <strong>om</strong> 500 ark
Tryckpapper:<br />
17<br />
Dimensioner 17 1 /2 X 22<br />
Vigt 9 lbs per ris <strong>om</strong> 500 ark.<br />
Celluloid <strong>och</strong> brunt <strong>om</strong>slagspapper af åtskilliga dimensioner <strong>och</strong> vigter.<br />
De österrikiska prisen äro:<br />
Konceptpapper l 6 /8 à l 3 /4 d. per Ib<br />
Tryckpapper l3/8 à l 1 /2 » »<br />
Celluloid 2%, à 2 5 /8 » »<br />
Brunt <strong>om</strong>slagspapper 10 sh. 6 d. à 11 sh. per cwt<br />
allt levererade i B<strong>om</strong>bay.<br />
S<strong>om</strong> de Förenade rikena <strong>och</strong> Österrike äro likstälda livad vattenkraft <strong>och</strong><br />
trämassetillgång beträffar, såvida ej till <strong>och</strong> med vågskälen lutar till de förras<br />
fördel, så kan enda orsaken till att Sverige <strong>och</strong> Norge ej mod bättre fördel kunna<br />
konkurrera, vara den att Österrike eger bättre fraktförhållanden, oafsedt att<br />
fabrikanterna derstädes ega ganska betydliga fraktnedsättningar i jernvägstaxan,<br />
då gods är afsedt för export.<br />
Konsulatet vågar derför framhålla den fördel s<strong>om</strong> skulle k<strong>om</strong>ma pappersindustrien<br />
till del, dels gen<strong>om</strong> nedsättning i jernvägsfrakt å papper afsedt för<br />
export, dels gen<strong>om</strong> en direkt ångbåtsförbindelse till B<strong>om</strong>bay, ty affärerna äro<br />
nu så fint beräknade att 6 d. pr cwt = 10 sh. pr ton eller 1/16 penny pr Ib<br />
eller 12 sh. pr ton tillförsäkrar köpmannen affärerna, <strong>och</strong> det är dessa små<br />
differenser, s<strong>om</strong> utestänga de Förenade rikena från affärerna.<br />
Hvad särskildt koncept- <strong>och</strong> tryekpapper angår, tyckes det s<strong>om</strong> <strong>om</strong> den<br />
mindre vigten å österrikisk vara mot svensk-norsk skulle tillförsäkra den förra<br />
orderna, men detta är en maskinfråga, s<strong>om</strong> bör kunna besvaras gen<strong>om</strong> anskaffandet<br />
af lämpliga maskiner, <strong>om</strong> fabrikanterna verkligen vilja odla dessa marknader.<br />
Pappersmassa. Importen till B<strong>om</strong>bay utgjorde för ett par år sedan c:a<br />
600 tou <strong>och</strong> konsumeras af ett pappersbruk inne i landet. Sedan kursen fallit,<br />
har emellertid priset å gamla juteväfsäckar så sjunkit, att dessa nu uteslutande<br />
användas i stället för brun mekanisk massa. Af blekt <strong>och</strong> halfblekt sulfit- <strong>och</strong><br />
sulfatmassa åtgår dock c:a 400 ton pr år, hvilken import är ungefär jenit<br />
fördelad mellan de Förenade rikena, <strong>och</strong> variera prisen efter qvaliteten mellan<br />
£ 14 <strong>och</strong> £ 18. 10. 0 pr ton fritt i B<strong>om</strong>bay.<br />
Tändstickor. Importen af tänd- <strong>och</strong> säkerhetständstickor håller sig temligen<br />
jemn, <strong>och</strong> lyda de officiella siffrorna:<br />
Värde<br />
Värde<br />
England rup. 681,790 Sverige rup. 72,752<br />
Österrike B 55 Kina <strong>och</strong> Hongkong... » 5,061<br />
Belgien ... » 7,503 Japan y> 3,492<br />
Tyskland » 39,201 Straits settlements ... » 47.991<br />
Italien<br />
Norge ..<br />
»<br />
»<br />
300<br />
215.158<br />
rup. 1,073,303<br />
Men man k<strong>om</strong>mer sanningen mycket närmare, <strong>om</strong> listan <strong>om</strong>skrifves sålunda:<br />
Österrike rup. 55<br />
Italien » 300<br />
Norge » 575,158<br />
Sverige rup. 441,246<br />
Japan.. » 56.544<br />
rup. 1,073.303<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 2
18<br />
ty allt hvad s<strong>om</strong> är upptaget s<strong>om</strong> engelsk, tysk eller belgisk vara k<strong>om</strong>mer från<br />
de Förenade rikena <strong>och</strong> stickorna från Kina, Japan <strong>och</strong> Strait settlements äro·<br />
alla japanesiska fabrikat.<br />
Trävaror. Den marknad, s<strong>om</strong> här finnes, är nästan uteslutande för hyflade<br />
<strong>och</strong> späntade granbräder i 6" bredder, samt 12" plankor. Glädjande är<br />
dock att kunna konstatera att förbrukningen ökas år från år, samt att på sista<br />
tiden förfrågningar gjorts efter sågade dimensioner 2 1 /," <strong>och</strong> 3"×6" —11" i<br />
stället för den numera så svåråtk<strong>om</strong>liga 12", ehuru det nog drager lika långt<br />
<strong>om</strong> för de infödde att förändra gamla bruk, s<strong>om</strong> det på sin tid tog deras herre<br />
<strong>och</strong> mästare, England, att taga annat än 2 1 /,"×7" <strong>och</strong> 3"X9", så att man kan<br />
ingenting säga här<strong>om</strong>, <strong>och</strong> konsulatet konstaterar blott en blifvande möjlighet<br />
att få sälja af andra dimensioner.<br />
Omsättningen belöper sig nu till c:a 600 std hyllade varor <strong>och</strong> c:a 200<br />
std 12", hvilket allt k<strong>om</strong>mer från Sverige, så när s<strong>om</strong> på 1/ä af den hyflade<br />
lasten, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer från Norge.<br />
Från Österrike har dock på sista tiden exporterats ca 70 std 12". Uti<br />
färdiggjorda trähus hafva några försäljningar egt rum, men sås<strong>om</strong> afsättningsort<br />
af betydenhet kan man ej betrakta Indien. Dels äro arbetslönerna så låga,<br />
dels äro sten <strong>och</strong> teak mycket att föredraga, <strong>och</strong> kostnaderna af ett hus, byggdt<br />
af dessa materialer, äro åtminstone lika billiga s<strong>om</strong> värdet af ett hit importeradt<br />
hus af barrträ.<br />
Dertill k<strong>om</strong>mer att köparne vilja hafva garanti för motståndskraft, ej allenast<br />
mot klimatisk inverkan, utan äfven, hvad värre är, mot den hvita myran,<br />
hvilket är <strong>om</strong>öjligt att lemna, så att de hus, s<strong>om</strong> säljas, äro mer resultat af<br />
hugskott af regerande furstar eller en nyck af någon rik inföding, än verkliga<br />
köp af hehof.<br />
Import af spiror från Sverige är påbörjad, men är ej ännu värd att <strong>om</strong>tala.<br />
Telefoner. En artikel, s<strong>om</strong> tyckes hafva framtid för sig, är de Ericssonska<br />
telefonerna. S<strong>om</strong> ett engelskt bolag eger koncessioner i B<strong>om</strong>bay, Calcutta <strong>och</strong><br />
Madras, äro de större platserna fridlysta, men furstarne inne i landet hafva<br />
tagit upp saken <strong>och</strong> order hafva erhållits från Hyderabad, Baroda, Patiala o. s. v.<br />
Salt fisk. Ett af infödingarnes förnämsta födoämnen är salt fisk, s<strong>om</strong><br />
importeras från Arabien <strong>och</strong> Persiska viken i stora qvantiteter, men prisen äro<br />
så låga, att det är nog <strong>om</strong>öjligt att konkurrera från Norge. Emellertid lemnas<br />
här uppgift på importen med qvantiteten <strong>och</strong> värden, så att beräkningar kunna<br />
göras.<br />
Saltad fisk: Qvantitet Värde<br />
Italien lbs 76 rup. 16<br />
Arabien-Muskat » 1,632,396 » 66,507<br />
Mekran <strong>och</strong> Sonmiani » 2,302,804 » 91,187<br />
Persien » 1,023,120 » 39.163<br />
Turkiet (asiatiska) » 1,120 » 40<br />
lbs 4,959,516 rup. 196,913<br />
Torkad, osaltad fisk:<br />
Madagaskar _ lbs 112 rup. 30<br />
Arabien-Muskat » 2,512,425 » 91,689<br />
Mekran-Sonmiani B 78,116 » 4,716<br />
Persien » 510,390 » 15,298<br />
Turkiet (asiatiska) » 45,472 » 1,682<br />
lbs 3,146,515 rup. 113,415
19<br />
Cement <strong>och</strong> krita. Importen till B<strong>om</strong>bay är egentligen ej af stor betydenhet,<br />
<strong>om</strong> man tager stadens storlek i betraktande. Hela cementimporten belöpte<br />
sig till:<br />
Qvantitet Värde<br />
Cement ewts 77,508 rup. 148,194<br />
Krita _ » 4,375 » 5,501<br />
Lera » 13,108 » 19,553<br />
De Förenade rikena skulle äfven kunna deltaga deri, men dessa affärer äro<br />
en fraktfråga <strong>och</strong> tåla ej vid en enda <strong>om</strong>lastning. I allmänhet sker afsändningen<br />
hit af dessa varor sås<strong>om</strong> barlast till en n<strong>om</strong>inell frakt af 5 sh. pr ton eller<br />
något i den vägen; det har till <strong>och</strong> med händt att de tyska båtarne gått öfver<br />
till de engelska fabrikerna utefter Thamesfloden <strong>och</strong> tagit varan för ingenting.<br />
Dessut<strong>om</strong> finna följande artiklar vägen till Indien från Sverige <strong>och</strong> Norge:<br />
bobiner, tapeter, kimrök, vagnsfjedrar, hästskosöm, yxor, knifvar, saxar, elektriska<br />
lampor, kondenserad mjölk, lefvertran o. s. v., men qvantiteterna äro<br />
ännu för obetydliga för att låta tala <strong>om</strong> sig.<br />
I sin helhet har importen betydligt gagnats af det höjda rupievärdet, <strong>och</strong><br />
den skulle nästan hafva upphört, <strong>om</strong> sakerna fått hafva sin gilla gång.<br />
Total import <strong>och</strong> export till B<strong>om</strong>bay belöper sig till:<br />
Import: 1891—92 1892—93<br />
Varor rup. 257,606,823 rup. 252,695,798<br />
Guld <strong>och</strong> silfver » 110,159,503 » 144,738,397<br />
rup. 367,766,326 rup. 397,434,195<br />
Export:<br />
Varor, inländska rup. 371,026,720 rup. 368,334,149<br />
» utländska » 35,330,183 » 36,169,505<br />
rup. 406,356,903 rup. 404,503,654<br />
Guld <strong>och</strong> silfver.... » 26,714,222 » 61,295,658<br />
rup. 433,071,125<br />
Summa ex- <strong>och</strong> import:<br />
rup. 465,799,312<br />
1891 — 92 rup. 800,837,451<br />
1892—93 » 863,233,507<br />
K<strong>om</strong>munikationsväsendet.<br />
En jernväg, s<strong>om</strong> troligen k<strong>om</strong>mer att utöfva stort inflytande på B<strong>om</strong>bays<br />
ex- <strong>och</strong> import, är en under koncession varande sammanbindningsbana mellan<br />
Agras <strong>och</strong> Delhis jernvägsnät <strong>och</strong> staden Kurrachee.<br />
Ej allenast skulle importörer <strong>och</strong> exportörer i nordvestra provinserna <strong>och</strong><br />
Punjab derigen<strong>om</strong> besparas mellan 200 <strong>och</strong> 300 eng. mils jernvägsfrakt, utan en<br />
stor del af <strong>handel</strong>n, s<strong>om</strong> hittilldags gått öfver B<strong>om</strong>bay, skulle k<strong>om</strong>ma att dragas<br />
till Kurrachee, hvarför man anser att, <strong>om</strong> koncessionen bifalles, hvilket troligen<br />
blir fallet, denna stad k<strong>om</strong>mer att gå framåt med stora steg på B<strong>om</strong>bays<br />
bekostnad.<br />
En ny ångbåtslinie har äfven k<strong>om</strong>mit till stånd mellan Japan <strong>och</strong> B<strong>om</strong>bay,<br />
hvilket förut <strong>om</strong>nämnts i denna rapport.
20<br />
Den verkan denna kan hafva pä de Förenade rikenas <strong>handel</strong> härstädes är<br />
ännu obekant, men efter all sannolikhet skola japaneserna försöka tvinga in<br />
sina säkerhetständstickor med mer energi än förut, ehuru dessa ej ännu kunna<br />
motstå regntidens åverkan.<br />
Frankering af bref. Konsulatet beder äfven få påpeka det oegentliga<br />
deri, att bref från Norge frankeras med blott 20 öre för 1/2 uns, hvaremot<br />
bref från Sverige betala 40 öre för samma vigt, under det att afgiften härifrån<br />
till begge länderna är lika, eller 2 1 /2 annas för 1/2 uns.<br />
Alexandria den 28 december 1893.<br />
(Årsberättelse för 1892.)*<br />
C. Bildt.<br />
En ständig tillväxt är märkbar i trävaru-rörelsen på grund af den stigande<br />
konsumtionen bland befolkningen. Införseln från Sverige <strong>och</strong> Norge uppgick<br />
under år 1892 till 9,755 std, hvilka i gen<strong>om</strong>snitt betingade ett pris af<br />
£ 12. 5 sh. pr std. De lättnader den egyptiska jernvägsstyrelsen beredt denna<br />
trafik gen<strong>om</strong> nedsatta frakter till Suez hafva i hög grad k<strong>om</strong>mit vår hamn till<br />
godo, under det att införseln från Triest till Suez aftagit. Våra importörer<br />
kunna nu anskaffa sina förråd i den mån reqvisitioner ingå, i stället för att<br />
sås<strong>om</strong> förut taga fulla laddningar från Adriatiska hafvet <strong>och</strong> med stora kostnader<br />
lagra desamma.<br />
Svenskt jern hitk<strong>om</strong>mer s<strong>om</strong> vanligt öfver engelska, belgiska <strong>och</strong> tyska<br />
hamnar; direkt få vi endast smärre profsändningar, deri inbegripet hvad s<strong>om</strong><br />
skeppas härifrån till Cypern.<br />
Frakterna voro under året mycket låga på grund af den skarpa konkurrensen<br />
från de många här anlöpande ångarne <strong>och</strong> detta medförde också en icke<br />
ringa minskning i den tonnage, s<strong>om</strong> passerade Suezkanalen.<br />
härifrån:<br />
Till Liverpool för<br />
Noteringarna voro<br />
B<strong>om</strong>ull pr ton <strong>om</strong> 40 kub.-fot, i ångpressade balar, 10 sh.<br />
Spanmål pr quarter <strong>om</strong> 480 lbs<br />
Till London <strong>och</strong> ostkusten för<br />
1 » 7 d.<br />
B<strong>om</strong>ullsfrö pr ton <strong>om</strong> 20 cwts 7 » 1072 »<br />
Spanmål pr quarter <strong>om</strong> 480 lbs 1 » 5 1/4 »<br />
Sädesskörden var mycket god, tack vare det arbete s<strong>om</strong> nedlagts på jordens<br />
bevattning <strong>och</strong> s<strong>om</strong> ledes af engelska ingeniörer. Betydelsen häraf är<br />
oöfverskådlig för fellaherna <strong>och</strong> hela landets ekon<strong>om</strong>i.<br />
Tillverkningen af cigarretter af turkisk tobak är en vigtig post i landets<br />
ink<strong>om</strong>ster. Införseln uppgick år 1892 i värde till £ 3,924,506, utförseln till<br />
£ 12,100,990.<br />
* Ink<strong>om</strong> för sent för att inflyta i förra årgången.
Bangkok.<br />
21<br />
(Årsberättelse för 1892.)*<br />
Intet svenskt, men 4 norska fartyg <strong>om</strong> 2,057 ton besökte distriktet.<br />
Risskörden under året var mycket otillfredsställande, så att föga mer än<br />
3 mill. pikul exporterades, hvaraf 285,000 pikul (170,000. ton) gingo till<br />
Europa. Det låga vattenståndet i floden gjorde likaledes att flottningen af teak<br />
var obetydlig.<br />
Importaffärerna stå i närmaste sammanhang med utfallet af årets risskörd<br />
<strong>och</strong> visade för den skull låga siffror, äfven i Manchester- <strong>och</strong> Schweizerai·tiklar,<br />
hvilka härvidlag bruka k<strong>om</strong>ma i första rummet.<br />
Hela värdet af importen uppgick till bortåt 9 1/2 mill., af exporten till<br />
något öfver 10 mill. dollars.<br />
Frakterna voro så få <strong>och</strong> så låga, att till <strong>och</strong> med flere regelbundna ångare<br />
på Hongkong <strong>och</strong> Singapore måste tagas ur traden. För teak till Europa<br />
noterades <strong>om</strong>kring 60 sh.<br />
Chr. Brockmann.<br />
Port au Prince.<br />
(Årsberättelse för 1892.)*<br />
S<strong>om</strong> inga officiella underrättelser föreligga, kan någon uppgift icke lemnas<br />
<strong>om</strong> mängd eller värde af årets införsel. S<strong>om</strong> vanligt bestod den till hufvudsak<br />
af britiska varor, väfnader, metallartiklar <strong>och</strong> div. maskiner för kaffe-, kakao<strong>och</strong><br />
sockerhandteringarna.<br />
Skörden af kaffe uppgick till <strong>om</strong>kring 70 mill. ]bs <strong>och</strong> var af utmärkt<br />
beskaffenhet; priset i Europa var 100 frcs pr 50 kg. Det mesta afsättes till<br />
Havre, Hamburg <strong>och</strong> Antwerpen. Logwood skeppades i mindre qvantiteter än<br />
vanligt, nämligen blott 115 mill. lbs, mot 160 mill. <strong>och</strong> 200 mill. lbs de närmast<br />
föregående åren. Härtill bidrager mest bristen på k<strong>om</strong>munikationer i det<br />
inre af landet. Samma är förhållandet med mahogni, hvaraf exporterades 26,000<br />
fot. Deremot uppgick utförseln af kakao till 4,100,000 lbs mot 3 mill. året<br />
förut. Qvaliteten förbättras ständigt gen<strong>om</strong> mera <strong>om</strong>sorgsfull behandling af<br />
bönan. Andra exportartiklar voro b<strong>om</strong>ull, socker, r<strong>om</strong>, honung, vax <strong>och</strong> hudar.<br />
Regelbunden fart på vår hamn idkades under några månader af »Finska<br />
ångbåtsbolaget». Flere nya varfsanläggningar äro å bane <strong>och</strong> likaledes uppförandet<br />
af ett nytt fyrtorn vid Cap Haitien.<br />
* Ink<strong>om</strong> för sent för att inflyta i förra årgången.<br />
A. Tweedy.
Lübeck den 15 februari 1894.<br />
22<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Antalet <strong>och</strong> drägtigheten af svenska <strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong> under år 1S93<br />
besökte konsulsstationerna in<strong>om</strong> distriktet, var s<strong>om</strong> följer:<br />
I. Svenska fartyg.<br />
a) Segelfartyg. Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na från Sverige med last 1,013 107,689.40<br />
» » Norge » 4 347.90<br />
» » andra länder » 84 11,399.94<br />
» » » i barlast 12 602.04<br />
Vid årets början qvarliggande 30 4,989.77<br />
För svensk räkning inköpta 3 640.82<br />
Summa 1,146 125,669.87<br />
Afgångna till Sverige med last 61 5,811.84<br />
B » » i barlast 969 107,464.83<br />
B B Norge med last 2 79.45<br />
B B » i barlast 2 143.53<br />
» » andra länder med last 27 1,907.46<br />
B » s i barlast 50 4,062.84<br />
Qvarliggande vid årets slut 35 6,199.91<br />
b) Ångfartyg.<br />
Summa 1,146 125,669.87<br />
Ank<strong>om</strong>na från Sverige med last 593 182,112-52<br />
B B B i barlast 2 477l2<br />
B » Norge med last 11 2,039-87<br />
» B andra länder » 54 15,27184<br />
B B » i barlast 1 273-41<br />
För svensk räkning förvärfvadt 1 723" —<br />
Vid årets början qvarliggande 5 1,678'18<br />
Summa 667 202,575-94<br />
Afgångna till Sverige med last 504 160,094"6 1<br />
» » B i barlast 81 22,180-33<br />
B » Norge B 4 610-18<br />
» » andra länder med last 27 8,297'SO<br />
B B » i barlast 47 10,197'26<br />
Qvarliggande vid årets slut 4 1,196'06<br />
Summa 667 202,575-94
23<br />
Totalsumman af svenska segel- <strong>och</strong> ångfartyg, s<strong>om</strong> under nästlidna år<br />
ank<strong>om</strong>mo till <strong>och</strong> afgingo från distriktet, utgjorde således:<br />
Segelfartyg 1,146 <strong>om</strong> 125,66987 ton<br />
Ångfartyg 667 » 202.57594 »<br />
Summa 1,813 <strong>om</strong> 328,245-81 ton<br />
Af dessa fartyg besökte:<br />
Segelfartyg Ångfartyg<br />
Hufvudstationen<br />
Vicekonsulsstationerna:<br />
278 <strong>om</strong> 33,459-52 ton 480 <strong>om</strong> 156,400.81 ton<br />
i Mecklenburg. 283 » 31,860.41 » 30 B 8,850.08 »<br />
i Schleswig-Holstein 585 » 60,349.94 » 157 » 37,325.05 »<br />
Summa 1,146 <strong>om</strong> 125,66987 ton 667 <strong>om</strong> 202,575.94 ton<br />
eller, <strong>om</strong> seglare <strong>och</strong> ångare sammanräknas, 1,813 fartyg <strong>om</strong> 328,245.81 ton,<br />
hvilka siffror i jämförelse med år 1892 utvisa en tillökning af 69 st. i antalet<br />
fartyg, men deremot en minskning af 574.03 ton i drägtigheten.<br />
II. Norska fartyg.<br />
a) Segelfartyg. Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na från Norge med last 21 2,214.11<br />
» » Sverige » 8 2,007.38<br />
» andra länder » 29 6,750.31<br />
» » i barlast 1 39.46<br />
Qvarliggande från förra året 1 211.34<br />
Summa 60 11,222.60<br />
Afgångna till Norge med last 1 58-43<br />
» » i barlast 32 4,851-13<br />
» » Sverige » 15 4,30943<br />
» andra länder med last 3 334'11<br />
» » i barlast 7 1,158-71<br />
Till utländskt rederi såldt --- 1 21134<br />
Qvarliggande vid årets slut 1 29945<br />
Summa 60 11,222-60<br />
b) Ångfartyg.<br />
Ank<strong>om</strong>na från Norge med last 20 3,49371<br />
» « Sverige » 3 665'29<br />
» » andra länder » 29 11,818-60<br />
» » i barlast 1 530'61<br />
Summa 53 16,50821<br />
Afgångna till Norge med last 1 16068<br />
» i barlast 24 6,038-18<br />
» Sverige » 8 5,098-48<br />
» » andra länder med last 8 1,737'29<br />
» » i barlast 12 3,473'58<br />
Summa 53 16,508-2 1
Af nämnda fartyg ank<strong>om</strong>mer.<br />
24<br />
Segelfartyg Ångfartyg<br />
Till hufvudstationen<br />
vicekonsulsstationema:<br />
7 <strong>om</strong> 1,520.90 ton 11 <strong>om</strong> 3,303.75 ton<br />
i Mecklenburg 15 » 2,232.66 » 25 » 5,703.19 »<br />
i Schleswig-Holstein 38 s> 7,469.14 » 17 » 7,501.27 »<br />
Summa 60 <strong>om</strong> 11,222.60 ton 53 <strong>om</strong> 16,508.21 ton<br />
Totalsumman af norska segel- <strong>och</strong> ängfartyg, s<strong>om</strong> under nästlidna år besökte<br />
distriktet, utgjorde således:<br />
Segelfartyg 60 <strong>om</strong> 11,222.60 ton<br />
Ångfartyg 53 » 16,508.21 »<br />
Tillsammans 113 <strong>om</strong> 27,73081 ton<br />
hvilket i jämförelse med år 1892 utvisar en minskning af 13 fartyg i antalet<br />
<strong>och</strong> af 9,629-48 ton i drägtigheten.<br />
De särskilda hamnarna i distriktet besöktes under de tre sista åren af<br />
följande antal svenska <strong>och</strong> norska fartyg:<br />
Svenska<br />
Antal Ton<br />
Norska<br />
Antal Ton<br />
Lübeck 758 189,860 18 4,824<br />
Apenrade 78 8,684 6 1,944<br />
Burg (på Pehmern) 9 616 4 666<br />
Eckernförde 19 2,392 1 304<br />
Ekensund 10 447 1 39<br />
Flensburg 112 14,107 13 3,253<br />
Hadersleben 33 3,603 2 202<br />
Heiligenhafen 8 729 —<br />
Holtenau 56 7,793 1 382<br />
Itzehoe — 9 1,526<br />
Kappeln 19 1,627 —<br />
Kiel 312 49,524 12 5,105<br />
Neustadt 22 2,305 3 1,219<br />
Rendsburg 15 1,327 1 59<br />
Rostock 161 17,593 34 6,085<br />
Schleswig 24 1,892 —<br />
Sonderburg 25 2,623 2 266<br />
Wismar 152 23,116 6 1,850<br />
Wyk (på Föhr) — —<br />
Under de sista tio åren hafva de förra vicekonsulaten i Hoyer, Husum,<br />
Friedrichstadt, Lütjenburg <strong>och</strong> Tönning blifvit indragna.<br />
Förhållandet mellan ång- <strong>och</strong> segelfartyg i den svenska <strong>och</strong> norska <strong>sjöfart</strong>en<br />
på distriktet var under de fem sista åren följande:
25<br />
Svenska skeppsfarten.<br />
De olika hamnarnas betydelse för den svenska <strong>sjöfart</strong>en utvisas af följande<br />
öfversigt:<br />
1893<br />
Lübeck, ink<strong>om</strong>mande frakter.. kr. 791,749<br />
» utgående » » 474,602<br />
kr. 1,266,351<br />
Rostock, ink<strong>om</strong>mande " kr. 132,626<br />
» utgående » » 10,720<br />
Wismar, ink<strong>om</strong>mande > » 196,028<br />
!) utgående » » 1,982<br />
Kiel, ink<strong>om</strong>mande » » 293,547<br />
» utgående » » 41,996<br />
Andra hamnar i Schleswig-Holstein:<br />
ink<strong>om</strong>mande frakter » 394,464<br />
utgående » » 6.580 B 1.077,943<br />
kr. 2,344,294<br />
1892<br />
Lübeck, ink<strong>om</strong>mande frakter kr. 852,694<br />
» utgående » » 505,798<br />
kr. 1,358,492<br />
Rostock, ink<strong>om</strong>mande » kr. 99,022<br />
» utgående » — » 6,800<br />
Wismar, ink<strong>om</strong>mande » » 158,605<br />
» utgående » » 1,586<br />
Kiel, ink<strong>om</strong>mande » J> 322,053<br />
» utgående » » 34,173<br />
Flensburg, ink<strong>om</strong>mande » » 127,893<br />
B utgående J> » 274<br />
Andra hamnar i Schleswig-Holstein :<br />
ink<strong>om</strong>mande frakter > 286,398<br />
utgående > » 3.529 kr. 1,040,333<br />
kr. 2,398,825
26<br />
1891<br />
Lübeck, ink<strong>om</strong>mande frakter kr. 903,648<br />
» utgående » » 522,056<br />
kr. 1,425,704<br />
Rostock, ink<strong>om</strong>mande » kr. 69,012<br />
» utgående » » 915<br />
Wismar, ink<strong>om</strong>mande » B 198,018<br />
» utgående » » 791<br />
Kiel, ink<strong>om</strong>mande » » 331,427<br />
» utgående » B 28,640<br />
Flensburg, ink<strong>om</strong>mande B » 157,083<br />
» utgående » » 1,528<br />
Andra hamnar i Schleswjg-Holstein:<br />
ink<strong>om</strong>mande frakter » 243,947<br />
utgående B B 1,747 » 1,033,108<br />
kr. 2,458,812<br />
Följande siffror gifva en öfversigt af den svenska <strong>sjöfart</strong>en på distriktet<br />
under de sista fem åren:<br />
Ank. o. afg.<br />
fartyg<br />
Drägtighet Bruttofrakt<br />
1893 _ 1,813 328,246 ton kr. 2,344,294<br />
1892 1,744 328,820 B B 2,398,825<br />
1891 1,780 341,467 B B 2,458,812<br />
1890 1,729 314,176 » B 2.335,021<br />
1889 1,928 318,569 B » 2,829,060<br />
medeltal 1,799 fartyg, 326,255 ton <strong>och</strong> kr. 2,473,202 pr år.<br />
Den norska skeppsfarten var under samma femårsperiod:<br />
Ank. o. afg.<br />
fartyg<br />
Drägtighet Bruttofrakt<br />
1893 113 27,731 ton kr. 284,992<br />
1892 126 37,360 » B 487,672<br />
1891 136 34,339 B B 480,156<br />
1890 132 27,034 B B 501,972<br />
1889 163 26,640 B B 395,736<br />
i medeltal 134 fartyg, 30,621 ton <strong>och</strong> kr. 430,105 pr år.<br />
I likhet med föregående år upprätthöllos följande reguliera fôrl·indelser<br />
mellan Lübeck <strong>och</strong> Sverige:<br />
till Malmö, Landskrona, Helsingborg, Halmstad, Varberg <strong>och</strong> Göteborg dagligen<br />
kl. 5 1/4 e. m. af Hallands Ångbåtsaktiebolag <strong>och</strong> Malmöångaren J>Orion»,<br />
hvilka äfven från den 1 april till <strong>och</strong> med den 30 september medföra post.<br />
» Stockholm, Kalmar, Karlskrona <strong>och</strong> Norrköping hvarje måndagseftermiddag<br />
kl. 5'/4 af bolaget »Sveas» ångare »Bore» <strong>och</strong> »Lennart Torstenson».<br />
» Kalmar <strong>och</strong> Stockholm onsdagar <strong>och</strong> lördagar kl. 5 1 /4 e. m. af bolaget<br />
»Sveas» ångare »Svithiod» <strong>och</strong> »Gauthiod».<br />
» Ystad, Åhus, Karlskrona, Karlshamn <strong>och</strong> Norrköping hvar 14:de dag af<br />
ångaren »Sydkusten», tillhörande Södra kustens bolag i Karlshamn.
27<br />
Till Kristiania via Köpenhamn gifves lägenhet hvarje onsdag <strong>och</strong> lördag<br />
kl. 5 1/4 e. m. med de halländska båtarne.<br />
Från Helsingborg, Landskrona <strong>och</strong> Malmö gjorde danska boskapsångaren<br />
»Jyden» under hela s<strong>om</strong>maren <strong>och</strong> intill arets slut hvarje vecka en resa pá<br />
Lübeck.<br />
Vid hufvudstationen verkstäldes följande mönstringsförrätttnngar:<br />
å svenska fartyg: påmönstringar 63<br />
afmönstringar 81<br />
å norska » påmönstring 1<br />
afmönstring 1<br />
Månadshyrorna voro pä ångare: för styrmän 80—90 kr., l:ste maskinist<br />
100—110 kr., matroser <strong>och</strong> eldare 40—45 kr.; på segelfartyg: för styrman<br />
70 kr., bästeman 50 — 60 kr., matros 40 — 45 kr. <strong>och</strong> för lättmatros 30—35 kr.<br />
I Lübeck rymde från svenska fartyg 1 svensk <strong>och</strong> 1 dansk.<br />
Ut<strong>om</strong> firmau C. M. Hallbäck & Söners (C. G. & V. Th. Hallbäck) i<br />
Malmö för ett par år sedan här grundade speditioDS- <strong>och</strong> k<strong>om</strong>missionshus (gr.<br />
Altefähre n:o 30) har det bekanta vinhuset J. Cederlunds Söner i Stockholm<br />
sedan flera år i Lübeck en allt mer uppbl<strong>om</strong>strande filial för tillverkning <strong>och</strong><br />
försäljning af punsch; agent C. E. Freidenfelt (gr. Burgstrasse n:o 28). Då den<br />
höga tullen (180 mk pr 100 kg.) <strong>om</strong>öjliggör varans import från Sverige, tillverkas<br />
punschen här af firmans bryggmästare, hvilken för detta ändamål årligen<br />
hitk<strong>om</strong>mer. Äfven firman C. A. Lindgren & C:o i Stockholm försäljer här<br />
brygd punsch; agent C. J. Krook (gr. Altefähre n:o 20).<br />
Under året utstäldes 253 nya matrikelintyg för svenskar <strong>och</strong> norrmän <strong>och</strong><br />
förnyades 464 d:o. Ehuru norska undersåtar icke på grund af någon internationell<br />
öfverensk<strong>om</strong>melse med Tyskland äro förpligtade att förete af konsulatet<br />
utstälda matrikelintyg, anser man sig berättigad att fordra sådana af norrmän,<br />
s<strong>om</strong> uppehålla sig in<strong>om</strong> distriktet.<br />
Generalkonsulatets adress är Mengstrasse n:o 30 <strong>och</strong> hålles kontoret öppet<br />
kl. 10 f. m.—1 e. m. samt kl. 3—5 <strong>och</strong> 6—8 e. m.<br />
Tysklands <strong>handel</strong> anses under året 1893 hafva förblifvit stationär <strong>och</strong><br />
gäller detta isynnerhet <strong>om</strong> importen. T de tyska Ostersjöhamnarna gick <strong>om</strong>sättningen<br />
med utlandet afgjordt tillbaka. Till dififerentialtullarne, missväxt i<br />
Ryssland <strong>och</strong> Fiuland, åtföljd af exportförbud af rysk spanmål, gen<strong>om</strong> koleran<br />
föranledda karantänsåtgärder <strong>och</strong> förbjuden boskapsimport under 1892 k<strong>om</strong>mo<br />
vid början af 1893 isblockad samt slutligen tullkriget med Ryssland <strong>och</strong> Finland.<br />
Importen från Sverige till Lübeck visade tillbakagående, isynnerhet i<br />
trävaror, tändstickor <strong>och</strong> färsk sill. Äfven af jern <strong>och</strong> tjära infördes något<br />
mindre. Denna tillbakagång uppvägdes dock till en betydlig del gen<strong>om</strong> förökad<br />
införsel af sten, ben, lump, skinn <strong>och</strong> hafre samt isynnerhet gen<strong>om</strong> den stegrade<br />
boskapsimporten. Från april till årets slut var den danska ångaren »Jyden»<br />
uteslutande sysselsatt med denna trafik frän de sydsvenska hamnarna. Enligt<br />
uppgift infördes <strong>om</strong>kring 7,000 st. hornboskap, 500 svin <strong>och</strong> 160 får till Lübeck<br />
mot 597 st. hornboskap, 90 svin <strong>och</strong>. 42 får under år 1892. Äfven<br />
öfver Warnemünde visade importen af svensk boskap stark utveckling <strong>och</strong> uppgick<br />
densamma, enligt uppgift från vicekonsuln i Rostock, till 3,232 st. nötkreatur,<br />
135 kalfvar, 1,262 svin <strong>och</strong> 78 får. Äfven trävaruimporten till Wismar<br />
var i starkt framåtskridande. Slutligen var importen af norsk sill i Rostock<br />
betydligare än under något föregående år.
28<br />
Trävaruimporten till Lübeck uppgifves s<strong>om</strong> följer:<br />
från Sverige 33,000 std.<br />
» Ryssland <strong>och</strong> Finland 19,500 »<br />
» tyska hamnar 10,500 »<br />
Tillsammans 63,000 std.<br />
mot 75,000 d:o år 1892. Införseln från Sverige var nämnda år 37,500 std.<br />
<strong>och</strong> följaktligen förminskningen år 1893 <strong>om</strong>kring 12 %. Tillbakagåendet skulle<br />
varit ännu betydligare, derest icke den högre tullen pä finska trävaror föranledt<br />
importörerna att företrädesvis förse sig från Sverige.<br />
Prisen höllo sig under hela året temligen fasta <strong>och</strong> regulerade för fyrskurna<br />
1 1/4" <strong>och</strong> 1" bräder från Söderhamn pr std. f. o. b.:<br />
Furu<br />
I II III IV<br />
9" 280 240 155 135 mk<br />
8" 220 180 125 105 »<br />
7"..... 210 165 120 100 »<br />
6" 200 160 110 90 »<br />
5" 180 140 95 75 »<br />
Gran, osorterad<br />
9" 135—130 mk<br />
8".... 110 — 100 »<br />
7" 105 — 100 »<br />
6" 100— 95 »<br />
5" 85— 80 »<br />
1 1/4" Geflebräder betingade 10 mk pr std mera, 1" noterades sås<strong>om</strong> Söderhamns.<br />
Furu från Hudiksvall betingade:<br />
I II III IV<br />
7" o. 8" 210 170 115 95 mk<br />
6" 195 155 105 85 »<br />
5" sågfallande 90—95 mk <strong>och</strong> 4" d:o 80 mk.<br />
Osorterad gran från samma hamn betaltes med:<br />
11" 140 mk<br />
9" 130 »<br />
8" 105 — 110 »<br />
7" o. 672" 100—105 mk<br />
6" 95—100 »<br />
5". 80— 85 »<br />
Osorterad vara från Sundsvall obtinerade:<br />
Furu Gran<br />
9" 145 mk 122 1/2 mk<br />
8" 115 » 102 1/2 »<br />
7" 110 » 97 1/2 »<br />
6" 100 s> 92 1/2 »<br />
5" o. 47," 80 » 75 »<br />
4" 75 » 70 »<br />
Osorterad furu från Piteå:<br />
9" 150 mk<br />
8" 125 »<br />
7" 105 »<br />
För gran beviljades 10 % rabatt.<br />
6". 95 mk<br />
5" 80 »<br />
4" 70 »
29<br />
Af hugget virke från Skellefteå <strong>och</strong> Piteå var importen lika stor s<strong>om</strong> år<br />
1892; V/'— 9 /»" spärrar betingade 32—35 pf., 6 /,"—'/'." 39 pf. samt '/,"<br />
<strong>och</strong> "/," 55 pf. För gran 10 % rabatt.<br />
Införseln af s. k. valbräder är i aftagande <strong>och</strong> klagas allt mer öfver qvaliteten<br />
äfvens<strong>om</strong> öfver brist på större bredder — 9" <strong>och</strong> derutöfver —, hvarför<br />
preussisk vara uttränger den svenska. Prisen för vankantiga 12" XI 1 /,"<br />
furubräder från Oskarshamn <strong>och</strong> närbelägna hamnar regulerade pr tolft cif.:<br />
Osorterade<br />
12"<br />
18 7,-20<br />
11"<br />
17<br />
10"<br />
157,<br />
9"<br />
137,<br />
8"<br />
8 1 /2<br />
6"—7"<br />
5—6 mk<br />
14 <strong>och</strong> 16 fots samt 1" bräder betaltes i proportion,. 17," <strong>och</strong> 2" bräder<br />
l:a betingade 1 mk 30 pf. à 1 mk 40 pf. pr k.-fot.<br />
beviljades 25 % rabatt.<br />
För andra sortens vara<br />
Enstaka i konsignation ank<strong>om</strong>na laster vankantiga bräder realiserades till<br />
underpris <strong>och</strong> kan ej nog varnas för detta slags affärer.<br />
Fyrskurna granbräder från södra Sverige, osorterade, betingade pr std cif.:<br />
7" o. 8" 120 mk 6". 110 mk 5" 100 mk<br />
Importen af jern <strong>och</strong> stål, såväl råjern s<strong>om</strong> förarbetadt, var mindre än<br />
år 1892. Ehuru införseln af svenskt jern — malm undantagen — ej tyckes<br />
hafva någon lofvaode framtid i Tyskland, skulle dock betydligare qvantiteter af<br />
svensk vara transitera öfver Lübeck, derest billig vattenförbindelse med Elben<br />
funnes eller banfrakterna till de vestra delarne af landet vore mindre höga.<br />
Sås<strong>om</strong> bekant är, användes svenskt jern i Tyskland hufvudsakligen till hästskosöm<br />
<strong>och</strong> andra speciella ändamål, vid hvilka priset spelar en underordnad roll.<br />
Medelprisen pr 100 kg. incl. tull (= 2 mk 50 pf.) <strong>och</strong> på 3 månaders kredit<br />
voro s<strong>om</strong> följer:<br />
Smidt jern Valsadt Hufnageletsen<br />
Mars 20 mk 197, mk 217, mk<br />
Juni 207, » 19'Á » 21 »<br />
Oktober 21 » 20 » 207, »<br />
För tackjern <strong>och</strong> bessemerstål voro prisen efter qvalitet ut<strong>om</strong>ordentligt,<br />
varierande, men uppgifves medelpriset för det förra under året till 117, ^<br />
1274 mk <strong>och</strong> för det senare till 16 à 17 mk cif. <strong>och</strong> excl. tull. Tyskt jern<br />
visade året igen<strong>om</strong> en nedgående tendens, isynnerhet mot årets slut, till följd af<br />
valsverkssyndikatens upplösning. För westfaliskt stångjern noterades vid årets<br />
början c:a 120 mk fritt ab verk., men mot slutet 105 à 110 mk pr 1,000 kg.<br />
Lingonimporten från Sverige var betydligare än någonsin förut <strong>och</strong> uppgifves<br />
till 13,500 metr. ctr mot 9.513 d:o för nästföregående år <strong>och</strong> 3,913 d:o<br />
under 1891. Medelpriset var 11 à 12 pf. pr ffi.<br />
Sås<strong>om</strong> bekant är sker importen af norsk sill till Lübeck hufvudsakligen<br />
öfver Hamburg samt till mindre del öfver Köpenhamn <strong>och</strong> Stettin. Sedan på<br />
våren behållningen af fetsill på nederlag blifvit under stigande efterfrågan med<br />
lätthet realiserad, inträffade s<strong>om</strong>marfångsten, hvilken var af god beskaffenhet,<br />
redan i medlet af juli. Prisen incl. tull stälde sig till 36 mk för KKK, 33<br />
mk för KK <strong>och</strong> 31 mk för K. Tillförseln var af utmärkt beskaffenhet, isynnerhet<br />
under september månad, men blef marknaden snart så öfverfyld, att<br />
prisen sjönko för hvarje vecka <strong>och</strong> till <strong>och</strong> med sällsynt vackra partier måste
30<br />
realiseras till underpris. Tillgången på märket KKK var dock, liks<strong>om</strong> under<br />
de föregående åreD, hela tiden knapp, hvaremot tillförseln af KK var för stark<br />
<strong>och</strong> äfven den af K riklig. Vid säsongens slut hade prisen uppnått sin<br />
lägsta ståndpunkt, nämligen 23 mk för KKK, 19 mk för KK <strong>och</strong> 17 mk för<br />
K incl. tull.<br />
För rökerierna i Lübeck <strong>och</strong> Schlutup ank<strong>om</strong>mo under året 121,346 lådor<br />
färsk sill emot 163,658 d:o under nästföregående år. Förminskningen motsvarar<br />
c:a 30,000 metr. ctr <strong>och</strong> hade sin grund i den starka kölden från medlet<br />
af januari till i slutet af februari. För Göteborgssill betaltes i januari 3'/ —<br />
4'/4 mk, i förra hälften af mars 472—5'/j mk, i senare hälften 5— 9 mk,<br />
i förra hälften af november 4'/4 mk, i senare hälften 3—3'/4 mk samt i december<br />
3—3 1 /, mk, allt pr låda <strong>om</strong> era 4 1 /, k.-fot incl. frakt. Varbergssill<br />
betingade i september <strong>och</strong> oktober 1 mk 20 pf. — 2 mk 60 pf. samt Öresunds<br />
i augusti 1V«—27s mk, i september l 1 /2—2V, mk samt i oktober 1—1 1/2 mk;<br />
allt pr val.<br />
Rostock. Importen från Sverige med svenska fartyg bestod hufvudsakligen<br />
af 14,985 kbm. bräder <strong>och</strong> plankor, 4,025 d:o sparrar <strong>och</strong> bjelkar, 7,089<br />
hl. osläckt kalk, granitblock till ett värde af 218,790 kr., gatsten för 18,360<br />
kr., slipstenar för 1,751 kr., 91,900 st. eldfast tegel <strong>och</strong> trottoarklinker samt<br />
en lyftkran, värd 1,200 mk. Dessut<strong>om</strong> anlände från Sverige med 3 främmande<br />
fartyg 1,574 kbm. bräder <strong>och</strong> plankor samt 28 laster granitblock, 3 d:o gatsten,<br />
63 d:o kalksten, 4 d:o färsk fisk, 10 d:o eldfast tegel <strong>och</strong> klinker, 3 d:o<br />
koltjära <strong>och</strong> 1 d:o trämassa.<br />
Med de tvenne tyska turångare, s<strong>om</strong> göra regelbundna resor mellan Rostock<br />
<strong>och</strong> Malmö, ank<strong>om</strong>ruo ut<strong>om</strong> vanligt transitgods 3,232 st. nötboskap, 1,262<br />
svin, 135 kalfvar, 78 får, 1,132 fat koltjära, 117 t:r salt sill, 280 lådor färsk<br />
d:o, 100 fat cement, 211 t:r krita, 434 stänger jern, 16 lådor träkol, 11 d:o<br />
glasvaror, 1,511 st. bräder, 950 d:o plankor o. s. v. Hela den svenska travaruimporten<br />
bestod således af 16,559 kbm. bräder <strong>och</strong> plankor samt 4,325 d:o<br />
bjelkar <strong>och</strong> sparrar mot resp. 9,145 <strong>och</strong> 3,070 kbm. under år 1892, hvilka<br />
siffror utvisa en tillökning af 7,413 kbm. sågad <strong>och</strong> 1,255 d:o huggen vara<br />
för år 1893.<br />
1 1/4 "X8" furubräder, kontinental sortering, betingade 215 mk för I, 175<br />
mk för II, 125 mk för III <strong>och</strong> 105 mk för IV; 7" obtinerade resp, 210,<br />
170, 120 <strong>och</strong> 100 mk samt 6" resp. 200, 160, 110 <strong>och</strong> 90 mk; osorterad<br />
furu betaltes med 100 mk för 1"×7", 90 mk för 1"×6" samt 75—80 mk<br />
för 1"×5". Utskotts 1" <strong>om</strong>sattes till 48—50 mk <strong>och</strong> 1 1/2" samt l'/4"×8"<br />
gran, osorterad, till 110 mk <strong>och</strong> 7" till 105 mk, allt pr std f. o. b. i afskeppningsorten.<br />
Spärrar betingade vid årets början c:a 36 pf. pr eng. k.-fot<br />
f. o. b., sedermera vek priset till 32 pf.<br />
Vankantiga bräder från Oskarshamn <strong>och</strong> Kalmar såldes till ett grundpris<br />
af 19 mk pr tolft 12"×17«" l:a, andra bredder i proportion. Plankor betingade<br />
1 mk 40 pf. à 1 mk 45 pf. pr k.-fot, allt cif. i Rostock. För 2:a<br />
25 % rabatt.<br />
Gotländska trävaror såldes med 25 % rabatt på cirkulärpris. Gotlandskalk<br />
betaltes med 14—15 mk pr läst <strong>om</strong> 12 t:r fritt i Rostock.<br />
Den direkta importen från Norge bestod af 42,490 hl. sill, 174 hl. trän,<br />
29 d:o anjovis samt 11,025 kg. salt. Nästföregående år uppgick den direkta sillimporten<br />
till 34,619 hl. <strong>och</strong> utvisade följaktligen år 1893 en tillväxt af 7,871<br />
hl. I denna import deltogo 29 norska <strong>och</strong> 5 svenska fartyg. Med turångare
31<br />
k<strong>om</strong>mo dessut<strong>om</strong> öfver Köpenhamn 140 hl. sill. Prisen för de fyra märkena<br />
KKK, KK, K <strong>och</strong> MK voro resp. 21, 17, 12 <strong>och</strong> 9 mk vid säsongens början,<br />
23—25, 22—24, 17—18 <strong>och</strong> 12—13 mk vid midten af densamma samt<br />
15—17, 14—15, 12—13 <strong>och</strong> 10—11 mk vid årets slut, allt pr oförtullad<br />
tunna. Norsk torsklefvertran betaltes s<strong>om</strong> följer: Dampfmediemaltran 62 mk,<br />
rå d:o 50 mk, blanktran 45 mk samt brun 40 mk, allt pr tunna oförtullad.<br />
Importen af norsk sill till Rostock sker hufvudsakligen gen<strong>om</strong> tvenne konsortier,<br />
ett äldre <strong>och</strong> ett yngre. Det förra består af följande firmor: Wagner & Friedrichsen,<br />
Albrecht & Dieckmann, B. Vietjens Nachfolger, C. Both & Schnappauff<br />
samt C. F. Regenstein, det senare af E. C. Winter, Fr. Danckwardt, Tiebel<br />
& Böhmer samt Brandt & C:o.<br />
Till Wismar infördes från Sverige med 140 svenska <strong>och</strong> 1 norskt fartyg<br />
42,261 kbm. bräder <strong>och</strong> plankor, 4,366 d:o bjelkar <strong>och</strong> spärrar, 46 d:o ved,<br />
12 d:o rundhult, 7,053 hl. bränd kalk, 51,000 st. eldfast tegel, 168 st. slipstenar<br />
<strong>och</strong> 1,800 ctr tuktad sten. Med 25 främmande ank<strong>om</strong>mo 8,562 kbm.<br />
plankor <strong>och</strong> bräder, 560 d:o bjelkar <strong>och</strong> spärrar, 77,140 d:o kalksten, 50,750<br />
d:o trämassa <strong>och</strong> 73,120 st. eldfast tegel. Hela den svenska importen af skuret<br />
virke uppgick till 50,823 kbm. <strong>och</strong> af hugget till 4,926 kbm. mot resp. 37,093<br />
<strong>och</strong> 4,810 d:o under är 1892. Denna tillökning af l /3 mot det föregående<br />
årets införsel hade till en del sin grund i den höga tullen på finska <strong>och</strong> ryska<br />
trävaror, men äfven i den stegrade efterfrågan för härvarande hyflerier, sågar<br />
<strong>och</strong> snickerifabriker. Vicekonsuln förmodar, att trävaruinförseln skall ytterligare<br />
betydligt tilltaga gen<strong>om</strong> hamnens nästa s<strong>om</strong>mar fullbordade <strong>om</strong>byggnad <strong>och</strong> öppnandet<br />
af nya <strong>och</strong> beqväma lagerplatser för trävaror.<br />
Importen af trämassa från Norge <strong>och</strong> Sverige förminskades deremot under<br />
året med <strong>om</strong>kring en million kg., dá det enda härvarande importhuset för denna<br />
artikel börjar att förse sig med tysk trämassa via Rotterdam. Ar 1893 var<br />
den norska importen med 2 norska, 2 svenska <strong>och</strong> 1 främmande fartyg inskränkt<br />
till 1,501,200 kg. mot 2,392,200 d:o under nästföregående år. År 1890 uppgick<br />
denna införsel från Norge till 3,216,000 kg. <strong>och</strong> år 1889 till 4,710,000 d:o.<br />
Af hugget virke från Skellefteå <strong>och</strong> Piteå betingade 4/4"—%" 33—35 pf.,<br />
'/," 37—38 pf. samt 8 /8" 45—46 pf. pr eng. k.-fot. Under de senare åren<br />
var tillförseln af fyrkantvirke <strong>om</strong> öfver 1 j." från de norrländska hamnarna<br />
mycket inskränkt oeh måste starkare dimensioner förskrifvas från Halmstad,<br />
Mönsterås <strong>och</strong> Oskarshamn. Följande pris betaltes för sydsvensk vara cif.:<br />
78" spärrar från Halmstad 62 pf., '//' d:o 57 pf. oeh 5"—70" d:o 52 pf.;<br />
78" spärrar frän Oskarshamn <strong>och</strong> Mönsterås 70 pf., /," 58 — 60 pf. <strong>och</strong><br />
4 /4"—7Ö" 52—54 pf. Från Halmstad säljes furu <strong>och</strong> gran tillsammans utan<br />
rabatt för den senare, men från andra hamnar beviljas 10 % för gran. Kortare<br />
längder än 16 fot säljas öfver allt med 3373 % rabatt.<br />
174"×9" furübräder från Gefle <strong>och</strong> Hernösand <strong>om</strong>sattes till:<br />
I<br />
II<br />
III<br />
IV<br />
260—280 mk 230—250 mk 150 — 160 mk 130—140 mk,<br />
allt pr std f. o. b., hvarvid de höga noteringarna vanligen gälla för bättre<br />
märken från Gefle <strong>och</strong> Söderhamns distrikt. 1"×6" qvarta såldes till 80—85<br />
mk <strong>och</strong> 1"×5" till 70—75 mk, utskotts 1"×5" till 55 — 60 mk oeh d:o<br />
l"×47:i" samt 4" till 52—55 mk. På längder under 9 fot lemnas 3373 %<br />
rabatt. Bland utskottsbräder förek<strong>om</strong>mer äfven gran.
32<br />
För valbräder <strong>och</strong> vankantiga plankor från Oskarshamns distrikt regulerade<br />
samma pris s<strong>om</strong> i Rostock. Smalare bräder, s<strong>om</strong> pläga säljas osorterade, be<br />
tingade:<br />
12'×17/'×<br />
8". 9 —974 mk<br />
6"—7" 67t — 67, » pr tolft cif.<br />
Gotländska trävaror <strong>om</strong>sattes med 10 % rabatt på eirkulärprisen. Gotlandskalk<br />
såldes till 147»—15 mk pr läst·<br />
Till distriktets hamnar i Schleswig-Holstein anlände med last från Sverige<br />
614 svenska <strong>och</strong> 5 norska fartyg, af hvilka 406 voro lastade med trävaror,<br />
1 medförde murtegel, 111 sten, 13 kalk, 1 jern, 1 slipstenar, 1 krita samt<br />
85 styckegods <strong>och</strong> diverse. Med last från Norge ank<strong>om</strong>mo till samma hamnar<br />
10 norska <strong>och</strong> 8 svenska fartyg, hvaribland 12 med trälast <strong>och</strong> 6 med granit.<br />
Trävaruimporten från Sverige till Kiel nedgick till 49,047 kbm. från<br />
53,534 d:o år 1892 <strong>och</strong> 60,326 d:o 1891. Tillbakagåendet hade sin grund<br />
dels i den förökade importen från Memel, dels äfven i den tilltagande direkta<br />
exporten från Sverige till Hamburg. På våren regulerade det föregående årets<br />
pris, men till följd af tullkriget med Kyssland inträdde under s<strong>om</strong>maren en<br />
stegring i priset å svenska trävaror.<br />
174"X7" furubräder från Gefle distrikt betingade:<br />
I<br />
205—220<br />
II<br />
170—180<br />
III<br />
110—125<br />
IV<br />
95—110 mk<br />
Osorterade bräder<br />
Furu<br />
Gran<br />
Sundsvall Gefle Sundsvall Gefle<br />
9" 160 140 135—140 130—140 mk<br />
8" 120 110 — 115 105 — 115 105—115 »<br />
7" 110—115 105 — 110 100 — 110 100 — 110 »<br />
6" 100—105 100—105 95 — 107 90 — 102 »<br />
5" 85— 90 85— 90 80— 90 80— 90 »<br />
allt pr std f. o. b.<br />
Fyrkantvirke frän Piteå <strong>och</strong> Skellefteå: 4"—6" spärrar 32—35 pf., 7"<br />
d:o 37—40 pf. pr eng. k.-fot f. o. b. Finska Raumo-sparrar betingade i början<br />
54—50 pf. cif., men deklinerade småning<strong>om</strong> ända till 48 pf.<br />
Om fiskimporten från Sverige yttrar vicekonsuln följande: Införseln af<br />
färsk fisk var inskriinkt till 3,088,095 kg. mot 4,190,440 kg. år 1892 <strong>och</strong><br />
2,919,450 kg. 1891. Denna tillbakagång förorsakades af de ogynsamma isförhållandena<br />
under de sex veckorna från medlet af januari till slutet af februari,<br />
gen<strong>om</strong> hvilka de båda ångarne »Flora» <strong>och</strong> »Diana» tvungos att inställa sina<br />
resor mellan Göteborg <strong>och</strong> Kiel. Ut<strong>om</strong> 2,667,795 kg. färsk fisk bragte de<br />
äfven 36,695 kg. preserverad d:o. Af färsk sill infördes c:a 20,000 lådor, af<br />
makrill 1,500 d:o <strong>och</strong> af hvassbuk c:a 300 d:o.<br />
Sillprisen voro s<strong>om</strong> följer:<br />
Januari ... 4—8 mk<br />
Februari 10 »<br />
Mars 10 »<br />
Oktober 8 — 15 mk<br />
November 4— 6 »<br />
December... 4— 5 »
33<br />
För garnsill vexlade priseD mellan 8 <strong>och</strong> 20 ujk, for hvassbuk från 10<br />
till 40 mk, för makrill från 15 till 40 mk. Samtliga noteringar gälla pr låda<br />
<strong>om</strong> 47, k.-fot, innehållande 100—120 kg. netto samt incl. frakt. Af ål ank<strong>om</strong>mo<br />
<strong>om</strong>kring 150,000 tÈ <strong>och</strong> var priset 50—70 pf. pr®. Importen af lax<br />
<strong>och</strong> torsk anslås till <strong>om</strong>kring 50,000 mk i värde.<br />
Till följd af de ogynsamma isförhållandena <strong>och</strong> affärernas matthet var resultatet<br />
af de båda nämnda turångarnes resor mellan Göteborg <strong>och</strong> Kiel ej<br />
bättre än nästföregående år, kanske tvärt<strong>om</strong>. Enligt vieekonsulatets uppgift<br />
infördes med desamma 2,667,795 kg. färsk fisk, 36,695 kg. preserverad d:o,<br />
26,770 kg. förarbetadt jern, 128,388 d:o bär <strong>och</strong> frukt, 376,352 d:o snickeriarbeten,<br />
587,726 d.·o papper oeh trämassa, 61,380 d:o tändstickor, 779 st.<br />
hornboskap m. m. Med samma ångare exporterades till Sverige 190.672 kg.<br />
yllevaror, 13,330 d:o droger, 73,896 d:o jernvaror, 121,582 d:o färgst offer,<br />
5,053 d:o korta varor, 280,953 d:o garn, 40,100 d:o bohvete, 100.750 d:o<br />
rapsat, 48,924 d:o glasvaror, 8,031 d:o gummi, 8,139 d:o snickerivaror, 2,677<br />
d:o honung, 15,009 d·.o humle, 20,857 d:o diverse verktyg <strong>och</strong> instrument.<br />
11,030 d:o metaller, 2,466,560 d:o mjöl, 52,219 d:o läder, 12,615 d·.o linne^<br />
265,690 d:o manufakturvaror, 41,052 d:o papper samt 31,032 d:o ull.<br />
Importen från Norge var inskränkt till 955 kbm. trävaror, 29,875 kg.<br />
hö <strong>och</strong> 65,085 d:o pappersmassa; exporten till 125 kbm. trävaror <strong>och</strong> 95,000<br />
kg. mjöl. Deremot utskeppade »Die Baltische Jlühlengesellschaft» från sina i<br />
Neumühlen invid Kiel belägna stora qvarnverk flera laster mjöl till Norge.<br />
Till Holtenau anlände från Sverige 4,380 kbm. skuret <strong>och</strong> 3,860 d:o<br />
hugget virke, 2,724 ton murtegel <strong>och</strong> 1,380 d-.o granit <strong>och</strong> gatsten. Importen<br />
från Norge var inskränkt till 1,500 ton granit. Den allra största delen af<br />
denna import befordrades med liktare <strong>och</strong> smärre fartyg på kanalvägen till det<br />
inre. I denna införsel deltogo 28 svenska fartyg, hvaribland 6 ångare, k<strong>om</strong>mande<br />
från Sverige. Dessut<strong>om</strong> anlände 6 svenska ångare med granit från<br />
Norge samt från diverse främmande haamar 22 svenska fartj-g, hvaraf 15 ångare.<br />
20 af de sistnämnda fartygen lossade sten, 1 kol <strong>och</strong> 1 bräder. Från<br />
Norge k<strong>om</strong> intet norskt fartyg, men 1 norsk ångare bragte kol frän Cardiff.<br />
Den svenska trävaruimporten plägar till en stor del bestå af ringare qvaliteter<br />
bräder — "/("X4"—5" <strong>och</strong> 174"X5"—"i" — frÄn Sundsvall, Hernösand <strong>och</strong><br />
Umeå samt endast till mindre del af sågad vara af bättre sort.<br />
Enligt uppgift infördes från Sverige till Flensburg med svenska fartyg<br />
13,994 kbm. bräder <strong>och</strong> plankor, 4,699 d:o bjelkar <strong>och</strong> spärrar, 6,020 st.<br />
stäfver, 210,400 kg. trämassa, 80,000 kg. jern, för 6,500 kr. tuktad gatsten<br />
samt för 800 kr. slipstenar. Hvarken med svenska eller norska fartyg egde<br />
någon import från Norge rum.<br />
Om trävarukonjunkturerna yttrar vicekonsuln: Vid årets början regulerade<br />
ungefär samma pris s<strong>om</strong> under 1892, men småning<strong>om</strong> nedgingo furubräder från<br />
Hernösand, Sundsvall ni. fl. hamnar <strong>om</strong>kring 5 mk pr std, på samma gång s<strong>om</strong><br />
gran blef begärligare <strong>och</strong> vid säsongens slut betingade 5—10 mk mer än vid<br />
dess början.<br />
1" <strong>och</strong> 1 1/4" furubräder från Gefle <strong>och</strong> Söderhamn obtinerade pr std f. o. b.:<br />
I II III IV Osorterade<br />
9" 240 280 100 140 mk 140 — 160 mk<br />
7" o. 8" 190 150 115 95 » 110 — 115 »<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart.<br />
3
34<br />
1" <strong>och</strong> 1'/,"X 6" gran, osorterad, betaltes med 85—95 mk. Frän de<br />
nordligare belägna hamnarna voro prisen 5—10 mk pr std billigare.<br />
Vankantiga bräder från Oskarshamn, Mönsterås m. fl. hamnar <strong>om</strong>sattes till<br />
ungefar samma pris s<strong>om</strong> i Lübeck. Större bredder — hvilka med hvarje år<br />
blifva sällsyntare — voro mycket eftersökta <strong>och</strong> betingade mot årets slut<br />
högre pris.<br />
Af fyrhugget byggnadsvirke från Vester- <strong>och</strong> Norrbotten obtinerade l /t"<br />
—V," spärrar 32—35 pf., '/," 36—39 pf. samt '/," 45 pf. pr k.-fot f. o. b.<br />
samt med 10 % rabatt för gran. Af sydsvenskt fyrkant virke betingade 4/4"<br />
—7," 50-55 pf., 77" 56—60 pf., 7„" 65 — 70 pf. <strong>och</strong> bjelkar 80 pf. pr<br />
k.-fot cif. i Plensburg samt med vanlig rabatt för gran.<br />
Till Ekensnnd egde ingen import från de Förenade rikena rum, men<br />
till Strömstad, Göteborg <strong>och</strong> Varberg utfördes <strong>om</strong>kring 100,000 st. murtegel<br />
(Maschinensteiue) <strong>och</strong> till Kristiania 58,000 st. glacerade tegel (rothe Verblendsteine).<br />
Den svenska trävaruimporten till Eckernförde utgjordes af <strong>om</strong>kring<br />
30,000 k.-fot bräder, l:a sort, <strong>och</strong> 20,000 k.-fot spärrar från södra Sverige<br />
samt af c:a 60,000 k.-fot bräder (II <strong>och</strong> III) <strong>och</strong> 60,000 d:o spärrar från<br />
Norrbotten, tillsammans värda <strong>om</strong>kring 110,000 mk. Dessut<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mo från<br />
Halmstad c:a 16,000 k.-fot smalare bräder för tillverkning af lådor för rökt<br />
fisk, viner m. m., värda <strong>om</strong>kring 10,000 mark. För härvarande fiskrökeri infördes<br />
från Sverige <strong>om</strong>kring 370,000 kg. färsk sill, dels öfver Fredrikshamn,<br />
dels öfver Kiel, ungefärligt värde 50,000 mk. Ut<strong>om</strong> 12 svenska fartyg med<br />
trälast från Sverige ank<strong>om</strong>mo 2 med trävaror från Memel <strong>och</strong> 3 med kol från<br />
England. — Från Norge egde ingen införsel rum, men 1 norskt segelfartyg<br />
bragte oljekakor <strong>och</strong> palmmjöl från England. Både svenska <strong>och</strong> norska fartyg<br />
afgingo i barlast.<br />
Kappeln besöktes af 19 svenska segelfartyg, af hvilka 16 medbragte<br />
1,068 kbm. spärrar <strong>och</strong> bjelkar samt 1;864 d:o bräder <strong>och</strong> plankor från Sverige.<br />
1 k<strong>om</strong> med trälast från Finland <strong>och</strong> 2 med kol från Storbritannien.<br />
med tyska <strong>och</strong> danska fartyg hitk<strong>om</strong>mo åtskilliga trälaster.<br />
Äfven<br />
Enligt vicekonsulns uppgift betaltes för furubräder från Norra Sverige pr<br />
std f. o. b.:<br />
I II III o. IV<br />
1 1/4"×7" 180 mk 140 mk<br />
×6" 170 » 130 » 80—100 mk<br />
Utskotts 1"×6"—4" c:a 50 mk.<br />
272"×9" furubräder <strong>och</strong> 3"×9" plankor betaltes med 245 mk för T<br />
<strong>och</strong> 205 mk för II. För vankantiga bräder från södra Sverige gälde ungefär<br />
samma pris s<strong>om</strong> i Lübeck.<br />
Hugget virke från Vester- <strong>och</strong> Norrbotten betingade pr eng. k.-fot f. o. b.<br />
32-34 pf. för 7."—7„", 36 pf. för 7," samt 45 pf. för 78". 7," spärrar<br />
från södra Sverige obtinerade 55—58 pf., s /a" 70 pf. 1"×5" sydsvenska<br />
furubräder betaltes med 85 pf. pr k.-fot l:a sort samt med 65 pf. för 2:a;<br />
1"X6" med 927, pf· för l:a sort <strong>och</strong> 68 pf, för 2:a. Prisen för sydsvenskt<br />
virke gälde cif. på bestämmelseorten <strong>och</strong> beräknades längden efter danskt mått,<br />
men bredd <strong>och</strong> tjocklek efter svenskt.
35<br />
Till Schleswig konimo från diverse svenska hamnar 23 svenska fartyg —<br />
hvaribland 1 ångare — med trävaror samt från Danzig äfven 1 fartyg med<br />
trälast.<br />
Importen från Sverige till Sonderburg med 19 svenska segelfartyg bestod<br />
af 1,954 kbm. bräder <strong>och</strong> plankor, 677 d:o spärrar ocb bjelkar, 123 d:o läkter,<br />
50 st. årämnen m. m. Från främmande hamnar k<strong>om</strong>mo 4 ångare med<br />
hvete från Hamburg samt 1 seglare med trälast från Danzig. 1 svensk ångare<br />
lastade mjöl till Visby. — Af 2 norska segelfartyg anlände 1 med oljekakor<br />
från Riga <strong>och</strong> 1 med kol från England.<br />
Till Apenrade infördes från Sverige med 71 svenska fartyg, hvaribland<br />
1 ångare, 11,817 kbm. bräder, 964 d:o plankor, 3,546 d:o bjelkar <strong>och</strong> spärrar,<br />
99 d:o läkter, 2,318 kg. garfbark m. m. Från främmande hamnar k<strong>om</strong>mo 5<br />
svenska ångare med kli <strong>och</strong> oljekakor samt från England 1 seglare med kol. —<br />
3 norska ångare brngte oljekakor <strong>och</strong> kli från främmande hamnar, 1 norsk<br />
seglare bjelkar från Danzig, 1 majs <strong>och</strong> kli från Buenos Ayres samt 1 koks<br />
från England. De ink<strong>om</strong>mande frakterna uppgifvas for svenska fartyg till<br />
89,275 mk <strong>och</strong> för de norska till 26,499 mk. Både svenska <strong>och</strong> norska afgingo<br />
i barlast.<br />
För trävaror regulerade ungefär samma pris s<strong>om</strong> 1892. Osorterade bräder<br />
från norra Sverige betingade:<br />
1V,"×8" Sundsvalls 105 mk<br />
1" ×6" D 85 » pr std f. o. b.<br />
1" X 5" Hernösands 75 »<br />
Vankantiga <strong>om</strong>sattes efter grundpris af 19 mk pr tolft 6 alns 12"×1 1/4";<br />
andra dimensioner i proportion. Fyrkantigt virke från Piteå <strong>och</strong> Skellefteå<br />
betingade:<br />
1/4"—7," spärrar<br />
8<br />
/8" »<br />
30—40 pf.<br />
40—50 »<br />
pr k.-fot f. o. b.<br />
Sydsvenskt byggnadsvirke såldes till 50—60 pf. pr k.-fot cif.; kortare<br />
Jängder <strong>och</strong> stuage 1/3 billigare.<br />
Till Hadersleben infördes från Sverige med 22 svenska seglare 3,269<br />
kbm. bräder <strong>och</strong> plankor samt 802 d:o sparrar. Från Danzig k<strong>om</strong>mo 3 svenska<br />
ångare <strong>och</strong> 4 seglare med kli samt 1 ångare med trävaror, från S:t Petersburg<br />
1 ångare med oljekakor samt från England 1 seglai e med kol. Ink<strong>om</strong>mande<br />
frakt från Sverige 18,503 mk, från andra hamnar 16,768 mk. — 2 norska<br />
seglare <strong>om</strong> tillsammans 202 ton bragte kol frän Newcastle. Frakt 2,350 mk.<br />
De nämnda fartygen afgingo alla i barlast, ut<strong>om</strong> 2 svenska seglare, s<strong>om</strong> förblefvo<br />
i vinterlager.<br />
Till Rendsburg ank<strong>om</strong>mo från Sverige med 11 svenska seglare <strong>och</strong> 1 ångare<br />
7,914 tolfter bräder, 832 st. spärrar. 120 årämnen samt 510 ton granit, —<br />
1 norsk ångare lossade trälast frän Memel. — Från Sverige infördes ytterligare<br />
med 2 tyska <strong>och</strong> 4 danska segelfartyg 474 tolfter bräder, 1,400 kbm, kantstenar<br />
<strong>och</strong> 26,500 st. klinkersten. Utförseln till Sverige var inskränkt till
36<br />
1,400 ctr superfosfat med en tysk seglare. — Från Norge infördes med en<br />
dansk seglare 1,888 tolfter bräder. — Förbrukningen af trävaror var, sås<strong>om</strong><br />
vicekonsuln bemärker, ingalunda inskränktare än förut, men bristen på för kanalen<br />
passande fartyg <strong>om</strong> 3 meters djupgående tvingar ännu att vid Holtenau<br />
<strong>om</strong>lasta till Rendsburg bestämda trävaror. Redan under vintermånaderna 1892<br />
—1893 sänktes kanalens vattenspegel mellan Holtenau <strong>och</strong> Rendsburg till<br />
Östersjöns niveau <strong>och</strong> i början af maj 1893 öppnades den nya slussen vid<br />
Rendsburg för trafiken. Man arbetar öfver allt flitigt på kanalens uppmuddring<br />
till 4 meter, mon först när den gamla jernvägsbron vid Westenbeck blifvit ersatt<br />
gen<strong>om</strong> en hög brygga <strong>och</strong> den stora slussen vid Holtenau blifvit färdigbyggd,<br />
kan Nord-Ostseekanalen i hela dess längd befaras af fartyg <strong>om</strong> 8 1/2<br />
meters djupgående. Detta väntas k<strong>om</strong>ma att ske på våren eller s<strong>om</strong>maren 1895,<br />
<strong>och</strong> intill dess måste större till Rendsburg bestämda partier trävaror <strong>och</strong> annat<br />
gods <strong>om</strong>lastas vid Holtenau. Byggnadsverksamheten i staden Rendsburg <strong>och</strong> i<br />
dess närhet längs kanalen är fortfarande liflig, <strong>och</strong> väntas förbrukningen af trävaror<br />
under det ingångna året blifva lika stark s<strong>om</strong> under 1893.<br />
Sågad vara, osorterad, betaltes s<strong>om</strong> följer:<br />
174"×6" granbräder ab Hernösand 90 —92V2 mk<br />
1" ×5" » » » 727,-77V, »<br />
1" ×6" furubräder » » 92 —95 »<br />
pr std f. o. b.<br />
Sundsvallsbräder betingade 2 V,— 5 mk mera.<br />
74"— V," n-sparrar från Skellefteå 33 — 35 pf., 6 aln. 17„"×12" l:a<br />
vankantiga furubräder från Oskarshamn <strong>och</strong> närbelägna hamnar 197s mk pr<br />
tolft. I juni <strong>och</strong> juli visade trävaruprisen en nedgående tendens, men mot<br />
hösten blefvo de fastare <strong>och</strong> stälde sig slutligen 2 l /2—5 mk högre än på våren.<br />
Frakterna voro låga nog, men regulerade dock c:a 2 mk pr std högre än nästföregående<br />
år. Till följd af ihållande vestliga vindar i augusti <strong>och</strong> september<br />
hade från Sverige ank<strong>om</strong>mande fartyg ovanligt långa resor.<br />
Till Burg (på Fehmern) anlände från Sverige 7 segelfartyg med 1,475 t:r<br />
kalk, 538 kbm. bräder, 152 d:o spärrar m. m. 1 svenskt segelfartyg bragte<br />
flusspat från Lübeck <strong>och</strong> 1 kol från England. — Från engelska kolhamnar<br />
konimo 4 norska seglare. Alla fartygen afgingo i barlast. Öns enda exportvara,<br />
spanmål, utskeppas mest med turångare.<br />
Till Neustadt importerades från Sverige med 19 svenska segelfartyg<br />
2,614 kbm bräder, 159 d:o plankor, 59 d:o bjelkar, 154 d:o spärrar, 150 d:o<br />
kalk m. m. 1 seglare bragte trälast från Königsberg <strong>och</strong> 1 stenkol från Newcastle;<br />
1 d:o, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> i barlast, lastade raps från Köpenhamn. — 3 norska<br />
seglare anlände med kol från England.<br />
Itzehoe vid Störfloden besöktes ej af något svenskt fartyg, men af 9<br />
norska, hvariblaud 1 ångare. Den senare k<strong>om</strong> med brädlast från Sverige. Af<br />
de förra anlände 6 från Fredrikshald <strong>och</strong> 2 från Drammen med tillsammans<br />
c:a 3,600 kbm. stäfver. Med främmande fartyg k<strong>om</strong>mo dessut<strong>om</strong> 7 laster<br />
stäfver från Fredrikshald <strong>och</strong> 1 d:o från Drammen. — Från Sverige ank<strong>om</strong>mo<br />
16 tyska, 5 danska, 1 holländskt <strong>och</strong> 1 norskt fartyg, af hvilka 13 från
37<br />
Halmstad med tuktad sten, 2 från Hudiksvall med stäfver samt 2 från Sundsvall,<br />
2 från Bergqvara, 1 frän Norrköping, 1 från Hernösand, 1 från Hörncfors<br />
<strong>och</strong> 1 frän Storkevik, alla med bräder. — För importen af stäfver har den<br />
Alsenska cementfabriken köpt ett barkskepp, hvilket under s<strong>om</strong>maren gjorde 5<br />
resor mellan Fredrikshald <strong>och</strong> Itzehoe.<br />
Den sista s<strong>om</strong>marens skörd i provinsen Schleswig-Holstein utföll i allmänhet<br />
under medelmåttan <strong>och</strong> klagas äfven på mänga ställen öfver foderbrist. I följd<br />
häraf hafva större inköp af hö skett i trakten af Malmö <strong>och</strong> äfven foder blifvit<br />
importeradt från Norge.<br />
Frakterna voro, liks<strong>om</strong> nästan öfver allt i verlden, otillfredsställande.<br />
Från den 11 januari till den 18 februari var farten på Travefloden <strong>om</strong>öjlig,<br />
men istaxa betaltes intill den 1 mars. De nordiska hamnarna voro dock ännu<br />
tillfrusna <strong>och</strong> afgick den första ängbåten härifrån till Köpenhamn den 7 mars<br />
samt till Malmö den 10 s. m.<br />
Trävarufrakterna för seglare voro in full pr standard från södra Sverige<br />
18—19 mk, från Gefle-Hernösand 20—21 mk <strong>och</strong> från nordligare belägna<br />
hamnar 22—25 mk. För ångare gälde 1 à 2 mk mer. llaterna bibehöllo sig<br />
under hela s<strong>om</strong>maren på samma låga ståndpunkt, stego i början af oktober 1<br />
—2 mk <strong>och</strong> regulerade senare på hösten 24—25 mk från Gefle <strong>och</strong> Hernösand<br />
samt 27—28 mk från de nordligare hamnarna.<br />
För vankantiga bräder från Oskarshamn <strong>och</strong> närbelägna hamnar gälde kr.<br />
1.65 pr tolft 6 alns 12"X1'/," med 5 %, äfven 10—12 öre pr k.·fot. För<br />
färdiga dörrar, fönsterkarmar <strong>och</strong> annat snickeriarbete: från Stockholm 16 mk<br />
in full pr 1,000 kg., från Norrköping <strong>och</strong> Vestervik 12 mk, från Petersburg<br />
<strong>och</strong> Kronstadt 19 — 20 mk <strong>och</strong> från Memel 18—20 mk.<br />
Kolfrakterna från Skotland <strong>och</strong> England voro i maj 4 sh.—4 sh. 6 d.;<br />
på senhösten stego de till 6 sh. 9 d.<br />
Pitchpine ab Pensacola 96—106 sh.<br />
Eldfast tegel från Hasle (Bornholm) 11 — 12 mk pr 1,000 st.<br />
Till Flensburg betaltes för oljekakor från Ryssland 7 1/4 mk pr ton; för<br />
salt från England 5 sh. 3 d.—5 sh. 9 d.; från Geestemünde för petroleum<br />
1 mk 30 pf. <strong>och</strong> 1 mk 40 pf. pr fat <strong>och</strong> från Künigsberg för slcepers 30—35<br />
pf. pr std. För t<strong>om</strong>flaskor från Flensburg till England var frakten 14 sh. 6 d.<br />
pr ton.<br />
Särskildt för ångare på Östersjön regulerade följande frakter: för jern frän<br />
Stockholm 6—9 kr., enligt årsackord 5—6 kr., från Norrköping <strong>och</strong> Vestervik<br />
4'/.2 —6 mk, från Gefle 6 — 8 mk <strong>och</strong> från Göteborg kr. 6.30—7; allt in full<br />
pr 1,000 kg.<br />
För spik från Norrköping 35 pf. <strong>och</strong> 5 °„ pr svensk eentner.<br />
Maskingods från Stockholm kr. 18 in full pr 1.000 kg.<br />
Tändstickor från Stockholm <strong>och</strong> Norrköping kr. 1.25—1.50 in full pr<br />
låda; från Malmö 90 öre pr låda, enligt årsackord 50 öre pr 100 kg.<br />
Spånkorgar från Malmö kr. 1 in full pr 50 kg.<br />
Färsk sill från Marstrand <strong>och</strong> Lysekil 80 pf. —1 mk pr låda.<br />
Granitblock från Karlshamn <strong>och</strong> Åhus 5—6 mk pr 1,000 kg. Gatsten<br />
från Karlshamn <strong>och</strong> Lysekil 47,-5 mk pr 1,000 kg.<br />
Lingon 3 öre pr kanna med 10 %.<br />
Trämassa från Halmstad kr. 1 pr 100 kg.<br />
Svinkreatur från Helsingborg kr. 4'/.3 pr st. Hornboskap från Helsingborg<br />
<strong>och</strong> Malmö kr. 12; kalfvar kr. 8.
38<br />
Svinlefver, saltade tarmar, tungor m. ni. från Göteborg samt Helsingborg<br />
<strong>och</strong> Malmö resp. kr. 1'/, <strong>och</strong> kr. 1 pr 50 kg.<br />
Koks från Lübeck till sydsvenska hamnar 3—3'/2 mk, till Visby 4 mk,<br />
till Stockholm 37,-4 mk pr 1,000 kg.<br />
Salt till sydsvenska hamnar 3—4 mk pr 1,000 kg.<br />
Enligt officiella uppgifter ank<strong>om</strong>mo till Lübeck:<br />
År 1893 1,426 ångare <strong>om</strong> 1,122,746 kbm.<br />
» » 908 seglare 5> 219,594 »<br />
2,334 fartyg <strong>om</strong> 1,342,340 kbm.<br />
hvaribland 747 svenska <strong>om</strong> 532,948 kbm eller ej fullt 39 3 /4 % af hela drägtigheten.<br />
År 1892 1,516 ångare <strong>om</strong> 1,219,191 kbm.<br />
» )> 900 seglare » 241,110 »<br />
2,416 fartyg <strong>om</strong> 1,460,301 kW<br />
hvaribland 789 svenska <strong>om</strong> 551,363 kbm. eller ej fullt 38 % af hela drägtigheten.<br />
År 1891 1,582 ångare <strong>om</strong> 1,288,435 kbm.<br />
» » 927 seglare » 260,577 »<br />
2,509 fartyg <strong>om</strong> 1,549,012 kbm.<br />
hvaribland 811 svenska <strong>om</strong> 588,841 kbm. eller 38 % af hela drägtigheten.<br />
Nästlidna år var det ogynsammaste af de sista fem åren, såväl hvad antalet<br />
s<strong>om</strong> hvad drägtigheten beträffar.<br />
Ordnade efter nationalitet <strong>och</strong> drägtighet voro de hitk<strong>om</strong>na fartygen under<br />
är 1893:<br />
Svenska 747 <strong>om</strong> 532,948 kbm.<br />
Tyska 1,025 » 456,896 »<br />
Ryska 216 » 177,370 »<br />
Danska 301 » 101,027 »<br />
Engelska 27 » 60,817 »<br />
Norska 17 » 13,064 »<br />
Holländska 1 » 218 »<br />
Leonard Åkerbl<strong>om</strong>.
Nantes.<br />
39<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet var följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Sverige med last 9 3,977<br />
» Norge » 8 3,482<br />
» andra länder » 5 1,393<br />
» » i barlast 1 311<br />
Afgångna: till Sverige B 4 999<br />
B Norge med last 1 187<br />
» andra länder » 2 475<br />
» » i barlast 10 7,502<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Norge med last 90 15,175<br />
)) Sverige » 22 7,167<br />
B andra länder B 47 22,147<br />
» » i barlast 0 2,331<br />
Afgångna: till Norge » 30 4,868<br />
» Sverige B 8 2,006<br />
» andra länder med last 19 7,082<br />
)> » i barlast 109 34,019<br />
Bruttofrakten utgjorde för:<br />
Svenska fartyg, ank<strong>om</strong>na fres 172,997<br />
» » afgångna » 6,240<br />
Norska » ank<strong>om</strong>na » 875,738<br />
» » afgångna » 53,023<br />
Å norska fartyg påmönstrade i Nantes 12 <strong>och</strong> afmönstrade 22 man.<br />
Ingen rymning från de Förenade rikenas fartyg är att anmäla.<br />
Fortfarande är att konstatera en minskning i de båda rikenas <strong>sjöfart</strong>,<br />
hufvudsakligen gen<strong>om</strong> konkurrensen från engelska ångare, hvilka allt mera synas<br />
slå under sig trävaruskeppningen från Norden. Följande öfversigt belyser för<br />
hållandet:<br />
År<br />
Svenska fartyg<br />
Antal Ton<br />
Norska fartyg<br />
Antal Ton<br />
1889 29 11,468 201 51,399<br />
1890 40 16,937 230 57,819<br />
1891 25 11,252 203 64,592<br />
1892 25 9,189 183 51,125<br />
1893.. 23 9,163 167 48,292
40<br />
Införseln från Sverige <strong>om</strong>fattade trävaror, jern <strong>och</strong> en last pressadt hö;<br />
från Norge rogn, byggnadsvirke, trämassa <strong>och</strong> grankubb samt is <strong>och</strong> ett mindre<br />
parti fiskolja.<br />
Af jern var importen på Loire 2,881,642 kg. Prisen på nederlag i tullen<br />
voro pr 100 kg.:<br />
Hamradt Laneashire <strong>och</strong> vergettes frcs 20.—<br />
Ordinärt » 19.50<br />
Valsadt jern, 1:sta klass.. » 18.75<br />
Under de trenne nästföregående åren infördes jern till följande belopp:<br />
är 1890 3,109,159 kg., 1891 1,799,300 kg. <strong>och</strong> 1892 3,712,650 kg.<br />
Af sågade trävaror infördes med de Förenade rikenas fartyg från Sverige<br />
5,089 <strong>och</strong> från Norge 1,830 std, hvilket emellertid är obetydligt mot hvad<br />
s<strong>om</strong> hitfördes af andra, särskildt britiska fartyg. Allt i allt torde införseln<br />
under året hafva uppgått till <strong>om</strong>kr. 20,000 std.<br />
Trämassa importeras i ständigt ökade qvantiteter, dock är det svårt att<br />
angifva ens några approximativa siffror vare sig för denna artikel eller för<br />
grankubb. Äfven i denna trade är konkurrensen från främmande fartygs sida<br />
svår. En svensk ångare har under året gjort sju resor med sådan last från<br />
södra Norge till Nantes.<br />
Från Norge infördes 2,559 ton is, mot 3,081 ton året förut.<br />
Till bretagniska fiskarhamnar <strong>och</strong> Sables d'Olonne i Vendée ank<strong>om</strong>mo med<br />
norska fartyg 32,227 tunnor rogn, mot 34,611 t:r år 1892.<br />
Fisket har gynnats af god väderlek <strong>och</strong> varit ganska jemnt, men sardinerna<br />
voro små <strong>och</strong> betingade låga pris. Försök gjordes med såväl amerikansk<br />
rogn s<strong>om</strong> arachidemjöl i stället för den afgjordt bättre norska rognen.<br />
på denna är 40 à 50 frcs pr tunna.<br />
Priset<br />
Utförseln från Nantes var obetydlig <strong>och</strong> bestod under redogörelseàret hufvudsakligen<br />
af tunnband <strong>och</strong> diverse artiklar för kolonierna. Frakten noteras<br />
vanligen i »lump sum». Exporten af spanmål, s<strong>om</strong> eljest brukar vara rätt ansenlig,<br />
blef DU på grund af felslagen skörd så godt s<strong>om</strong> ingen; i stället måste<br />
mycket af denna vara införas från Amerika <strong>och</strong> Ryssland.<br />
Konsulatets adress är fortfarande Rue Crébillon 20.<br />
A. Backman.<br />
Innehåll: Alexandria (sid. 20), Bangkok (sid. 21), B<strong>om</strong>bay (sid. 12), Lübeck (sid. 22),<br />
Nantes (sid. 39), Port au Prince (sid. 21), Riga (sid. 1).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Utdrag ur<br />
års<strong>berättelser</strong> från de Förenade rikenas konsuler m. m.<br />
Årg. 1894. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1894. N:o 2.<br />
New-York den 14 februari 1894.<br />
(Årsberättelse för 1892.)*<br />
Antallet og Drægtigheden af de svenske og norske Fartöier, s<strong>om</strong> i Aaret<br />
1892 besögte dette Distrikts Havne, udgjorde:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Sverige med Ladning 1 1,224<br />
andre Lande » 49 33,603<br />
» » i Ballast 68 43.702<br />
Afgaaede: til Sverige med Ladning... 7 4,560<br />
)> Norge TI 1 450<br />
» andre Lande » 104 72,028<br />
>» » i Ballast 9 4,465<br />
Norske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Norge med Ladning 1 447<br />
» » i Ballast 30 21,839<br />
» Sverige med Ladning 4 4,278<br />
» » i Ballast 3 2,232<br />
» andre Lande med Ladning 754 399.041<br />
» » i Ballast 668 523439<br />
Afgaaede: til Norge med Ladning 17 13,348<br />
» Sverige > 31 23,153<br />
» andre Lande » 1,027 724,791<br />
» B i Ballast 409 202,846<br />
De optjente Bruttofragter udgjorde (Maanedsfragter iberegnede):<br />
Svenske Fartöier, ank<strong>om</strong>ne £ 14,943<br />
» » afgaaede » 94,598<br />
Norske » ank<strong>om</strong>ne » 236,580<br />
» » afgaaede » 1,059,952<br />
* Ink<strong>om</strong> för sent för att inflyta i förra årgången.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 4
42<br />
Anfallet af de under 1892 ank<strong>om</strong>ne Fartöier fordeler sig saaledes paa<br />
de forskjellige Havne inden Distriktet:<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa de til dette Distrikt hörende Havne<br />
har i de sidste fem Aar udgjort:<br />
Ank<strong>om</strong>ne Fartöier:<br />
Ifölge Ziffre, hentede fra »Quarterly report of the Chief of the Bureau<br />
of Statistics, N:o 2 1892—1893». ank<strong>om</strong> der i udenrigs Fart til do Havne.<br />
s<strong>om</strong> udgjöre dette Distrikt, i Kalenderaarct 1892 3,102 amerikanske Skibe af<br />
1,889,226 Tons Drægtighed og 10,737 fremmede Skibe af 12,877,801 Tons<br />
Drægtighed.<br />
Der ank<strong>om</strong> i 1892 1,578 svenske og norske Skibe af 1,029,505 Tons<br />
Drægtighed mod 1,381 Skibe af 865,051 Tous Drægtighed i det foregaaende Aar.<br />
Vor Skibsfart paa dette Distrikt tiltog saaledes betydeligt i 1892. Vor Andel<br />
af den hele Fart var 7 % eller, naar blöt de fremmede Skibes Drægtighed<br />
haves for Öie, 8 % mod henhnldsvis 6'/ä og 7 /a % i 1891.
43<br />
Fragtmarkedet. I Begyndeisen af 1892 var Skibsfarten fra dette Distrikt<br />
livlig og Efterspörgselen efter Skibsrum var saa stor, at Fragterne holdt sig<br />
uden inærkelig Nedgång. En Förändring indtraadte henimod S<strong>om</strong>meren. "Det<br />
viste sig da, at Hösten i Europa var god og at denne Verdensdel ei tiltrængte<br />
nogen usædvanlig Tilförsel af Kornvarer fra Amerika. Uagtet Hvede freinbödes<br />
til ukjendt lave Priser, var der ei noget Begjer efter denne Vare, og<br />
Afskibningerne minskedes derfor. Dette havde til Fölge en almindelig Nedgång<br />
i Fragterne, s<strong>om</strong> navnlig rammede alle de Dampskibe, der ude af Beskjæftigelse<br />
paa andre Farvande vare kastede ind paa det nordamerikanske Fragtoiarked.<br />
TM alle de i fast Rute gaaende Dampskibe, hvis Antal og Drægtighed stiger<br />
for hvert Aar, vare altid. naar de havde Behov af Last for at fylde t<strong>om</strong>t<br />
Skibsrum til Europa eller audetsteds, færdige til at slaa ned Fragtsatserne.<br />
I Farten til og fra dette Distrikts Havne fortrænge Dampskibe mere og<br />
niere Seilskibe. Vareforselen til og fra Vestindien og Centralamerika, s<strong>om</strong> ind<br />
til for ganske faa Aar siden udelukkende besorgedes af Seilskibe, er na næsten<br />
aldeles övertaget af Dampskibe, blandt hvilke vore Flag indtage en fremtrædende<br />
Pläds. Af de i 1892 til Distriktet ank<strong>om</strong>ne 719 svenske og norske Dampskibe<br />
af 395,401 Tons Drægtighed (mod 630 Dampskibe af 338,229 Tons<br />
Drægtighed i det foregaaende Aar) vare de allerfleste beskjæftigede i Fart paa<br />
Vestindien og Centralamerika, væsentlig for derfra at bringe Bauaner, Kokusnödder,<br />
Sukker o. desl., men ogsaa for at besörgo Stykgodstrafik. For de<br />
Dampskibe, s<strong>om</strong> seilede paa gamle Certepartier, antages denne Fart at have<br />
givet samme Udbytte s<strong>om</strong> i det foregaaende Aar. Men Dampskibe, hvis Certepartier<br />
vare udlöbne, maatte finde sig i at antage lavere Maanedsfragter.<br />
De fleste af de Seilskibe, s<strong>om</strong> besögte Distriktets Havne. ank<strong>om</strong> i Ballast<br />
og afgik med Ladninger af Petroleum, »naval stores» og Trælast. Petroleums-<br />
(ragterne fra New-York og Philadelplna vare usle. Udförselen af denne Vare<br />
var större i 1892 end i 1891. Men der var Överflöd af Skibsrum for at<br />
före Petroleum i Tonder, medens denne Afskibningstuaade mere og mere opgives;<br />
dette virkede naturligvis trykkende. Fragterne for »naval stores» fra<br />
Wilmington, Charleston, Brunswick og Savannall vare heller ikke höie. men<br />
ansaaes alligevel at være de mest tilfredsstillende for Fartoier af passende Störrelse.<br />
Hvad Fragtmarkedet i Trælasthavnene ved den mexikanske Golf betræffer,<br />
var der vistnok större Efterspörgsel efter Skibsrum til Sydamerika end<br />
i det foregaaende Aar, men alligevel var ikke nogen Stigning i Fragterne at<br />
spore. Et Tidornes Tegn er, at Dampskibe mere og mere kaste sig ind i<br />
Trælastförselen fra disse Havne.<br />
Ivdvandring. Der ank<strong>om</strong> i Kalcnderaaret 1892 til de Forenede Stater<br />
547,060 Indvandrere mod 595.251 i 1891. Heraf stege 425.470 iland i<br />
New-York, 48,599 i Baltimore, 29,919 i Boston og 29,334 i Philadelplna.<br />
Fra Sverige ank<strong>om</strong> 40,343 Personer (23,897 Mænd og 16,446 Kvinder) og fra<br />
Norge 15,381 Personer (9.502 Mænd og 5,879 Kvinder). Medens IndvandriDgen<br />
fra Sverige saaledes <strong>om</strong>trent holdt sig paa samme Ståndpunkt i 1892 s<strong>om</strong> i<br />
1891, ögedes Indvandringen fra Norge med 3,000 Personer i 1892.<br />
Foravdringer i Skibsbesætningerm. I New-York afmönstredes i 1892 fra<br />
svenske Fartoier 37 Mand (deraf 9 Svensker, 7 Normænd og 21 Udlændinger)<br />
og römte 64 Mand (deraf 48 Svensker, 3 Normænd og 13 Udlændinger); med<br />
svenske Fartoier paamönstredes 74 Mand (deraf 28 Svensker, 21 Nordmænd<br />
og 25 Udlændinger). Fra norske Fartoier afmönstredes 800 Mand (deraf 502<br />
Normænd, 125 Svensker og 173 Udlændinger) og römte 293 Mand (deraf<br />
157 Normænd, 72 Svensker og 64 Udlændinger); med norske Fartöier paa-
44<br />
mönstredes 1,236<br />
lændinger).<br />
Mand (deraf 757 Normænd, 221 Svensker <strong>och</strong> 258 Ud-<br />
Hjemsendelse af Penge. Fra New-York hjemaendtes i 1892 gjennem Konsulatet<br />
af svenske Sömænd 4,663 Kröner 5 Öre og af norske Sömænd 7.407<br />
Kröner 73 Öre. Gjennem »Seandinavian Sailor Temperance H<strong>om</strong>e» i Brooklyn<br />
hjemaendtes samme Aar til Sverige Boll. 3,325.75 eller 12,317 Kröner 59 Öre<br />
og till Norge Doll. 58,82119 eller 217,856 Kröner 63 Öre. Gjennem New-<br />
Yorks Postkontor expederedes i 1892 67,744 Postanvisninger til Sverige til<br />
Belöb Doll. 1,333,704.23 og 26,278 Postanvisninger til Norge til Belöb Doll.<br />
604,857.59. Pra Sverige modtoges til Udbetaling 3,726 Postanvisninger til<br />
Belöb Doll. 175,420.07 og fra Norge 1,591 Postanvisninger til Belöb Doll.<br />
47,438.60.<br />
Handel.<br />
Handols<strong>om</strong>sætningen inden de Porenede Stater var i 1892 större end i<br />
noget foregaaende Aar. Det samme gjaldt ogsaa Udenrigs<strong>handel</strong>en. I Finansaaret<br />
1 Juli 1891 til 30 Juni 1892 udgjorde Omsætningen med Udlandet<br />
Doll. 1,857,680,610 mod Doll. 1,729,397,006 i det foregaaende Finansaar.<br />
Værdien af de i Finansaaret 1892 indförte Varer udgjorde Doll. 827,402,462<br />
og Værdien af de udförte Varer Doll. 1,030,278,148. Den 30 Juni 1892<br />
var der altsaa et Udförselsoverskud af Doll. 202,875,686, hvilket skyldtes den<br />
store Kornudförsel, s<strong>om</strong> fandt Sted fra Hösten 1891 til Vaaren 1892. Dette<br />
Forhold havde imidlertid betydeligt forandret sig inden Udgangen af 1892.<br />
Handels<strong>om</strong>sætningen med Udlandet i Kalenderaaret 1892 udgjorde Doll.<br />
1,814,607,082 mod Doll. 1,798,834,618 i 1891. Deraf k<strong>om</strong> Doll. 938.420,411<br />
paa Udförselen og Doll. 876,186,671 paa Indförselen. For Kalenderaaret 1892<br />
var der derfor kun et Udförselsoverskud af Doll. 62,233,740. Aarsagen hertil<br />
var at den af Misvæxten i 1891 i Europa fremkaldte Kornudförsel paa Grund<br />
af Forholdenes Natur var, <strong>om</strong> ikke aldeles ophört, saa dog betydeligt mindsket.<br />
Dertil k<strong>om</strong>, at B<strong>om</strong>uldshösten i 1892 understeg det foregaaende Åars Höst med<br />
<strong>om</strong>trent 2,100,000 Baller, en Forskjel, s<strong>om</strong> naturligvis gjorde sig gjældende<br />
ved Udförselen.<br />
Totalindförselen fra Sverige og Norge (den officielle Statistik meddeler s<strong>om</strong><br />
bekjendt ei særskildte Opgaver for hvert af de to Lande) til de Forenede Staters<br />
samtlige Havne belöb sig i Finansaaret 1892 til Doll. 3,754,932 (deraf<br />
Doll. 3,615,694 toldpligtige og Doll. 139,238 toldfrie Varer) mod Doll.<br />
3,723,201 i det foregaaende Finansaar.<br />
Indförselen fandt Sted:<br />
Fölgende Tabel viser til hvilke Havne<br />
1892 1891<br />
Til New-York Doll. 2,383,207 Doll. 2,382,797<br />
» Boston » 806,631 » 926,040<br />
» Chicago » 182,918 » 161,870<br />
» Philadelphia » 143,558 » 98,755<br />
» Pittsburgh, Pa. (interiör<br />
port) » 84,129 » 60.256<br />
» Minnesota, Minn » 41,551 » 21,434<br />
» Providence, R. I » 35,091 »<br />
» Baltimore » 31,731 » 39,806
45<br />
Til Cuyahoga, Ohio Doll. 17,884 Doll.<br />
» Columbus, Ohio (interiör<br />
port) » 5,536 » 18,825<br />
» New·Orlcans » 3,522 »<br />
Totaludförselen til Sverige og Norge fra de Forenede Staters sanitlige<br />
Havne belöb sig i Finansaaret 1892 til Doll. 6,578,857 mod Doll. 4,939,572<br />
i det foregaaende Finansaar. Fölgende Tabel udviser fra hvilke Havne Udförselen<br />
fandt Sted:<br />
18 9 2 18 9 1<br />
Fra New-York Doll. 4,458,615 Doll. 2,902.009<br />
» Savannah » 708.580 » 1.136.076<br />
» Charleston » 522.148 » 511,045<br />
» Baltimore .. » 242,078 » 12,500<br />
» Perth Amboy - » 137.701 » 171,551<br />
» Philadelphia » 124.596 » 65,187<br />
» Boston » 100.214 »<br />
» Norfolk, Va » 99.448 »<br />
» New-Orleans » 89,571 »<br />
). Beaufort, S. C » 24.906 » 24,250<br />
» Brunswick, Ga » 20.000 »<br />
i> Chicago » 15.160 »<br />
» Fernandina, Fla » 14.500 » 87,480<br />
» Pascagoula » 6.270 » 6,694<br />
j> Mobile » 5.125 » 5.720<br />
» Tampa, Fla » 4.300<br />
» Key West, Fla » » 14,000<br />
De væsentligste Indfbrselsartikler fra Sverige og Norge var i Finansaaret<br />
18 9 2<br />
Jern, Staal og Fabrikata deraf:<br />
Rujern<br />
18 9 1<br />
7,303 Ton<br />
Skrabjern og Staal<br />
Doll. 182.598 1.014 Ton Doll. 25,443<br />
1.034 » » 22.431 512 » » 9,358<br />
Stangjern<br />
38,489.787<br />
Staal<br />
ffi » 705,140 33,446.286 ffi- » 635,872<br />
3.521,116<br />
Plader<br />
>. » 75.653 5.975.952 > » 112.922<br />
58,360<br />
Wire Rods<br />
» » 4.189 46,345 v » 3.713<br />
59,047.615 » » 1,116,937 67.140.170 » » 1,317,393<br />
Wire og Wire rope<br />
129,861<br />
Knivsmedsarbeide<br />
« » 7.069 241,445 » » 16,206<br />
» 7,211 >> » 8,857<br />
Maskiner og Dele deraf<br />
» >. 45,043 » » 24,728<br />
Andre Jern- og Staalfabrikata<br />
» » 7.5S1 » » 5,131<br />
Totalsum Doll. 2.173,852 Doll. 2.159,623
46<br />
1892 1891<br />
Træmasse<br />
14,655 Ton Doll. 709.664 43,827,673 ll. Doll. 796,821<br />
Andet Papirmateriaie » 12,103 » 9,505<br />
Totalsum Doll. 721,767 Doll. 806.326<br />
Fisk og Fiskovarer:<br />
Ansjos og Sardiner, nedlagte i Olie og paa andet Vis<br />
Doll. 26.481 Doll. 25.565<br />
Törret og saltet Torsk<br />
387,033<br />
Sild, röget<br />
ll. » 23,487 334,837 ll. » 19,683<br />
35,510<br />
Sild, lagesaltet<br />
;> » 1,675 317.730 » J> 10.298<br />
32,161 Tdr » 190,842 21.849 Tdr » 130.531<br />
Makrel 12.075 » » 177.996 11,493 » » 180.210<br />
Hval- og Fisketran<br />
161,949 Gäll. » 95,298 218,831 Gäll. » 93,616<br />
Andre Fiskevarer » 53,647 » 42,829<br />
Totalsum Doll. 569.426 Doll. 502,732<br />
Fyrstikker » 66.442 » 63,429<br />
Bögcr, Karter, Gravurer » 5C.409 » 28,930<br />
Skind » 38.576 » 21.738<br />
Guld- og Sölvarbeider... » 20.405 » 5.267<br />
Glasvarer og Flasker... » 10.011 » 5.835<br />
Metaller og Fabrikata<br />
deraf » 7.615 » 13.238<br />
Ost 57.993 ll. » 7.592 98.105 ll. » 12.724<br />
Spirituösa » 5.530 » 4,909<br />
Frugter » 3,783 " 3.428<br />
Kemikalier » 3.517 » 5.364<br />
Öl og Maltdrikke » 3,337 » 1,873<br />
Pelsværk » 2,197 » 1.885<br />
Handsker » 1,679 >> 1,783<br />
Poreelain » 1.609 2.097<br />
Grönsager, hermetiske... » 1.535 »<br />
De væsentligste Udförselsarlikler til Sverige og Norge vare i Finansaaret<br />
189 2 189 1<br />
B<strong>om</strong>uld 35,249 Baller 37.868 Baller<br />
16,890,642<br />
Saalelæder<br />
ll. Doll. 1,267,968 18,499,799 ll. Doll. 1,709.958<br />
3,032,378<br />
Petroleum<br />
» » 496,812 4,317,500 » » 742,456<br />
11,159.824 Gäll. » 776,047 8,957.350 Gäll. 686,948<br />
Nafta 487,822<br />
Flæsk<br />
» » 34.327 544,633 » » 41,930<br />
2,710,201<br />
Kjöd, lagesaltet<br />
ll. » 167.353 7,912,422 K » 487,920<br />
1,448,600 > » 82,845 5,086,940 » » 276,354
47<br />
18 9 2 1891<br />
Smult<br />
2,291.932 ll. Doll. 163,984 2.147.671 16 Dol). 149.653<br />
Talg 425.220 » J> 28,918 606,888 » » 39.075<br />
Smör 411,521<br />
Margarinsuiör<br />
). » 53.403 526.660 » > 59.579<br />
78,658<br />
Margarinolie<br />
>. » 9,150 » »<br />
1.884.279<br />
Bladtobak<br />
>. » 175,591 1,800.834 » » 172,010<br />
1,629,755<br />
Cigaretter<br />
» » 200.715 448,735 » J> 52.025<br />
16,055 Mille » 52.348 16.307 Mille » 49.262<br />
Sirup 102,555 Gail.<br />
Kornvarer:<br />
» 15.234 109,288 Gal). » 22.879<br />
Mais 251.534 Bushels » 149.387 14.400 Bushels » 8,779<br />
Havre 71.615 >. >. 38.388 » ,<br />
Rug 1,089,045<br />
Hvede<br />
» » 1,065,240 .. »<br />
1,231.409<br />
Hvedemel<br />
>. » 1.279,142 7.988 » i> 8,387<br />
35,095 Tdr » 177,217 10.902 Tdr » 46.718<br />
Pitchpine og andet Tömmer,<br />
saget eller hugget » 17.086 » 16,646<br />
Harpix 2,203 Tdr >» 6.164 2.250 Tdr » 4,100<br />
Gjödningsstoffe<br />
9,264 Ton » 75,686 10,382 Ton » 127,725<br />
Agerbrugsredskaber » 59,051 » 78.892<br />
Symaskiner og Dele deraf »<br />
Maskiner og andre Fabri-<br />
21.558 13.240<br />
kata af Jern og Staal » 37,730 » 45,504<br />
Klokkerog Dele deraf..- » 4,334 » 7.478<br />
Farvevarer ... > 11.446 » 4.799<br />
Gummivarer » 3,205 » 2,711<br />
Sukkor » 8.682 »<br />
Jern. Hvad svenskt Jern og Staal betræffer, översteg Indförselen i Finansaaret<br />
1892 med en Ubetydelighed Indförselen i det foregaaende Aar. Af Rujern<br />
og Stangjern indförtes mere i 1892 end i 1891. Derimod gik Indförselen<br />
af »wire-rods» ikke ubetydeligt ned. Sverige delte i saa Henseende Skjæbne<br />
med Tyskland, s<strong>om</strong> saa sin Export af »wire-rods» til de Forenede Stater i<br />
1892 gaa ned til det Halve af hvad den havde vseret i 1891.<br />
Jerntilvirkningen i de Forenede Stater var i det förste Halvaar 1892<br />
större end nogensinde för. Efterspörgselen efter Jern til nye Bygninger og<br />
mekaniske Arbeider af alle Slags var nemlig tneget livlig. Fra 1 Januar til<br />
30 Juni udgjorde Tilvirkningen af Rujern 5,342,045 Ton (à 2,000 8) mod<br />
3,772,280 Ton under samme Maaneder i det foregaaende Aar. I de sidste<br />
sex Maaneder af 1892 var Tilvirkningen forholdsvis mindre, men Totalproduktionen<br />
for 1892 var alligevel 982,385 Ton (à 2,000 &) större i 1892 end<br />
i 1891.
48<br />
Indförselen af udenlandskt Jern har stadig gaaet ned i de senere Aar.<br />
Fölgende Tabel viser hvorledes Forholdet mellem Forbrug, Tilvirkning og Indförsel<br />
har været i do sidste sex Aar:<br />
Tilvirkuingen af Staalskinner udgjorde i 1892 1,633.792 Ton ià 2.000 "8)<br />
mod 1,388,120 Ton i 1891, altsaa en Forögelse af 245,672 Ton eller 17 8 /, %.<br />
Af den hele Produktion tilvirkedes 991,000 Ton eller 60 3 /4 % i Pennsylvania.<br />
Prisen var hele Aaret gjennem Doll. 30 pr Ton (à 2,240 "ffi) ved Værkerne i<br />
Oststaterne; ved Aarets Ende gik den dog ned til Doll. 29.. Iadfôrsel af Staalskinner<br />
til de Forenede Stater er aldeles ophört.<br />
Træmasse. Af Træmasse indförtes i Finansaaret 1892 fra Sverige og<br />
Norge 14,655 Ton til en Værdi af Doll. 709,664. Totalindförselen var 41,118<br />
Ton til en Værdi af Doll. 1,820,143, fordelt saalcdes niellem de forskjellige<br />
Lande, fra L·vilke Indförsel finder Sted:<br />
Sverige og Norge Ton 14,655 Doll. 709,664<br />
Tyskland » 11,388 » 599,897<br />
D<strong>om</strong>inion of Canada _.. » 12,550 » 393,658<br />
Östcrrig-Ungarn » 1.754 » 82.760<br />
Storbritannien » 592 » 24,246<br />
Belgien » 157 » 8.537<br />
Spanien » 22 » 1.381<br />
Trods den indeulandske Industris Væxt tiltog Indförselen af kemisk Trseuiasse<br />
i 1892. Ved Aarets Begyndelse var Priserne paa Jute höie og Papirfabrikanterne<br />
lededes derfor til at kjöbe Sulfit. Kfterspörgselen aftog noget<br />
under S<strong>om</strong>meren, s<strong>om</strong> altid er Tilfældet; men da de Forenede Staters Kegjering<br />
i August Maaned gjennem Karantæneforanstaltninger vanskeliggjorde Indförselen<br />
af Klude, blev Efterspörgselen efter Træmasse paany livlig, og Priserne paa<br />
Sulfit steg 74 à· V» Cents pr &. I Aarets sidste Maaneder gjordes uden Vanskelighed<br />
Kontrakter <strong>om</strong> Leverance af udenlandsk Sulfit for 1893 og Omsætningen<br />
var betydelig.<br />
Fisk. Fölgende Tabel giver en Oversigt över Indförselen af de Fiskevarer,<br />
s<strong>om</strong> har Interesse for De forenede Rigers Fiske<strong>handel</strong>:<br />
Torsk, törret og saltet:<br />
Totalindförsel i 1892 ... 10,410,008 f Doll. 449,567
49<br />
Heraf k<strong>om</strong> fra<br />
Britisk Nordamerika 9.944,499 ® Doll. 420,099<br />
Sverige og Norge 387,033 v » 23,487<br />
Miquelon, Langley og S:t Pierre » »<br />
Totalindförsel i 1891<br />
Heraf k<strong>om</strong> fra<br />
12,982,019 » » 527,113<br />
Britisk Nordamerika 12.254,554 » » 487,719<br />
Sverige og Norge 334,837 » » 19,683<br />
Miquelon, Langley og S:t Pierre 326,722 » » 15,445<br />
Af de indförte Kvantiteter törret og saltet Torsk udförtes igjen, væsentlig<br />
til Vestindien:<br />
i 1892 4,876.817 1,675<br />
Storbritannien 162.104 » » 6,925<br />
Totalindförsel i 1891<br />
Heraf k<strong>om</strong> fra<br />
4.299.403 i> >» 101,493<br />
Britisk Nordamerika 3.832.301 » » 85.157<br />
Sverige og Norge 317,730 » » 10,298<br />
Storbritannien 94.166 » » 3,836<br />
Sild, saltet:<br />
Totalindförsel i 1892<br />
Heraf k<strong>om</strong> fra<br />
152.797 Tdr » 1,178,514<br />
Britisk Nordamerika 41.680 » » 163,477<br />
Holland 39.553 » » 481,621<br />
Sverige og Norge 32.161 » » 190,842<br />
Storbritannien 28,056 » » 246,373<br />
Tyskland 11.303 » » 95,741<br />
Totalindförsel i 1891<br />
Heraf k<strong>om</strong> fra<br />
128.135 » » 922,099<br />
Britisk Nordamerika 38,296 » » 141,120<br />
Holland 35,616 » » 407,040<br />
Sverige og Norge 2L849 » » 130.531<br />
Storbritaunicn 19.027 » » 133.990<br />
Tyskland — 13.283 » » 109,042<br />
Makrel:<br />
Totalindförsel i 1892<br />
Heraf k<strong>om</strong> fra<br />
91.808 » » 883.473<br />
Britisk Nordamerika — 69,364 » v 580,365
50<br />
Storbritannien 8,369 Tdr Doll. 100,651<br />
Sverige og Norge. 12,075 » » 177,996<br />
Totalindförsel i 1891 118,365 » » 1,413.875<br />
Heraf k<strong>om</strong> fra<br />
Britisk Nordamerika 72,780 » » 791.431<br />
Storbritannien 33,960 » >» 431.014<br />
Sverige og Norge 11,493 » » 180.210<br />
Kornvarer. Hvad Udbyttet af Landbruget betræffer, var Aaret 1892 en<br />
Modsætning til 1891. I det sidstnævnte Aar var Hvedehösten i de Forenedo<br />
Stater uhnrt stor, medens samtidigt Hungersnöd herskede i Rusland og Hösten<br />
delvis slog Feil i Frankrig. l)ette bevirkede uieget höie Priser for Hvede. og<br />
Landmanden erholdt i November 1891 en Pris af 83 9 /,„ Cents pr Bushel.<br />
Paa Grund af store Beholdninger paa Verdensrnarkederne opnaaede han i November<br />
1892 kun en Pris af 63 ! /10 Cents pr Bushel, til Trods for at der i<br />
1892 indhöstedes 95 Millioner Bushels mindre end i 1891. Udbyttet af Maishösten<br />
ansloges til at være 431 1/, Mill. Bushels eller 21 % mindre end i<br />
1891, og Havrehösten 77 mill. Bushels eller 10'/, % mindre end i 1891.<br />
Da Mais og Havre hovedsageligen forbruges inden Landet og derfor ere mindre<br />
afhængige af de udenlandske Markeder, faldt ei Priserne saameget for disse to<br />
Kornsorter s<strong>om</strong> for Hvede. I hvilken Grad Hvedepriserne vare sunkne, vil forstaaes,<br />
naar man hörer, at New-Yorks Notering for »red winter N:o 2» var<br />
7974 Cents den 1 Januar 1893 mod 104 3 /4 Cents den 1 Januar 1892.<br />
Udförselen af Kornvarer var paa Grund af det foregaaende Åars rige Höst<br />
meget stor i de förste sex Maaneder af 1892, og gik bl. a. Udförselen af<br />
Hvede (Hvedemel iberegnet) op til 96,517,512 Bushels mod 59,079,248 Bushels<br />
i 1891. Paa Grund af et daarligere Höstudbytte og ringere Efterspörgsel fra<br />
Europa forandredes Forholdet i andet Halvaar 1892, og Udförselen gik långt<br />
under hvad den havde været i samme Tidsrum 1891. I de sidste sex Maaneder<br />
udförtes saaledes kun 107,114.090 Bushels Hvede (Hvedemel iberegnet)<br />
mod 129.166,299 Bushels i 1891. — Ifölge den officielle Statistik havde den<br />
samlede Udförsel af Kornvarer i Finansaaret 1 Juli 1891 til 30 Juni 1892<br />
en Værdi af Doll. 299,363,117 (mod Doll. 128,121,656 i det foregaaende<br />
Finansaar). Heraf udförtes fra New-York for Doll. 112,553.455 (mod'Doll.<br />
40,234,840 i det foregaaende Finansaar).<br />
Medens Sverige og Norge i Finansaarene 1890 og 1891 kun havde infört<br />
Kornvarer for ubetydelige Summer (for Doll. 169,296 i 1890 og Doll. 63,884<br />
i 1891) fra de Forenede Stater, indförtes i Finansaaret 1892 amerikanske Kornvarer<br />
til det overordentlige Belöb af Doll. 2,709,374 (deraf 1,089,045 Bushels<br />
Rug til en Værdi af Doll. 1,065,240 og 1,231,409 Bushels Hvede til en<br />
Værdi af Doll. 1,279,142).<br />
B<strong>om</strong>uld. I Aaret fra 1 September 1891 til 1 September 1892 angives<br />
B<strong>om</strong>uldshösten at have udgjort 9,038,707 Baller, af hvilke 2.893,503 Baller<br />
forbrugtes af indenlandske Spinderier og 5,864,921 Baller udförtes, hvorefter<br />
Beholdningerne den 1 September 1892 udgjorde 416,536 Baller. Dette er<br />
den rigeste Höst, s<strong>om</strong> Landet nogensinde har hävt. I Atlanterhavsstaterne og<br />
Alabama produceredes mindre B<strong>om</strong>uld i 1892 end i de foregaaende Aar; men<br />
Mississippi-Dalen producerede mere end man, naar Hensyn tages til det med<br />
B<strong>om</strong>uld beplantede Areal, kunde have ventet, og dette Landströg tilligemed<br />
Texas ikke allene opveiede Mindreudbyttet i de förstnævnte Stater, men frem-
51<br />
bragte ogsaa saameget, at den hele Höst med <strong>om</strong>trent 400,000 Baller översteg<br />
det foregaaende Åars. Priserne holdt sig den hele Tid lave, og trods det rige<br />
Höstndbytte, gjorde derfor Planterne ei nogen Vinst, hvortil ogsaa bidrog den<br />
Omstændighed, at Arbeidspriserne i Indhöstningstiden vare höiere i 1892 end<br />
i det foregaaende Aar. Ved at satnmenügne den officielle Statistiks Tal for<br />
Finansaarene til den 30 Juni 1892 og 30 Juni 1891 vil man ogsaa finde, at<br />
Udförselsværdien af B<strong>om</strong>uid i 1892 var <strong>om</strong>trent 1'/, Cents pr 18 lavere i<br />
1892 end i 1891.<br />
Totaludförselen af B<strong>om</strong>uld fra de Forecede Stater udgjorde i Finansaat·et<br />
1892 5.891,411 Baller til en Værdi af Doll. 258.461,241 (mod 5,820,779<br />
Baller til en Værdi af Doll. 290,712,898 i det foregaaende Finansaar). Afskibningerne<br />
fra Wilmington, Charleston og Savannah aftog. medens Afskibningerne<br />
fra New-Orleans og Gaiveston tiltog. Af Udförselsmængdeme gik 57 °0<br />
eller 3,381,130 Baller til en Værdi af Doll. 146,605,503 til Storbritannien.<br />
Til Sverige og Norge udförtes 35,249 Baller eller 16,890.642 ® til en Værdi<br />
af Doll. 1,267,968.<br />
Petroleum. I 1892 aftog Produktionen af Petroleum i de Forenede Stater,<br />
medens saavel det indenlandske Forbrug s<strong>om</strong> Udförselen tiltog. Uagtet<br />
Udförselen fra Rusland til andre europæiske Lande vedblev at voxe, skete dette<br />
dog i mindre Maalestok end i de to foregaaende Aar. De amerikanske Olieraffinadörer<br />
har baade i Retning af Forbedringer i Tilvirkningen og i Retning<br />
af Transportlettelser gjort Alt for at paa en heldig Maade kunne mode den<br />
russiske Konkurrenee. Da Priserne i Amerika gjennemgaaende vare lave, har<br />
man kunnet beholde de europæiske Kunder, hvorvel Forrjenesten for Producenter<br />
og Raffinadörer har været mindre.<br />
I Pennsylvania, i hvilken Stat de rigeste Oliefelter findes, udgjorde Produktionen<br />
i 1892 32.761,466 Tönder mod 34,486,923 Tönder i 1891 og<br />
29,130,751 Tönder i 1890.<br />
Det indenlandske Forbrug af raffineret Petroleum ansloges i 1892 til<br />
12,500,000 Tönder mod 12,000,000 i 1891. Det ögede Forbrug skyldes væsentlig<br />
den voxende Anvendelse af Petroleum til Maskinolie og andre Smörelser.<br />
Salget af Indiana- og Ohio-Petroleum til Brændemateriel ansloges til 11 Mill.<br />
Tönder i 1892 mod 10,600,000 Tönder i 1891. Det hele indenlandske Forbrug<br />
af Petroleum skulde saaledes i 1892 have udgjort 23 1/2 Mill. Tönder<br />
mod 22,600,000 Tönder i 1891 eller 900,000 Tönder mere.<br />
Totaludförselen af raffineret og raa Petroleum og Naphta udgjorde i Kalenderaaret<br />
1892 699.841.615 Gallons mod 629,014,923 Gallons i 1891.<br />
altsaa en Forögelse af 70.826,692 Gallons. Af Udförselshavnene var det navnlig<br />
Philadelphia og Perth Amboy, hvis Export af Petroleum ögedes. Hvad<br />
Afskibningsmaaden betræffer. kan det nævnes, at Forsendelsen af Petroleum i<br />
Tönder fra New-York og Philadelphia gik yderligere tilbage i 1892.<br />
Gjennemsnitsprisen for raffineret Petroleum var i 1892 6.07 Cents mod<br />
6-85 Cents i 1891 og 7.33 Cents i 1890.<br />
Saalelæder. Beholdningerne af Saalelæder vare meget store ved Nytaar<br />
1892. Hemlocklæder noteredes saaledes: Prima 17V3 Cents, Seeunda 15'/,<br />
Cents og Tertia 13'/., Cents. Da Ouisætningen var yderst træg, ögedes Beholdningerne<br />
og Lagrene bleve aldeles overfyldte paa Vaarsiden. Den 7 Mai<br />
holdtes der et Möde af Garvere, ved hvilket 119 Garverier vare repræsente<br />
rede. Det besluttedes der at ophöre med al Tilvirkning under to Maaneder.<br />
Denne midlertidige Stansning af Driften havde samme Betydning s<strong>om</strong> en Reduktion<br />
af Beholdningerne med 1 Mill. Sider. Virkningerne heraf udebleve
52<br />
heller ikke, idet Lagrene under Aarets sidste Halvdel tninskedes og Priseme<br />
holdt sig fäste. Der modtoges i New-York i 1892 2,840,112 Sider Henulocklæder<br />
(mod 3,507,657 Sider i 1891) og 518,423 Sider s. k. »Union tanned»<br />
(mod 464,776 Sider i 1891). Der udförtes 1,459,332 Sider i 1892 (mod<br />
1,692,545 Sider i 1891). Ifölge den officielle Statistik udgjorde Udförselen<br />
i Fioansaaret 1892 37,053,381 « til en Værdi af Doll. 5,783,555 (mod<br />
37,501,278 Üè til en Værdi af Doll. 6,168,362 i 1891). Deraf gik til Storbritannien<br />
28,819,708
53<br />
Königsberg den 16 mars 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet var s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Sverige med Ladning 49 8.600<br />
» )> i Ballast 12 3,918<br />
» Norge med Ladning 34 7,896<br />
» » i Ballast .. 2 420<br />
» andre Lande med Ladning _ 26 6,443<br />
» » i Ballast 34 7.245<br />
Afgaaede: til Sverige med Ladning 28 6,311<br />
» » i Ballast 11 2,309<br />
» Norge med Ladning 15 3,608<br />
« » i Ballast 1 244<br />
» andre Lande med Ladning 85 17,368<br />
» » i Ballast 20 5,090<br />
Norske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Norge med Ladning 61 13,840<br />
» » i Ballast 1 499<br />
» Sverige med Ladning 1 193<br />
» » i Ballast 1 345<br />
» andre Lande med Ladning _.. 47 15.315<br />
» » i Ballast. 13 4.063<br />
Afgaaede: til Norge med Ladning 28 6,091<br />
» » i Ballast 7 1.337<br />
» Sverige med Ladning 2 249<br />
). » i Ballast 4 2,494<br />
» andre Lande med Ladning 71 20,697<br />
» » i Ballast .. 12 3,387<br />
Optjent Bruttofragt var for:<br />
Svenske Fartöier, ank<strong>om</strong>ne Kr. 205,120<br />
» » afgaaede » 230,745<br />
Norske » ank<strong>om</strong>ne » 285.050<br />
» » afgaaede ... » 247,660<br />
Skibsfartsbevægelsen i Pillau var:<br />
Ank<strong>om</strong>ne Fartöier:<br />
Aar Antal Ton<br />
1892 1,688 541,993<br />
1893 1,799 556.251<br />
deraf svenske 114<br />
» norske 92
Afgaaede Partöier:<br />
54<br />
Aar Antal Ton<br />
1892 1,654 530,909<br />
1893 1,774 559,017<br />
Skibsfarten har kun været lidt större end i forrige Aar, endskjönt Kornexporten,<br />
navnlig hvad Rug og Havre angaar, var <strong>om</strong>fangsrigere. Exporten af<br />
Træ, Hamp og Hör var mindre eud i afvigte Aar. Tilbudet af Tonnage översteg<br />
gjenneoigaaende Begjæret, saa at Fragtmarkedet forlöb livlöst og derfor<br />
ikke bragto nogen Bedring i de lave Fragter. s<strong>om</strong> liar hersket i flere Aar.<br />
For Rederierne var Resultatet saaledes höist ugunstigt og har Bandsynligvis i<br />
flere Tilfælde foraarsaget Tab. Spæringen af Sundet i de förste Maaneder,<br />
den länge vedholdende Kulstrike i England etc. virkede mangefold skadelig<br />
paa Trafikken.<br />
Fragtnoteringer i Aaret 1893.<br />
I de förste Maaneder af Aaret bleve fölgende Fragter betalte fra Königsberg<br />
for Dampskibe:<br />
Til Eoglands Östkyst 1 Sh. I 1 /., D. til 1 Sh. 6 D. pr 500 Pd Hvede<br />
og Oliekager, 13 Sh. til 15 Sh. pr Ton Hamp, 17 Sh. til 20 Sh. Hör, 12<br />
Sh. til 14 Sh. Luujper. 7 Sh. 6 D. Bretter, 9 Sh. til 10 Sh. Props pr Load<br />
af 50 Kubikfod.<br />
Til Belfast 2 Sh. 6 D., Rouen 2 Sh. til 2 Sh. I 1 /.; D. Nantes 2 Sh.<br />
9 D. til 2 Sh. 10 1 /,, D. Hvede, 23 Sh. 6 I). Hamp, Oporto 30 Sh. Hamp.<br />
Gent 1 Sh. 9 ])., Antweipen 1 Sh. 6 D., Rotterdam 1 Sh. 1'/» D. til<br />
1 Sh. 7'/a D. Hvede, 13 Sh. til 15 Sh. Hamp.<br />
Amsterdam 10 til 12 höll. Fl. Hvede, 8 Sh. 6 D. Sukker, 17 Sh. 6 D.<br />
Hamp.<br />
Hamburg 15 til 17 Mk Rug, 17 Mk Snittræ.<br />
Bremen 18 til 24 Mk Rug og Mel, 19 Mk Bretter.<br />
Flensburg 15 til 18 Mk. Kiel 15 til 16 Mk Rug og Oliekager.<br />
Helsingfors 22'/, Mk Mel.<br />
Kristiania 16 Mk Rug og Mel, 20 Sh. Hamp og Hör, 25 til 26 Mk<br />
Biaar.<br />
Bergen 16 til 20 Mk Rug, 17 til 20 Mk Hamp.<br />
Trondhjem og Kristiansund 20 til 26 Mk Rug og Mel, 25 til 28 Mk<br />
Hamp.<br />
Stettin 8'/., til 12 Mk Korn, 8 s /t til 10 Mk Planket- og Bjælker.<br />
Fra Pillau blev der afslutted:<br />
Til Englands Östkyst 1 Sh. til 1 Sh. 7 1 /, D. Hvede, 12 Sh. til 15 Sh.<br />
Hamp, 16 Sh. 8 D. til 20 Sh. Blaar, 10 Sh. til 11 Sh. Lumper, 10 Sh. til<br />
12 Sh. Kleesæd og Thymotheumsæd.<br />
Til Belfast 21 Sh. Hamp.<br />
Antwerpen 1 Sh. 4'/, D. til 1 Sh. 6 D. Hvede, 12 Sh. Lumper. 14 Sh.<br />
Hamp, 17 Sh. 6 D. Blaar.<br />
Amsterdam 9 til 10 höll. Fl., 15 Sh. Hamp.<br />
Rouen 1 Sh. 9 D. til 2 Sh. V/1 D.. Hamburg 13 til 16 Mk, Flensburg<br />
13'/, tü 16 Mk, Kristiania 20 Mk Rug, 20 Mk Hör.<br />
Nogle Seilfartöier erholdt Ladninger fra Königsberg til Englands Ostkyst<br />
til 2 Sh. for Hvede resp. Oliekager; til Danmark 22 Mk pr 2,500 Kg. Rug.
55<br />
I Foraarsmaanederne ank<strong>om</strong> 290 Fartöier og udgik der 252 Fartöier,<br />
derunder 211 Dampskibe.<br />
Ifölge den ualuiindelige stærke Frost, hvorved Sundet og Belterne ved Is<br />
afspærredes fra den 11 Jarmar til den 10 Marts i Förening med at Piliaus<br />
Havn ogsaa blev tilfrosset, hvilket förek<strong>om</strong>mer yderst sjelden, foraarsagedes at<br />
Skibsforbindelsen i Februar næsten ophörte med Söen. Den förste Damper gik<br />
ud fra Pillau den 31 Marts bertil med AssisteDce af Isbryderen, efter at sidstnævnte<br />
i 4 Dage forud havde brugt til at gjennembryde Haffets stærke Islag:<br />
den 10 April var Skibsfarteu ogsaa aabnet for Seilskibe.<br />
Fra Pillau blev fölgonde Fragter betalte for Dampskibe:<br />
Til Englands Östkyst 1 Sh. til 1 Sh. 6 D. pr 500 Pd Hvede, 14 til 15.<br />
Mk pr Ton Haiup og Hör. 20 Sh. Blaar.<br />
Til Belfast 24 Sh. pr Ton Harnp.<br />
Til Rotterdam 1 Sh. 1'/., D. til 1 Sh. 7'/2 D. Hvede, 13 Sh. Hamp.<br />
Til Antworpen 1 Sh. 6 "ü. til 1 Sh. 9 D., Dünkirchen 1 Sh. 3 D. til<br />
l Sh. 10'/., D. Hvede. 16 Sh. Hamp.<br />
Til Amsterdam 9 til 11 höll. Fl. pr 2.400 Kg. Hvede, 7 Sh. pr Ton<br />
Sukker. 15 Sh. til 17 Sh. 6 D. Hamp.<br />
Til Bremen 17 til 20 Mk. Hamburg 12 til 16 Mk Rug. 14 Sh. Hamp,<br />
17 Mk pr Last Snittræ.<br />
Til Kristiania og Bergen 20 til 22 Mk. Göteborg 20 Mk, Kiel 14 1 /, til<br />
16 Mk Rug og Mel. 14 Mk Hamp.<br />
Til Aarhus 15 Mk pr 2.500 Kg. Oliekager.<br />
Fra Kö nigsberg for Dampskibe:<br />
Til Englands Östkyst 1 Sh. til 1 Sh. 6 ü. Hvede. 12 Sh. 6 D. til 14<br />
Sh. Hamp.<br />
Rotterdam 1 Sh. ti! 1 Sh. 6 D. Hvede. Antwerpcn 1 Sh. 4'/2 D. til 1<br />
Sh. 6 D, Dünkirchen 1 Sh. 7'/2 D. til 1 Sh. 9 D.<br />
Amsterdam 8'/., til 11 höll. Fl. Hvede. Oporto 30 Sh. til 32 Sh. 6 D.<br />
Marseille 32 Sh. 6 1). Hamp.<br />
Bremen 16 til 20 Mk Rug. 14 til 15 Mk Hamp. 20 Mk Blaar, 21 til<br />
23 Pd pr Kubikfod Træ.<br />
Hamburg 14 til 17 Mk Rug, 17 Mk Suittræ, 23 Mk Rundtræ pr Last.<br />
Wilhcimshafen 17 Mk Snittræ.<br />
Kri.stiania 16 til 20 Mk, Bergen 20 Mk, Stavanger 20 Mk Rug, 20 Mk<br />
Hamp.<br />
Danmark 16 Mk Oliekager.<br />
Kiel 15 til 16 Mk Rug. 15 Mk Hamp.<br />
Stettin 7 til 12 Mk Kornvarer, 8 3 /4 til 12 Mk Snittræ, Mel 50 til 70<br />
Pf.. Kli 50 til 55 Pf. pr 100 Kg.<br />
Fra Ko nigs berg for Seilskibe:<br />
Til Englands Östkyst 1 Sh. 6 D., Engelsk Kanal 1 Sh. 9 D., Bristol<br />
Kanal 2 Sh. Hvede.<br />
Firth of Forth 7 Sh. 6 D. pr L·oad Props.<br />
Danmark og Schleswig-Holstein 13 til 14 Mk Rug.<br />
Fra andre Steder hertil bleve betalte for Dampskibe:<br />
6 Sh. pr Ton Kul fra Firth of Forth. 10 Sh. til 13 Sh. pr Ton Gods,<br />
5 Sh. 6 D. til 6 Sh. pr Ton Kul fra<br />
Middlesbro.<br />
Newcastle. 6 Sh. pr Ton Salt fra
56<br />
For Seilskibe: 6 £ 15 Sh. til 7 £ pr Keel Kul fra Firth of Forth, 10<br />
Sh. 6 D. pr Ton Salt fra S:t Ybes.<br />
I Maaoederne Mai—Juli ank<strong>om</strong> 646 og udgik 634 Fartöier, deraf 415<br />
Dampskibe. Forretningen under denne Periode var slæbende og Fragterne<br />
uieget lave.<br />
For Dampskibe betaltes der:<br />
Til Englands Östkyst 1 Sh. til 1 Sh. 3 D. pr 500 Pd Hvede, 13 til<br />
14 Sh. pr Ton Hamp og Hör, 16 til 18 Sh. Blaar, 11 Sh. til 12 Sh. 6 D.<br />
Lumper, 5 Sh. 6 D. Sukker, 8 Sh. 9 D. til 9 Sh. 6 D. pr Load Props, 5 Sh.<br />
9 D. til 6 Sh. Sleepers.<br />
Til Birkenhead 7 Sh. 9 D. Sleepers.<br />
Til Rotterdam 1 Sh. 17, D. Hvede, 12 Sh. 6 D. Lumper, 12 til 15<br />
Sh. Hamp, 18 Mk pr Last Bretter.<br />
Til Amsterdam Fl. 9 til 11 Hvede, 13 Sh. 6 D. Lumper, 16 Sh. Hamp.<br />
Til Gent 1 Sh. 47, D. til 1 Sh. 7 V, D., Rouen 1 Sh. 9 I), til 2 Sh.<br />
Hvede, 16 Sh. Hamp.<br />
Nantes 24 Sh., Treport 16 Sh. 6 D. Hamp.<br />
Bordeaux 3 Sh. Hvede.<br />
Hamburg 127, til 15 Mk pr Last Rug, 10 til 12 Mk pr Ton Lumper<br />
og Hamp, 10 Mk pr Ton Sæd.<br />
Cuxhafen 18 Mk pr Last Snittræ, Papenburg 21 Mk, Weser 16 til 18'/,<br />
Mk Rug, 14 til 18 Mk Hamp. 17 til 18 Mk Snittræ, 22 Mk Rundtræ.<br />
Finland 12 til 15 Mk pr Last Rug, 57, til 6 Mk pr Tönde Mel.<br />
Norge 13 til 20 Mk Rug, 18 til 20 Mk Hamp.<br />
Danmark 127, til 13 Mk Rug og Oliekager, 13 Sh. 6 D. Hamp.<br />
Malmö 15 til 18 Mk, Göteborg 20 Mk Hamp.<br />
Kiel 12 til 14 Mk Rug, 14 til 16 Mk Hamp, 12 Mk Snittræ.<br />
Flensburg 12 til 15 Mk Rug. 20 Mk Hamp, 37 Pf. pr Jernbanesweller.<br />
Stettin 7 til 10 Mk Kornvarer, 8 til 12'/, Mk Snittræ.<br />
For Seilfartöier:<br />
Til Englands Östkyst 1 Sh. 6 D. til 1 Sh. 9 D. Hvede og Oliekager.<br />
Danmark 12 Mk, Kiel 9 Mk Rug, Flensburg 35 Pf. pr Jernbanesweller.<br />
Fragterne hcrtil vare for Dampskibe fra Skotlands Östkyst 5 Sh. 9 D.<br />
til 6 Sh. pr Ton Kul, 1 Sh. 47, D. til 2 Sh. pr Barrel Sild fra Englands<br />
Östkyst, 4 Sh. 3 D. til 5 Sh. til "Pillau, 4 Sh. 9 D. til 5 Sh. til Königsberg<br />
pr Ton Kul, 5 Sh. Pillau, 6 Sh. Königsberg pr Ton Salt, fra Neweastle 10<br />
Sh. til 12 Sh. Gods.<br />
Fra Sverige og Norge 125 til l·öO Mk pr Tönde Sild. 5 Mk pr 1.000<br />
Kg. Granitsten fra Malmö, 22 til 24 Pf. pr 100 Kg. Kalksten.<br />
For Seilskibe fra Englands Östkyst 6 £ 15 Sh. til 7 £ 10 Sh. pr Keel<br />
Kul, fra Kristiansund 2 Mk pr Tönde Sild. fra Danmark 40 Pf. pr 100 Kg.<br />
Guano, fra Östnorge 5 Mk pr 1,000 Kg. Granitsten.<br />
I Maanederne September—November ank<strong>om</strong> 500 og udgik 546 Fartöier.<br />
deraf 370 Dampskibe. Heller ikke i disse Maaneder kunde Hapdelen og Skibsfarten<br />
hæve sig; den ulykkelige Toldkrig med Rusland, Kulstriken i England<br />
og Koleraepidemien paa mange Steder udövede slemme Fölger og bliver derfor<br />
Aaret 1893 at betegne s<strong>om</strong> et af de traurigste for Rederierne. Fragterne<br />
endte meget lave; saaledes blev der betalt for Dampskibe:<br />
Til Englands Östkyst 1 Sh. til 1 Sh. 77, D. pr 500 Pd Hvede, 13 Sh.<br />
til 13 Sh. 6 D. pr Ton Hamp, 11 til 15 Sh. pr Ton Lumper, 7 Sh. pr Ton<br />
Oliekager, 6 til 7 Sh. pr Ton Sukker.
57<br />
Til Rotterdam 1 Sh. til 1 Sh. I 1 /, D. til 1 Sli. 9 D. Hvede, 12 Sh.<br />
6 D. til 16 Sh. Hamp, 12 Sh. 6 D. til 13 Sh. Lumpen.<br />
Til Antwerpen 1 Sh. 77, D. til 2 Sh., Gont 1 Sh. 9 D. Hvede, 77„<br />
Mk pr Kbm. Minetræ.<br />
Kouen 2 Sh. 3 D. til 2 Sh. 9 D., Nantes 2 Sh. 6 D. Hvede, 24 til<br />
25 Sh. Hamp og Hör.<br />
Belfast 25 Sh. Hamp,. Bremen 15 til 20 Mk. Hamburg 127.2 til 1C Mk.<br />
Kristiania, Möss 17 til 20 Mk, Flensburg 13 til 16 Mk. Finland 20 Mk pr<br />
Last Rug, 10 Mk pr Ton Mel, Kiel 13 til 15 Mk, Stettiu 7'/2 til 10 Mk<br />
Rug, 9 til 10 Mk pr Last Trse.<br />
For Seilskibe til Englands Östkyst 2 Sh. til 2 Sh. 3 D. Hvede, 10 Sh.<br />
6 D. üliekager, 8 Sh. 3 D. til 10 Sh. 9 B. Pitprops, Engelsk Kanal 2 Sh.<br />
til 2 Sh. 9 D., Finland 18 Mk pr Last Rug, 5 Mk pr Ton Mel. Danmark<br />
16 til 20 Mk Rug, 80 Pi. pr 100 Kg. Kli, Wismar 10 Mk, Stralsund 147,<br />
Mk Rug.<br />
Til Königsberg blev betalt for Dampsklbe fra de britiske Kulhavne<br />
6 Sh. til 7 Sh. 6 D. pr Ton Kul, fra Sverige 25 til 30 Pf. pr 100 Kg.<br />
Kalksten.<br />
For Seilskibe fra Englands Östkyst 7 £ 5 Sh. til 9 £ pr Keel Kul. 1<br />
Sh. til 1 Sh. 107., D. pr Barrel Sild. fra Bremen 1 Mk, fra Aalesund 2 Mk<br />
pr Barrel Sild, fra Sverige og Danmark 25 til 27 Pf. pr 100 Kg. Kalksten,<br />
fra Bremen Mk 1'50 pr Barrel Olie.<br />
Landbruget i 1893.<br />
Det östpreussiske Landbrug, s<strong>om</strong> ved Kornavlen daarlig kan bestaa. læggcr<br />
stodse större og större Vægt paa Mælkeproduktionen og udvidet Kvægdrift.<br />
S<strong>om</strong> Fölge deraf vise Meierierne en stadig Tilt.agende og Forespörgslen efter<br />
drægtige Kjör og Kvier voxer. Forrige Åars Udbytte af Korn. Klöver og Ho<br />
var ikke tilfredsstillende, navnlig gav Havre et meget ringe Udbytte, hvorimod<br />
Kartofler og Foderroer bleve rigt höstede.<br />
Foderroer indtil 1,200 Ctr.<br />
Kartofler indtil 400 Ctr ]ir Heetar.<br />
Med Undtagelse af en livlig Periode i Mai og Juni, under hvilkeu. paa<br />
Grund af Fodernöd, en större Efterspörgsel efter Havre, Vikker og Ærter 1'andt<br />
Sted, var den förste Halvdel af Aaret temtnelig stille, og först Ank<strong>om</strong>sten af<br />
russiske Tilforsler i Begyndeisen af September, hvilke paa Grund af den stedfiudende<br />
Toldkrig kun kunde finde Anvendelse s<strong>om</strong> Transitafladning. foranledigedc·<br />
större Forretning med Udlandet. Gjennemsnitspriserne har i det forlöbne Aar<br />
stillet sig frit <strong>om</strong>bord fortoldet pr 100 Kilo for:<br />
Hvede Rug Byg Havre Ærter<br />
Januar Mk 15-80 12'70 10'50 13'20 16'—<br />
Februar v 15'— 12'10 10-80 13-40 16 —<br />
Mans » 15·— 12 — 11-20 13-50 16'—<br />
Apri! » 15-50 13-10 11·40 14"30 16-—<br />
Mai » 16-30 13-70 11-80 15-50 16 —<br />
Juni » 15-50 12-80 12-— 15-60 16 —<br />
Juli » 15-80 13 70 11-50 16·— 16-—<br />
August » 14-20 1240 11-20 15-—<br />
September J> 13'70 H'90 11'20 15"— 14 —<br />
Oktober » 14'50 1170 10"90 15-20 17-50<br />
November » 14"20 1180 H"— 15 - — 17-50<br />
December x 13-40 ll·60 10'90 14-30 17 - 50<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 5
58<br />
Hör, Hamp og Blaar. I Begyndeisen af Aaret vare Tilförslerne ringe,<br />
hvorved Priserne undergik en stigende Retning; fortrinsvis ank<strong>om</strong> lavere Sorter<br />
Slanitzer-Hör til Markedet, hvis Kvaliteter vare tilfredsstillende og fandt god<br />
AfsaetmDg.<br />
Efter de sidste Beretninger ved Aarets Slutning läder det til s<strong>om</strong> den nye<br />
Hösts Udfald saavel kvalitativ s<strong>om</strong> kvantitativ er god, og kan man saaledes<br />
antagelig regne paa billigere Priser. Af den nye bedre Slanitzer-Hör blev her<br />
paa Pladsen handiet til Priser à 23 3 /t til 29 3/4 Mk pr 50 Kg. efter Kvalitet.<br />
Hampepriserne stillede sig i Begyndeisen af Aaret temmelig fast, hovedsagelig<br />
paa Grund af Bfterretningen fra Busland <strong>om</strong>, at den störste Del af<br />
1892 Höstvæxt befandt sig under Sne. Der betaltes for Mittellagen 25'/j —<br />
26 Mk, Malestowkerlagen 23 — 24 Mk, Russisklagen 20—22 Mk, Podschetzka<br />
1891 19V,—20 Mk, Petersburgerlagen 187,-207, Mk, halvren 17 — 187,<br />
Mk pr 50 Kilo.<br />
Tilförslerne af Hamp vare i de sidste Maaneder af Aaret ikke betydelige,<br />
og udviste den ank<strong>om</strong>ne Vare af den nye Höst middelmaadig Kvalitet, saa at<br />
den gamle 1892 og særdeles 1891 Vare blev stærkt foretrukket. I Rusland<br />
vare Priserne gjennemsnitlig forholdsmaessig höiere end Udlandets Noteringer,<br />
hvorved Forretningen stillede sig yderst vanskelig; der betaltes under denne Tid<br />
for 1892 Mittellagen 27 — 287, Mk, 1893 Mittellagen 26—27 Mk, 1892<br />
Malestowkerlagen 257,-267, Mk, 1893 Malestowkerlagen 24—25 Mk, 1892<br />
Russisklagen 24—25 Mk, 1893 Russisklagen 23—24 Mk, 1892 Podschetzker<br />
24—25 Mk, 1893 Podschetzker 23—24 Mk, 1892 Petersburgerlagen 227,<br />
— 237, Mk, 1893 Petersburgerlagen 217,-227, Mk, 1893 Pensaer Streimel<br />
20—21 Mk pr 50 Kilo. Hampeblaar förblev s<strong>om</strong> för overordentlig knap og<br />
livligt efterspurgt; betalt blev 1893 polsk Blaar med 15 — 167, Mk pr 50 Kilo.<br />
Beholdningerne ved Aarets Slutning udgjorde:<br />
Hör og Hörblaar _ 500 Ton imod 700 i 1893<br />
Hamp og Hampeblaar 1,300 » » 3,700 i 1892<br />
Sildeberetning.<br />
Total-Importen af Sild belöb sig til 349.900 Tönder imod 307.200 Tönder<br />
i 1892.<br />
Fra Sverige og Norge e:a 175,000 Tdr imod 147,000 Tdr i 1892<br />
B Storbritannien ... » 171,100 » » 156,000 » »<br />
» Holland » 3,800 » J> 4,200 » »<br />
c:a 349,900 Tdr imod 307,200 Tdr i 1892<br />
Exporten af Sild i 1893 til Rusland var 195,600 Tönder imod 145,000<br />
Tönder i 1892. Paagrund af at Sundet i flere Maaneder var spærret ved Is,<br />
standsede Skibsfarten paa Ostersöen ganske, hvorved Sildetilförslerne feilede<br />
aldeles. Det gamle tiloversblevne Lager oprömmedes derved under Fastetiden<br />
til betydelig höiere Priser. For Afsætningen til Rusland stillede Rubelkurserne<br />
sig gunstigere, nemlig i Begyndeisen af Februar à 209, i Marts 216 og April<br />
212 til 223. S<strong>om</strong> almindelig blev Markedets. Holdning ved Foraarets Indtrædelse<br />
svagere og blev Begjæret isser fra Ruslands Side temmelig mindre.<br />
Tilförslerne hertil ved Sundets Aabning <strong>om</strong>trent Midtea af Marts Maaned<br />
vare ikke store og bestod af c:a 14,000 Tdr svensk Sild, c:a 9,840 Tdr norsk<br />
Sild, c:a 2,520 Tdr holländsk Sild. c:a 1,240 Tdr skotsk Sild, tilsammen c:a<br />
27,600 Tdr.
59<br />
Svensk Sild. Mod den ovennævnte Skibsfartsslutning hævede Priserne sig<br />
for Spents og Large Spents til 1 à 2 Mk pr Tönde, nemlig til 9 à 11 Mk.<br />
Da de tilbageblevne Tilförsler indtraf i Slutningen af Marta og April, fandt<br />
disse liden Efterapörgsel og vege Priserne for Spents og Large Spents til 7 à<br />
8 Mk pr Tönde; for svensk Fulls viste der sig mindre Efterspörgsel.<br />
Norsk Sild. Stor Kjöbmandssild manglede fremdeles, ogsaa KK blev oprömmet;<br />
for begge Sorter vare Noteringerne meget fäste, hvorimod for mindre<br />
Mærker Værdien var lavere. Priserne stillede sig for KKK à 22 til 25 Mk,<br />
KK 16 til 21 Mk, K 10 til 13 Mk, KM 8'/2 til 10 Mk pr Tönde.<br />
Skotsk Sild. De smaa Lagere heraf bleve udsolgte, Crownbranded Matties<br />
til 22—24 Mk, enkeltvis ogsaa noget höiere, Crownbranded Spents steg <strong>om</strong>trent<br />
til 19 — 20 Mk pr Tönde.<br />
Holländsk Sild. Smaa Voll og prima Vollsild viste sig s<strong>om</strong> Erstatning<br />
for den skotske Vare og betingede nævnte Sorter 18 til 20 Mk, Ihlen holdt<br />
sig à c:a 16 Mk uden stor Sögning.<br />
S<strong>om</strong> almindelig var Silde<strong>om</strong>sætningen i Mai og Juni liden, först i Juli,<br />
da de nye Tilförsler begyndte at indtræffe, indtraadte mere Liv i Porretningen,<br />
<strong>om</strong>endskjönt samme forhindredes betydelig ved Toldkrigen med Rusland, hvis<br />
senere Pölger ikke vare at beregne.<br />
Under disse Maaneder tilförtes Markedet e:a 4,990 Tdr svensk Sild, c:a<br />
9,690 Tdr forrige Åars norsk Sild, c:a 320 Tdr ny norsk Sild, 130 Tdr forrige<br />
Åars skotsk Sild, 27,190 Tdr ny skotsk Sild og 300 Tdr ny Vestkystsild,<br />
tilsammen c:a 42,620 Tdr.<br />
Svensk Sild. Forraadene heraf bleve godt oprömmede ved de billige Priser,<br />
navnlig til Rusland Spents og Large Spents til 7 à 8 Mk, Fulls og Large<br />
Fulls til· 16 à 17 Mk pr Tönde.<br />
Norsk Sild. Liges<strong>om</strong> i de förste Maaneder feilede fremdeles stor Kjöbmandssild,<br />
og god Middelsild fandt villig Kjöbere, imellem ogsaa til höiere<br />
Priser; af de smaa Mærker blev der dog en Del tilovers.<br />
Priserne stillede sig for KKK à 18—22 Mk, KK 14—18 Mk, K 10<br />
—12 Mk, MK 7 à 8 Mk. For de förste Prövepartier fin ny stor Kjöbmandssild<br />
bevilgedes 30 til 32 Mk pr Tönde.<br />
Skotsk Sild. Den nye Fångst heraf begyndte c:a 10 Dage tidligere end<br />
det foregaaende Aar og leverede i Begyndeisen et rigt Udbytte, ogsaa i alle<br />
Sorter ypperlige Kvalitæter. I Slutningen af Juni indtraf de förste nye Tilförsler<br />
fra Shetland; disse opnaaede höie Priser, navnlig for Mediums à 24 til<br />
26 Mk, Fulls à 28 til 30 Mk; senere undergik Priserne en Tilbagegang paagrund<br />
af de gunstige Fangstefterretninger, Shetland Mediums og Matties à 25<br />
—24—23 til 21 Mk, Shetland Fulls à 27 — 26 Mk. For de förste Östkysttilförsler<br />
bleve fölgendc Priser betinget: Matties 17—19 Mk, Mediums 21—23<br />
Mk, Fulls 24—26 Mk og imod Slutningen af Juli Matties 16 — 19 Mk, Mediums<br />
19—22 Mk, Fulls 22 — 24 Mk. Fångsten af Vestkyst Mattiessild var<br />
ubetydelig, hvorved der indtraf kun ganske faa Tilförsler hertil. Noteringerne<br />
nerfor stillede sig overmaade höie, nemlig for Stornoway e:a 60 til 75 Mk,<br />
Castlebay c:a 85 til 100 Mk pr Tönde.<br />
Ifölge det særdeles gunstige Fiske, saavel i Skotland s<strong>om</strong> Norge, vare<br />
Tilförslerne i Höst- og Vintermaanederne meget betydelig; imidlertid herskede<br />
ogsaa ved de billigere Noteringer stor Efterspörgsel og udviklede der sig saavel<br />
til Provindsen s<strong>om</strong> Rusland en meget livlig Forretning, især til sidstnævnte<br />
Land efteråt den saakaldte Toldkrig blev tilendebragt.
60<br />
I September, Oktober, November tilförtes Markedet 2,570 Tdr gammel<br />
svensk Sild, 280 Tdr gammel norsk Sild. 66,160 Tdr ny norsk Sild, 450 Tdr<br />
ny holländsk Sild, 11,750 Tdr skotsk Östkystsild Fulls, 37,760 Tdr skotsk<br />
Östkyst Matties, Ihlen Mixed og Tornbellies, 8,870 Tdr Crownfulls, 61,290<br />
Tdr Crownmattfulls, Crownihlen og Crownbranded, 2,670 Tdr Vestkystsild,<br />
tilsammen 191,800 Tdr.<br />
Svensk .Sild. De ringe Tilförsler bestode af gammel Vare og fandt godt<br />
Aftræk til Rusland, for Fulls 15—16 Mk, Ihlen à 6 — 8 Mk.<br />
Norsk Sild. Alleredo i August vare Lagerne af ganmielt Vare oprömmet,<br />
de senest betalte Priser herfor betingede for KK 13 —15 Mk, smaafaldende<br />
KK 8—11 Mk, K og MK 7 — 5 Mk. Tilförslerne af ny Fedsild flod rigelig<br />
siden August Maaned og uagtet Kvalitæterne, især de tidligste Sendelser, faldt<br />
særdeles smukke og Kjöbelysten stor, kunde alligevel icke Priserne holde sig<br />
paa det tidligere höiere Ståndpunkt. I Begyndeisen bestod Tilförselen overveiende<br />
af stor Kjöbmandssild, hvorimod Reelmiddel og Middelsild var knap;<br />
siden September dreiede dette Forhold sig, idet stor Kjöbmands ank<strong>om</strong> meget<br />
sjelden, men smaa Kjöbmands rigelig. Priserne sank i August fra 25 til 22<br />
Mk for KKK og KK til 19 — 18 Mk, mindre gode Sorter til 15—16 Mk;<br />
for K fra 18 til 16—14 Mk, MK 14—13 Mk, K 15 — 13 Mk, MK 12 —<br />
14 Mk pr Tönde.<br />
Skotsk Sild. Fångsten ved Ostkysten sluttedes i de förste Dage af September<br />
og udviste et Resultat, över Gjennemsuit, nemlig 908,000 Crans imod<br />
790,000 Crons i 1892. I August og September blev Fulls oprömmet til 21<br />
—24 Mk, Matties 15 — 18 Mk, Mediums og fin Måttfulls 19 — 22 1 /, Mk,<br />
Tornbellies 10 — 14 Mk, Crownfulls 25 — 26 Mk, Crownmattfulls 23—24 Mk,<br />
Crownspents 17 —1772 Mk, Crownmixed 161/,—17 1 /, Mk. I Oktober steg<br />
Crownfulls til 25'/a—26 Mk, Crownmattfulls 24 1 /, —25 1 /, Mk, Crownspents<br />
veg til 16—16'/, Mk, Crownmixed 16—17 Mk, Matties opnaaede 15—19 Mk,<br />
Måttfulls 22 — 23 Mk, Tornbellies 10—13 Mk, ustemplede Ihlen 14 Mk.<br />
I Vintermaanederne tilförtes Markedet ca 45,180 Tdr svensk Sild, c:a 34,000<br />
Tdr norsk Sild, c:a 360 Tdr holländsk Sild. era 2,370 Tdr Yarmouthsild, c:a<br />
13,570 Tdr 6kotsk Östkystsild, c:a 3.310 Tdr skotsk Vestkystsild, tilsammen<br />
98,790 Tdr.<br />
Svensk Sild. Tilförslerne af svensk Sild var siden Slutningen af November<br />
rigelige, og viste der sig herfor fremdeles under denne Tid god Efterspörgsel<br />
fra Rusland, i December inere for Large Spents og Spents. Fulls og<br />
Large Fulls opnaaede i December 15 —16 Mk. Medium Fulla 14 Mk, Large<br />
Spents 9V, —10 Mk, Spents 8—9<br />
c:a 17,150 Tdr svensk Sild.<br />
Mk. I Slutningen af Aaret lagrede her<br />
Norsk Sild var vedvarende godt efterspurgt til billige Priser, for KKK<br />
16—17 Mk, KK 14—15 Mk, K 13—14 Mk, MK 12—13 Mk. Beholdningerne<br />
af norsk Sild var den 31 December 30,450 Tdr. I Slutningsmaanederne<br />
var Forretningen i Bkotsk Sild tcmmelig stille; de gjerne seede Sorter,<br />
særdeles god Matties og Crownmattfulls, vare kuappe. Lageret bestod af skotsk<br />
Sild den 31 December af c:a 42,740 Tdr.<br />
Enderesultatet af det holländske Fiske i 1893 blev angivet med c:a 510,000<br />
Tdr imod 537,000 Tdr i 1892. Noteringerne i Holland vare for höie til at<br />
afskibe hertil; Lageret heraf bestod kun af 400 Tdr. Priserne for Matties<br />
vare 15—16 Mk, prima Voll 20 Mk, alt pr ufortoldet Tönde.
61<br />
Af Beretningen fra Vicekonsulatet i Memel fremgaar, at Handelen dersteds<br />
i det Hele taget for de fleste Grenes Vedkouimende ikke har været tilfredsstillende,<br />
og den herakende Toldkrig med Rusland har lagt mange Hiiidringer<br />
i Veien.<br />
Fragterne har holdt sig meget lave og ikke lönnende for derværende Rederier.<br />
Pengeuiarkedet har tildels været let tilgjængeligt. og Bankdiskontoen<br />
var iudtil medio Mai 3 %, derefter indtil medio August 4 % og senere indtil<br />
Aarets Slutning 5 % f. a.<br />
Af Indförsels-Artikler er at fremhæve:<br />
SM, hvoraf 5,901 Tdr fra Sverige, 30.505 Tdr fra Norge, 4,456 Tdr<br />
fra Skotland, ialt 40,862 Tdr, imod 8,190 Tdr fra Sverige, 24,670 Tdr fra<br />
Norge, 5,520 Tdr fra Skötland, ialt 38,380 Tdr i 1892.<br />
Udförselen bestod næsten udelukkende af<br />
Trmlast, og belöb sig til 376,789 Kbm. mod 455,225 Kbm. i Aaret för.<br />
Livorno den 24 februari 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Carl L. Meyer.<br />
Distriktet besögtes kun af 1 svensk Fartoi, drægtig 830 Ton, og af 44<br />
norske, drægtig 30,268 Ton.<br />
I afvigte Aar var Fragtsatserne s<strong>om</strong> fölger:<br />
til Ostersöen:<br />
Marmor<br />
Olie og Stykkegods —<br />
til England, efter Havnens Beliggenhed:<br />
20/<br />
25/ à 35/<br />
pr 1,000 Kilos<br />
Marmor 10/ à 20/ pr 1,200 Kilos<br />
Olie og andre Varer<br />
til Amerikas Forenede Stater:<br />
15/ a 25/ » 1,000 »<br />
Marmor _ _ 17/ pr 1,200 Kilos<br />
Sæbe<br />
Stykkegods<br />
25/<br />
15/ à 25/<br />
» 1,000 »<br />
Mange norske Skibe have fundet bedre Reguing i at gaa til Sortehavet.<br />
Allerede i mine forrige Beretninger fremholdt jeg at Handel og Söfart<br />
niellem Sveriges og Livornos Konsuls-Distrikt have betydeligt aftaget i de sidste<br />
Aar, og med Bekymring maae jeg stadfæste at dette uheldige Forhold har<br />
tillige vedvaret under forlöbne Aar, uden den mindste Udsigt af en Bedring i<br />
en nfermere Tidsrum.<br />
Af Sveriges Handel har jeg desværre kun lidet tilfredsstillende at berette.<br />
Trælast. I forrige Aar ank<strong>om</strong> til Distriktet kun en Ladning Trælast fra<br />
Sverige, nemlig til Livorno italiensk Seilskib »Avvenire» fra Hernösand med
62<br />
<strong>om</strong>trent 800 Tylter Planker. Detail-Prisen af Fyrre-Planker noteres med £<br />
65 à 66 pr Dussin 3×9 & 14 Föds. Af svenske Fyrre-Bjælker vides ingen<br />
Afsætning. I det Hele taget er Forretningen med Trælast meget hæmmet.<br />
Braeder fra det Adriatiske Hav sælges à Lire 50 pr Kubikmeter. Trævillahuse,<br />
forfærdigede i De forenede Riger, passé ikke for dette värme Klimat.<br />
Beeg. Fra Archangel ank<strong>om</strong> hertil 850 Tönder Beeg, s<strong>om</strong> forhandledes<br />
à Lire 17 pr 100 Kilos ved Bryggen, Thara 16 % mindre, 4 % Diskonto og<br />
Courtage.<br />
Tjmre. Ingen direkt Ank<strong>om</strong>st af Tjære fandt Sted i 1893. kun enkelte<br />
smaae Partier importeredes över Hamburg og Hull. Prisen noteres Lire 36 pr<br />
Tönde s<strong>om</strong> ovenanfört.<br />
Fra Vicekonsuln i Civitavecchia berettes at ingen Trælast fra Ostersöen<br />
indförtes 1893, derimod med Jernbanen ank<strong>om</strong> till Civitaveechia 25 Waggons,<br />
e:a 280 Ton, med Granplanker fra Karinzien, og fra Pensacola 1,000 Ton<br />
Pitch-Pine; Prisen beregnes à Lire 250 pr Standard. Til samme Havne ank<strong>om</strong><br />
tvende Ladninger, fra Göteborg og Stockholm, med gamle Jernbaneskinner, hvis<br />
Pris angives à Lire 120 pr Ton.<br />
Jern og andre svenske Produkter uden Efterspörgsel.<br />
Importen af norsk Fisk til Distriktet i afvigte Aar var ganske livlig:<br />
Af Klipfisk importeredes med direkte Dampere til Livorno 399 Ton og<br />
til Civitaveechia 1,132 Ton. Norsk Klipfisk vinder mere og mere Afsætning<br />
og konkurrerer stærk med Newfoundlandsk Fisk, især naar den norske<br />
Fiskesort fremk<strong>om</strong>mer ber paa Stedet forinden den fremmede Vare opfylder<br />
dette Marked. De norske Exportörer bör nöiagtigen paasee at Küpfisken er<br />
vel törret og af mindre Störrelse. Detail-Prisen for norsk Klipfisk var gjennemsnitlig<br />
i Distriktet Lire 60 pr 100 Kilos.<br />
Koleran, s<strong>om</strong> grasserede i Höst, og senere Influenzan have meget hæmmet<br />
Afsætningen af saltede Fiskevarer.<br />
Importen af Stokfisk bestod i 1893 af c:a 324 Ton, dels ank<strong>om</strong>men med<br />
direkt Dampskib og dels över Hull. Prisen for fin hollænder Rundfisk var<br />
Lire 56 à 57 pr 100 Kilos cif. pr Steamcr Livorno. For at lette Afsætningen<br />
af denne Varesort bör Fisken være hvid indvendig og ei for stor.<br />
Af Vaarsild ingen Tilförsel. Denne Fiskesort, naar kun den ank<strong>om</strong> i god<br />
Lage hertill <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren, vilde under Vinhösten sælges med Fordel.<br />
I afvigte Aar de liöieste Vexelkurser vare fölgende:<br />
Tyskland à Vista. Lire 143-30 pr 100 Mk<br />
London » 29-10 » £<br />
Paris » 115-70 » 100 Frcs.<br />
Senere faldt Kursen, men den er nu igjen höiere, nemlig 141'25, 29'—, 115'—.<br />
Harald Kield Stub.
Cadiz den 20 mars 1894.<br />
63<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet var följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Sverige med last 8 2,975<br />
B andra länder » 30 14,925<br />
B » i barlast 17 7,337<br />
Afgångna: till Sverige med last _ 3 2,264<br />
» andra länder » 32 16,031<br />
» B i barlast 23 7.926<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Norge med last 14 5,228<br />
B B i barlast 7 1,739<br />
» Sverige med last 5 2,054<br />
B andra länder » 20 7,217<br />
» » i barlast 24 8,851<br />
Afgångna: till Norge med last 15 6,236<br />
» andra länder » 41 13,671<br />
» » i barlast 13 4,442<br />
Bruttofrakten utgjorde för:<br />
Svenska fartyg, ank<strong>om</strong>na kr. 183,000<br />
» » afgångna B 201,545<br />
Norska » ank<strong>om</strong>na B 151,750<br />
» » afgångna B 260,725<br />
Hamnrörelsen har under året varit följande för de Förenade rikenas fartyg:<br />
Svenska<br />
Norska<br />
Antal Ton Antal Ton<br />
Cadiz 36 16,414 56 21,022<br />
Sevilla 24 8,868 18 6.243<br />
Huelva 5 3,691 5 2,698<br />
San Lucar de Barrameda 22 8,002 20 6,877<br />
Santa Cruz de Tenerife — 6 5,171
64<br />
Frakterna hafva under året varit:<br />
Cadiz: Trävaror från Sverige <strong>och</strong> Finland med seglare:<br />
för bräder battens <strong>och</strong> plankor p:tas 55 à 60 pr std<br />
från Finland med ångare för dito dito._ 8 61 »<br />
» Sverige med seglare för bjelkar sh. 40 »<br />
B Pensaeola B » B » £ 5 »<br />
B Philadelphia» » » stäf Doll. 5'50 pr ton<br />
» Bordeaux » B B syllar frcs 0'5S pr st.<br />
» » » ångare » B » 0'65 »<br />
Kol » Cardiff sh. 7 pr ton<br />
» Newcastle B 5/10^ à 6/3 B<br />
Vin till Stockholm, Göteborg, Kristiania <strong>och</strong> Köpenhamn<br />
med ångare £ 1. 5. 0 pr pipa<br />
» Norge » seglare J 1. 0. 0 »<br />
B Finland » ångare B 1. 10. 0 »<br />
B d:o » seglare » 0. 16. 0 à S. 1 »<br />
allt med 10 %.<br />
Salt B Norge med ångare kr. 0'8S à 1"25 pr norsk tunna<br />
» d:o » seglare » 0'77j à 1'20 » B »<br />
» Finland Fmk 1'40 B finsk »<br />
» Montevideo sh. 11 à 13/6 pr ton<br />
» Buenos Ayres <strong>och</strong> kringliggande<br />
hamnar » 12 à 14/6 B<br />
» Fray Bentos » 1 6 »<br />
» Rio Grande -<br />
B Saa José do Norte<br />
» 24 à 27 »<br />
» Pelotas -.<br />
» New Foundland » 9 à 10 B<br />
Sevilla: Trävaror från Östersjön p:tas 60 à 65 pr std<br />
Kol » England sh. 7/6 à 8/6 » ton<br />
Cokcs » » B 12 » »<br />
Beck B » » 7/3 à 7/6 B »<br />
Eldfast sten B B » 10 B »<br />
Petroleum » Förenta Staterna ... B 20 B B<br />
Korkbark till New-York Doll. 0-80 B bal<br />
Skuren kork B » _ B 1"25 B säck<br />
Tvål i lådor B » » 5 + 10% B ton<br />
Vin B B « 2 - B0 B pipa<br />
Oliver » B _ B 3·50 B bocoy<br />
» B » B 2'50 B pipa<br />
Lakrits B B B 4 - 60 B ton<br />
Mineral B England _ sh. 7/6 à 8/6 B B<br />
» B Antwerpen frcs 10 » »<br />
Apelsiner B England sh. 2 B låda<br />
» B Frankrike frcs 2'50 B »<br />
Bly i tackor B » B 10 » ton<br />
Vin B B B 25 B B<br />
Apelsiner B Antwerpen B 2'50 B låda<br />
Korkbark B B sh. 55 B ton<br />
Skuren kork B B »65 B B<br />
Vinsten B » Rnik 20 B B
65<br />
Huelva: Trävaror från Sverige p:tas 50 à 56 pr std<br />
Kol <strong>och</strong> jern B England.. _ sh. 7 » ton<br />
Mineral till kolhanm i England... » 7 à 7/6 » »<br />
B B andra hamnar » ... B 8/6 » »<br />
» B Rotterdam » 8 B »<br />
B B Stettin » 10/6 » B<br />
B B Hamburg B 9/6 » B<br />
Styckegods » England B 20 » »<br />
S:ta Cruz de Tenerife:<br />
Till England _. sh. 15 à 20 pr ton<br />
B Tyskland B 15 à 20 »<br />
» Frankrike fres 40 à 100 »<br />
» Spanien p:tas 20 à .10 »<br />
B Cuba <strong>och</strong> spanska Antillerna » 65 à 75 B<br />
allt efter lastens beskaffenhet.<br />
B Venezuela » 65 B<br />
B Engelska Antillerna B 65 B<br />
Import.<br />
Trävaror. Importen har varit:<br />
1893 till Cadiz 4,049 Ptbg-std<br />
B Sevilla 7,883 B<br />
B Huelva 1,241 B<br />
B S:ta Cruz<br />
Af dessa k<strong>om</strong>mo från Sverige<br />
618 B<br />
till Cadiz 341 B<br />
B Sevilla 1,348 B<br />
» Huelva 821 »<br />
» S:ta Cruz 230 B<br />
<strong>och</strong> från Norge<br />
till Sevilla<br />
Resten har k<strong>om</strong>mit:<br />
463 »<br />
till Cadiz 2,773 » frän Finland<br />
8 B 719 B sleepers från<br />
Frankrike<br />
B B 216 » från Pensaeola<br />
B Sevilla 5,702 B » Finland<br />
B B _. 203 B B Canada<br />
B » 167 B B Danmark<br />
» Huelva 260 B B Förenta Stat.<br />
B » _. 90 B B Portugal<br />
B B 70 » sleepers från<br />
Frankrike<br />
» S:ta Cruz 361 B från Förenta Stat.<br />
B B 27 B B andra länder.<br />
Importen 1893 visar i jemförelse med år 1892:<br />
till Cadiz 360 Ptbg-std tillökning<br />
» Sevilla.. 2,806 B minskning<br />
B Huelva 1,518 » B
deraf från Sverige<br />
66<br />
till Cadiz 263 Ptbg-std minskning<br />
» Sevilla 2,061 » »<br />
» Huelva 410 » »<br />
B S:ta Cruz 80 » tillökning<br />
<strong>och</strong> från Norge<br />
till Sevilla 242 » minskning<br />
» Huelva 72 » »<br />
» S:ta Cruz 320 » »<br />
Stäfver för tunnbinderiarbeten har till Cadiz importerats:<br />
1893.... 2,536,854 st., deraf 2,529,154 från Förenta Staterna<br />
1892 3,224,502 » » 3,171,228 » »<br />
Jern. Cadiz' import af bandjern för tunnbinderiarbeten var:<br />
1893 250,420 kg. från England<br />
1892 373,427 »<br />
Af andra sorter importerades:<br />
Taekjern 50,705 kg. från England<br />
Jernrör 72,448 » deraf 36,812 » Frankrike<br />
Stångjern <strong>och</strong> jernplåt 793,226 » » 542,400 » England<br />
Skrufvar, spik <strong>och</strong> bnltar 26,994 » » 12,887 » Frankrike<br />
Jerntråd 46,673 » » 20,857 » Belgien<br />
Jernmanufakturer 224,481 » j> 153,699 » England<br />
Salt fisk. Importen har varit:<br />
Cadiz 1893 219,029 kg., hvaraf 213,486 från Norge<br />
Sevilla » 1,795,774 » » 1,720,798 » B<br />
Huelva » 281,839 » » 206,420 » »<br />
S:ta Cruz » 31,902 » » intet » l><br />
Till Cadiz har bl. a. importerats:<br />
Spritvaror <strong>och</strong> likörer 24,620 kg., hvaraf 16,435 från Amerika<br />
Tjära oeh beck 3,393,536 » » 1,798,000 » England<br />
Tryckpapper 20,475 B allt från Tyskland<br />
Skrifpapper 6,204 » hvaraf <strong>om</strong>kr. hälften fr. Frankrike<br />
Bleckplåt... 59,759 B allt från England<br />
Maskiner 302,101 B hvaraf 203,797 från England<br />
Till Sevilla:<br />
Jern i tackor <strong>och</strong> rör 541,095 kg., hvaraf 377,831 från England<br />
Jern- <strong>och</strong> stålmanufakturer 9,070,021 » » 7,645,344 B »<br />
<strong>och</strong> 12,900 » Norge<br />
Till Huelva:<br />
Jern- <strong>och</strong> stålmanufakturer 3,090 kg., hvaraf 2,876 » England<br />
<strong>och</strong> 13 » Sverige
67<br />
Export.<br />
Vin. Exporten har varit år 1893:<br />
Cadiz 1893 8,498,706 liter till England<br />
6,446,661 » » Frankrike<br />
2,144,162 » » Mexiko<br />
1,152,364 » » Förenta Stat.<br />
6,438,107 » » andra länder<br />
24,680,000 liter<br />
1892 31,624,343 »<br />
Sevilla 1893 2,931,250 »<br />
1892 9,221,548 »<br />
Huelva 1893 981,100 »<br />
1892 19,358,020 »<br />
Sanlucar 1893 367,000 »<br />
1892 1,219.288 »<br />
Vinodlingarna gåfvo på våren löfte <strong>om</strong> en god skörd, men gen<strong>om</strong> längre<br />
fram på s<strong>om</strong>maren inträffad olämplig väderlek i förening med en skadeinsekts,<br />
benämnd »oruga», härjningar, reducerades skörden betydligt i Cadiz' provins,<br />
men mest i provinserna Sevilla <strong>och</strong> Huelva, der den nästan alldeles gick förlorad.<br />
Den nya tulltariffen i Frankrike har betydligt hämmat den kolossala införseln<br />
af färska spanska viner, s<strong>om</strong> under de nästföregående åren dit egde<br />
rum, varande detta orsaken till den anmärkningsvärda skilnaden i de två sista<br />
årens export.<br />
Emellertid har Cadiz' export till Frankrike lidit betydligt mindre än alla<br />
andra spanska platser, detta beroende derpå, att denna provins fina viner fortfarande<br />
dit importeras, då gen<strong>om</strong> deras högre värde en tullförhöjning inverkar mindre<br />
än på de billigare sorterna; dessut<strong>om</strong> tager Frankrike betydliga qvantiteter vin<br />
härifrån, uteslutande afsedda till fabrikation af sin Vermouth.<br />
Salt.<br />
affärsgrenar.<br />
Cadiz. Saltexporten är en af Cadiz' vigtigaste <strong>och</strong> mest betydande<br />
Under 1893 inhöstades cirka<br />
128,000 läster, af hvilka man kalkylerar afgá<br />
18,000 » i smältning före aflastningen, således<br />
110,000 » hvartill k<strong>om</strong>ma<br />
50,000 » s<strong>om</strong> vid årets början återstod af 1892 års skörd,<br />
livadan e:a 160,000 läster lågo lastbara den 1 januari 1894.<br />
I qvantitativt afseende utföll skörden något under ett medelårs, s<strong>om</strong> beräknas<br />
till 120,000 läster netto, i följd af s<strong>om</strong>marens sena ank<strong>om</strong>st.<br />
Qvaliten är exceptionelt utmärkt <strong>och</strong> öfverträffar de nästföregående årens,<br />
ehuru redan dessa voro goda.<br />
Saltassociationens pris är fortfarande stabelt i p:tas 24 pr Cadizläst, till<br />
hvilket det den 28 augusti 1892 nedsattes från det då gällande p:tas 27-60.
Exporten har varit s<strong>om</strong> följer:<br />
68<br />
1893 72,311 läster utrikes<br />
22,774 » inrikea<br />
tillsammans 95,085 läster à 2'/8 eng. ton eller<br />
202,056 engelska ton.<br />
1892 64,386 läster utrikes<br />
14,952 » inrikes<br />
tillsammans 79,338 läster à 2'/s eug. ton eller<br />
168,593 engelska ton.<br />
Förbrukningen 1893 öfversteg således det föregående året med<br />
tillsammans 15,747 läster.<br />
7,925 läster utrikes <strong>och</strong><br />
7.822 » inrikes eller<br />
Till Sverige exporterades:<br />
1893 — läster<br />
1892 233 » således<br />
233 läster mindre under 1893.<br />
Till Norge exporterades:<br />
1893 5,485 läster<br />
1892 2,474 » således<br />
3,011 laster mera under 1893.<br />
Sanlucar de Barrameda.<br />
Lagren voro i början af 1893 1,718 läster<br />
Under samma år inhöstades. 2.891 »<br />
Summa 4,609 läster<br />
Af dessa afyttrades, hufvudsakligast in<strong>om</strong> landet 2,215 »<br />
lemnande ett lager 1 januari 1894 af 2,394 läster<br />
Saltpriset under året var p:tas 25 pr läst.<br />
Olivolja. Af denna artikel exporterades:<br />
Cadiz 1893 5,526,208 kg.<br />
1892 6,146.083 »<br />
Sevilla 1893 24,115,845 »<br />
1892 16,543,972 »<br />
Oliver. Af denna artikel exporterades:<br />
Cadiz 1893 2,298,047 kg.<br />
1892 2,244,173 »<br />
Sevilla 1893 6,997,450 »<br />
1892 5,836,240 »<br />
Malmer från Huelva. Från England importerades för fabrikation af<br />
precipiterad koppar:<br />
1893 27,627 ton taekjern<br />
1892 29,488 » »
Exporten har varit:<br />
69<br />
1893 557,748 ton kopparpyrit<br />
17,136 » rostad kopparmalm<br />
31,078 » precipiterad koppar<br />
777 »fin B<br />
1892 894,174 » kopparpyrit<br />
12.643 » rostad kopparmalm<br />
33,706 » precipiterad koppar<br />
89 » fin »<br />
1893 6,307 » maDganmalm<br />
1892 10,410 » »<br />
1893 940 B bly i tackor<br />
1892 2,010 » B<br />
1893 1,106 B qvicksilfver<br />
1892 1,025 » »<br />
1893 401,254 » jernpyrit<br />
1892 381,210 » »<br />
1893 54 » antiinonmetall<br />
1892.. 104 » »<br />
1893 156 » silfverhaltig blymalm<br />
1892.. 585 B »<br />
Vin<br />
Från S:ta Cruz har bland annat exporterats:<br />
114,604 kg., deraf 43,706 till Tyskland<br />
Potatis 865,716 » » 463.235 » England<br />
T<strong>om</strong>ater 278,979 B B 260733 » »<br />
Lök 645,709 » » 368,994 » Cuba<br />
Bananer 162,373 » » 145^020 » England<br />
C<strong>och</strong>enill 74,573 » » 42.009 » Frankrike<br />
Skinn, torkade 48,266 » » 28.086 » B<br />
Socker 241,209 » » 241,209 J> Spanien<br />
Kurser hafva under året varierat:<br />
i Cadiz på London a. v p:tas 28'95 à 31.12 ==£ 1<br />
B Paris » B 115— à 123·8fi = frcs 100<br />
<strong>och</strong> hafva medelkurserna varit s<strong>om</strong> följer:<br />
i Sevilla på London a. v p:tas 30'— = £ 1<br />
» Paris » » 119·30 = frcs 100<br />
i Huelva » London » » 29'95=£ 1<br />
B Paris B » 119·80 = frcs 100<br />
i S:ta Cruz B London B B 30'88 = £ 1<br />
B Paris » » 123-06 =frcs 100<br />
Karantän. Lazaretten för obligatorisk karantän äro i Spanien fortfarande<br />
följande: San Simon i Vigo, S:ta Maria de Oza i Coruna, Pedrosa i Santander<br />
<strong>och</strong> Mabon i Mahon.<br />
Förut<strong>om</strong> tillfälliga karantänförordningar gälla permanenta för fartyg k<strong>om</strong>mande<br />
från samtliga hamnar i Mexikanska viken, La Guayra, Costa Firma <strong>och</strong><br />
Antillerna — för gula febern — då de derifrån afgå mellan 1 maj <strong>och</strong> 30<br />
september, men äro lör den öfriga delen af året fritagna.
70<br />
Vid konsulatet verkstäldes följande på- <strong>och</strong> afmönstringar:<br />
A svenska fartyg påniönstrades 4 <strong>och</strong> afmönstrades 1 sjöman, ä norska<br />
resp. 1 <strong>och</strong> 1.<br />
Ingen rymning anmäldes under året.<br />
Under fartygens hitresa drunknade 1 svensk kapten <strong>och</strong> 3 svenska sjömän;<br />
å härvarande hospital afled 1 norsk sjöman. Qvarlåtenskapen har gen<strong>om</strong><br />
konsulatets försorg blifvit hemsänd, ut<strong>om</strong> i ett fall i januari, då enligt karantänsförordningen<br />
qvarlåtenskap efter sjöman ej fick till Sverige hemsändas, hvadan<br />
den gen<strong>om</strong> auktion <strong>om</strong>bord här försåldes.<br />
Af skandinaviske undersåtar äro bosatte i<br />
Cadiz Huelva Jerez<br />
Svenske 11 7 1<br />
Norske 1 — —<br />
12 7 1<br />
Pireus den 5 februari 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
C. Segerdahl.<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med last (frakt 17,025 kr.) 3 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
815 ton, hvilka alla afgingo i barlast till utrikes ort. Norska skeppsfarten<br />
<strong>om</strong>fattade 8 fartyg <strong>om</strong> 5,813 ton.<br />
Sås<strong>om</strong> jag i min föregående rapport meddelat, har jag lyckats att göra<br />
de nordiska trävarorna så kända i Grekland, att en stadigvarande införsel är<br />
att emotse för framtiden. Att afsättningen icke blifvit mera <strong>om</strong>fattande beror<br />
endast af den här rådande <strong>handel</strong>skrisen. Trenne laddningar virke ank<strong>om</strong>mo<br />
direkt från de Förenade rikena <strong>och</strong> åtskilliga andra partier på indirekt väg.<br />
Mina bemödanden gå nu ut på att draga vår arsenal in i kundkretsen <strong>och</strong><br />
detta har redan i viss mån lyckats, hvarjemte från nämnda håll ingått en<br />
framställning till marinministeriet <strong>om</strong> inställandet af reqvisitioner af österrikiskt<br />
virke <strong>och</strong> dess ersättande med vara från de Förenade rikena. K<strong>om</strong>mer denna<br />
ändring till stånd, har man deraf att vänta betydande resultat, för hvilkas<br />
vinnande jag ej skall underlåta att göra mitt bästa.<br />
M. N. Rodocanachi.
Fiume.<br />
71<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 713 ton ank<strong>om</strong> med last från utrikes ort <strong>och</strong> afgick<br />
till d:o i barlast; af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo hit 14 <strong>om</strong> 10,728 ton.<br />
Införseln skiljer sig icke från den under de senaste åren vanliga; utförseln<br />
består mest af trävaror, hvaremot spanmål på grund af ringa skörd i<br />
Ungern skeppades i jemförelsevis ringare mängd. En ganska liflig införsel af<br />
italienska viner eger rum med afsättning på det inre af landet.<br />
Handelsministeriet offentliggjorde under den 11 sept. en förordning rörande<br />
subvention af <strong>handel</strong>sfartyg <strong>och</strong> f. n. är man betänkt på att nedsätta<br />
hamnumgälderna härstädes.<br />
Odessa den 15 mars 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
A. F. Luppis.<br />
Intet svenskt fartyg besökte under året distriktet; deremot ank<strong>om</strong>mo hit<br />
113 norska ångare, af hvilka 11 <strong>om</strong> 14,897 ton med last. Alla ut<strong>om</strong> 9 <strong>om</strong><br />
11,397 ton i barlast afgingo åter med last af spanmål. In- <strong>och</strong> utgående<br />
frakter belöpte sig till nära 2 3 /4 mill. kronor.<br />
Den starka tillströmningen af norska fartyg har sin förklaring först <strong>och</strong><br />
främst i södra Rysslands rika skörd, hvilken till såväl mängd s<strong>om</strong> beskaffenhet<br />
var den bästa s<strong>om</strong> inbergats under de sista tjugu åreD. En bidragande<br />
orsak var också det låga priset, hvilket tillät den ryska spanmålen att segerrikt<br />
täfla med den amerikanska <strong>och</strong> indiska. Slutligen kan också nämnas den fullständiga<br />
frånvaron af alla tyska fartyg på grund af de ut<strong>om</strong>ordentligt höga<br />
tonnageafgifter, s<strong>om</strong> ingingo i tariffkriget mellan Ryssland <strong>och</strong> Tyskland. De<br />
norske redarne gjorde utmärkta affärer såväl i ren fraktfart s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> uppköp<br />
af spanmål. Handelsförbindelserna mellan Ryssland <strong>och</strong> de skandinaviska länderna<br />
blefvo särskildt gen<strong>om</strong> den stora efterfrågan på råg <strong>och</strong> korn synnerligen<br />
lifliga.<br />
Rob. Wilkins.
La Paz (Bolivia).<br />
72<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas undersåtar äro få här i landet, möjligen 30 à 40,<br />
af hvilka de flesta slagit sig ned i grufdistrikten.<br />
Bolivia åtnjuter nu både inre <strong>och</strong> yttre fred efter alla de svåra skakningar,<br />
s<strong>om</strong> öfvergått landet. Endast några smärre regleringar återstå med Chili<br />
<strong>och</strong> Brasilien <strong>och</strong> goda utsigter finnas för en öfverensk<strong>om</strong>melse på rimliga vilkor.<br />
Tvisten med Argentinska republiken är bilagd till ömsesidig belåtenhet.<br />
Ehuru landet eger fem universitet <strong>och</strong> många andra högre bildningsanstalter,<br />
är folkets uppfostran mycket försummad. Af befolkningen utgöra<br />
indianerna vid pass 5 /8 <strong>och</strong> dessa kunna här vid lag icke alls k<strong>om</strong>ma på tal,<br />
men af de öfriga »civiliserade» kan knappt hälften hvarken läsa eller skrifva,<br />
ehuru onekligen framsteg gjorts.<br />
Jorden är af ypperlig beskaffenhet, men denna tillgodogöres endast i<br />
mycket ringa grad; arbetsmetoder <strong>och</strong> redskap äro de mest primitiva <strong>och</strong> jordbruket<br />
väntar förgäfves på den tillströmning af intelligens <strong>och</strong> arbetskraft, s<strong>om</strong><br />
invandringen ensam kan skänka våra trakter. Afkastningen räcker ej till mera<br />
än det inhemska behofvet, <strong>om</strong> man undantager kinabark, kautschuk <strong>och</strong> något<br />
kaffe. På pampas växa potatis <strong>och</strong> korn <strong>och</strong> dalarne lämpa sig förträffligt för<br />
odlingen af majs samt allehanda grönsaker <strong>och</strong> frukter.<br />
Det industriella lifvet företrädes i nämnvärd mån endast af bergsbruket,<br />
hvars afkastning i ädla metaller samt koppar, tenn <strong>och</strong> vismut är rätt betydlig<br />
<strong>och</strong> med bättre skötsel kunde ansenligt uppdrifvas.<br />
Införseln till Bolivia kan anslås till ett värde af <strong>om</strong>kr. 14 mill. bolivianos<br />
(à 21 pence). De vigtigaste artiklarne voro manufakturvaror (12 mill. bol.),<br />
spirituösa, mjöl <strong>och</strong> socker (från Peru). Utförseln utgjordes af silfver <strong>och</strong><br />
silfvermalm (14 mill. bol.), guldstoft, koppar, tenn, vismut, kautschuk, kaffe,<br />
kinabark <strong>och</strong> tobak, med ett sammanlagdt värde af <strong>om</strong>kr. 19 mill. bolivianos.<br />
Storbritannien är vår störste afnämare; till Tyskland går en del silfver <strong>och</strong><br />
tenn; Frankrike tager all vår koppar.<br />
På grund af det allmänna prisfallet å silfver har en försämring inträdt i<br />
landets mynt, så att en boliviano, hvilken för ett år sedan stod lika med 28<br />
pence, nu är värd endast 21 pence. Huru klent än silfvermarknaden må ställa<br />
sig, är emellertid den rika grufvan Huanchaca i stånd att fortsätta sin drift<br />
med vinst.<br />
Th. Böttiger.<br />
Innehåll: Breslau (sid. 52), Cadiz (sid. 63), Fiume (sid. 71), Königsberg (sid. 53),<br />
La Paz (sid. 72), Livorno (sid. 61), New-York (sid. 41), Odessa (sid. 71), Pireus (sid. 70).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Utdrag ur<br />
års<strong>berättelser</strong> från de Förenade rikenas konsuler m. m.<br />
Årg. 1894. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1894. N:o 3.<br />
Bilbao den 20 mars 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet Aar 1893 var s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Sverige med Ladning 12 3,682<br />
» andre Lande » 3 1,613<br />
» » i Ballast 6 4,276<br />
Afgaaede: til Sverige » 2 577<br />
» andre Lande med Ladning 6 4,276<br />
» » i Ballast 13 4,718<br />
Norske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Norge med Ladning 162 58,408<br />
» Sverige » 2 1,121<br />
» andre Lande » 49 26,192<br />
» » i Ballast 88 46,426<br />
Afgaaede: til Norge » 11 3,243<br />
» andre Lande med Ladning 257 113,909<br />
» » i Ballast 34 15,621<br />
Den svenske<br />
gjorde:<br />
Skibsfartsbevægelse paa Distriktet i de sidste 2 Aar ud-<br />
1892<br />
1893 Formindskelse 1893<br />
Antal Ton Antal Ton Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>ne med Ladning 17 7,446 15 5,295 2 2,151<br />
Afgaaede » 15 9,834 6 4,276 9 5,558<br />
Forholdet mellem Seil og Damp (lastede og ballastede Fartöier) stillede<br />
sig saaledes:<br />
1892<br />
1893 Difference Aar 1893<br />
Antal Ton Antal Ton Antal Ton<br />
Svenske Seilskibe 12 3,936 14 4,714 +2 +778<br />
» Dampskibe ... 16 10,391 7 4,857 — 8 — 5,534<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 6
74<br />
Den svenske Skibsfarts Fordeling paa Distriktets Havne var fölgende:<br />
1892<br />
1893<br />
Antal Ton Antal Ton<br />
Bilbao 4 1,902 3 1,386<br />
Coruna 4 972 6 2,040<br />
Ferrol 1 382 1 380<br />
Pasajes 13 9,315 6 4,276<br />
San Sebastian 1 302 2 623<br />
Santander 1 716 1 380<br />
Vigo 3 738 2 486<br />
27 14,327 21 9,571<br />
Paa samtlige HavDe med Undtagelse af Coruna og San Sebastian, hvor<br />
Tilvæxten udgjorde henholdsvis 2 og 1 Fartöier samt 1,068 og 321 Tons Drægtighed,<br />
har den svenske Tonnage nedgaaet i det forlöbne Aar; specielt gjælder<br />
dette i Vinfarten mellem Pasajes og Frankrige, hvor den svenske Skibsfart i<br />
Aaret 1891 opgik til idethele 33 Fartöier og över 23,000 Tons Drægtighed,<br />
medens den ifjor blot var noget över 4,000 Ton.<br />
De af svenske Fartöier opseilede Bruttofragter udgjorde:<br />
1892 1893<br />
Indgaaendc Kr. 125,840 Kr. 98,678<br />
Udgaaende » 87,920 » 22,000<br />
Tilsammen Kr. 213,760 Kr. 120,678<br />
I de udgaaende Bruttofragter er iberegnet de i Vinfarten mellem Pasajes og<br />
Bouen af svenske Dampskibe optjente anslagsvis beregnede Fragter.<br />
Til Avilés, hvor ingen Vicekonsul findes, ank<strong>om</strong> 1 sveDsk Fartöi drægtig<br />
356 Ton, hvis Bruttofragt udgjorde Kr. 5,800.<br />
Den svenske Skibsfarts Vareförsel til Distriktet bestod fornemmelig af<br />
Trælast, hvori deltog idethele 14 svenske Seilskibe, 12 i Fart mellem Sverige<br />
og Vicekonsulsstationerne og 2 i Pitchpinefarten fra Nordamerika. 1 svensk<br />
Dampskib gjorde idethele 5 Reiser mellem Pasajes og Rouen med spansk Vin<br />
mod 5 Dampskibe og 9 Reiser Aar 1892 og henholdsvis 6 og 30 Reiser<br />
Aar 1891.<br />
Skjöndt De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet i det forlöbne Aar<br />
er tiltaget med c:a 5,000 Tons Drægtighed, der <strong>om</strong>trent i sin Helhed falder<br />
paa den norske Skibsfart paa Hovedstationen, er Konsulatafgifterne dog aftaget<br />
med idethele brutto P:tas 908.17 sammenlignet med 1892. Grunden hertil<br />
turde söges, foruden Overskridelse for enkelte Skibes Vedk<strong>om</strong>mende af de afgiftspligtige<br />
5 Reiser i samme Havn, i de fra 1 Oktober sidstleden for norske<br />
Fartöier foretagne Forandringer i de Maalingsregler, hvorefter Konsulatafgiften<br />
beregnes.<br />
Nedenstaaende Opgave viser hvilke stærke Skridt fremad vor Skibsfart i<br />
sin Hclhed paa Bilbao Distrikt i de sidste Aar har taget:<br />
Svenske<br />
Norske<br />
Tilsammen<br />
Antal Ton Antal Ton Antal Ton<br />
1885 30 12,587 137 47,287 167 59,874<br />
1890 57 34,316 226 79,652 283 113,968
75<br />
1891 50 30,222 288 107,494 338 137,716<br />
1892.. 27 14,327 317 123,527 344 137.854<br />
1893 21 9,571 302 132,773 323 142.344<br />
eller idethele en Forögelse i det samlede Antal svenske og norske Skibe af<br />
42 % og 52 % i Drægtigbed.<br />
Fragter. Trælastfragterne fra Östersöen varierede mellem P:tas 45 à 47<br />
pr Ptbg-Std. I Slutningen af 1880-Aarene noteredes disse Fragter til 70 à 75<br />
P:tas. For hövlede Bord fra Norge til Santander betaltes 40 à 41 P.·tas. For<br />
Pitehpine fra Pensacola £ 5. 10. 0 à £ 5. 5. 0. Træmasse fra Norge Fres<br />
24 à 25 pr Ton. Klipfisk s<strong>om</strong> vanlig 6 à 7 Rvn pr Kvintal à 54 Kls.<br />
Kulfragterne fra skotsk Vestkyst 4/0 à 4/3 pr Ton, fra Cardiff og Newport<br />
4/3 à 4/6. Jernmal·mfragterne til engelsk Östkyst: Januar—Juni 5/6 à 5/0.<br />
Juli—December 5/6, 5/9 à 5/0; Boness henholdsvis 5/0, 5/3 à 4/9; Terneuzen<br />
og Rotterdam 5/3 à 5/6; Philadelphia 10/0. Kulfragterne fra Gijon<br />
til Bilbao-Santander P:tas 6, sydspansk Havn P:tas 9 og til Barcelona P:tas<br />
12 pr Ton.<br />
Paa- og Afmönstringer. I Bilbao paamönstredes <strong>om</strong>bord paa norske Skibe<br />
2 (Udlændinge) og afmöDstredes 3 (2 Nordmænd). I Coruna henholdsvis 6<br />
(Udlændinge) og 9 (8 Nordmænd). Ingen Römning fandt Sted.<br />
Konsulatets Aäresse er fremdeles Gran Via 16, l:ste Etage.<br />
Bundtefisk. Forsendelserne fra Norge direkte til Spaniens Indiand udgjorde:<br />
Af Rogn importerades:<br />
1889 1890 1891 1892 1893<br />
Til Bilbao Tdr 855 2,529 2,213 1,462 1,608<br />
» Santander » 300 500 180 1,960 1,700<br />
» Gijon » 2,600 1,265 858 1,900 564<br />
Ialt Tdr 3,755 4.294 3,251 5,322 3,872<br />
Af Tran:<br />
Til Bilbao pr direkte Skib Tdr 142 180 156 96 95<br />
Af det til Bilbao importerede Kvantum norsk Klipfisk hidk<strong>om</strong>:<br />
18 9 2 18 93<br />
Pr norske Dampskibe 6,519,900 Kg. 6,560,100 Kg.<br />
» spanske » 1,699,000 » 1,999,400 »<br />
» tydske » 440,000 B 758,000 »<br />
Ialt 8,658,900 Kg. 9,317,500 Kg.
76<br />
Klipfisk<strong>handel</strong>en. Importen af Klipfisk (lös og bundtet) Aar 1893 til Nordspaniens Havne udgjorde:<br />
Aar 1892 Kg 20,851,880 (hvoraf norsk Kg. 16,941,863)<br />
» 1891 » 20,111,719 ( D » t 14,896,349)<br />
» 1890 « 22,697,365 ( » » 16,204,865)<br />
» 1889 » 22,254,714 ( .. » 14,181,840)<br />
» 1888 » 20,476,590 ( » 12,577,364)<br />
Forholdet mellem Totalitnporten og Indförselen særskildt fra hvert Land stillede sig saaledes:
77<br />
Til Santander skede Importen:<br />
1892 1893<br />
Pr norske Dampskibe 4,512,457 Kg. 4,198,100 Kg.<br />
» tydske » 976,247 » 1,017,800 »<br />
B spanske » 744.800 » 1,037,600 »<br />
Ialt 6,233,504 Kg. 6,253.500 Kg.<br />
Til Vigo:<br />
Pr norske Dampskibe 1,410,675 Kg. 1,297,000 Kg.<br />
» tydske » 54,000 » 232,000 »<br />
Ialt 1,464,675 Kg. 1,529,000 Kg.<br />
Man maa gaa tilbage til Aarene 1890 og 1889 for at finde Sammenligningspunkter<br />
for Omfånget af Klipfiskimporten til Nordapanien, der ifjor<br />
liges<strong>om</strong> i nævnte Aar androg til 22 1/2 Mill. Kg., medens det sædvanlige dreier<br />
sig <strong>om</strong> c:a 20 mill. Kg. Den forögede Import kan væsentlig skrives paa Regning<br />
af den usædvanlige Tilförsel af isländsk Vare, idet den norske Import,<br />
skjöndt den störste hidtil noterede (næsten 18 Mill. Kg.), dog i Forholdet til<br />
Totalkvantumet ikke indtager samme Procentgrad s<strong>om</strong> Aaret forud, hvor den<br />
udgjorde <strong>om</strong>trent 81 %. — S<strong>om</strong> det vil sees af ovenstaaende Statistik er<br />
Bundteforsendelserne i stadigt Stigende, en naturlig Pölge af de mere lettede<br />
og regelmæssige K<strong>om</strong>munikationer. Tiltrods for at Prankrige hele Aaret udover<br />
opretholdt sin modus vivendi med Spanien, der fremdeles fortsættes fra<br />
1 Januar 1894, og Toldsatserne altsaa ere ensartede med de övrige Ländes,<br />
vedblev dog Tilförselen at nedgaa med lidt över 6 %; medens den franske<br />
Import for Aar 1888 udgjorde næsten 26 % af det totale Kvantum. — Tillorslerne<br />
af Shetlaudsfisk var ifjor höist ubetydelige og Totalkvantumet kan<br />
betegnes s<strong>om</strong> det laveste hidtil noterede, medens det modsatte er Tilfælde med<br />
Islands- og Færöfisken, der ifjor indtog en i Forhold til de sidste Tiaar særlig<br />
ireniskudt Stilling. — Skjöndt det ved Samtuenligning meüem vört og det danske<br />
Produkt ikke kan være Tale <strong>om</strong> nogen særlig Konkurrenee, idet vor Klipfisk<br />
nsormest er bestemt for det store Masseforbrug, medens den fortrinlige og yderst<br />
<strong>om</strong>sorgsfuldt preparerede isländske Vare navnlig flnder sin Afsætning blandt<br />
de bedre stillede Klasser i de store Kystbyer, har dog Islandsfisken i 1893<br />
fundet Indpas ogsaa i Indlandet, særligt paa Grund af den billige pris, hvortil<br />
den af Hensyn til et usædvanligt rigt Fiske og den lavere Toldsats af P:tas<br />
4.80 pr 100 Kg. har kunnet afhændes. Isländsk Fisk har til enkelte Tider<br />
i Aarets Löb kunnet sælges sogar 10 Rvn billigere for förste Sort end den<br />
norske, noget hidtil ukjendt i Klipfisk<strong>handel</strong>ens Historie.<br />
Trælast. Til Nordspaniens Havne indförtes Aar 1893 af saget Virke:
78<br />
Aar 1892 Ialt Kbm. 122,526 {hvoraf til Bilbao 64,056)<br />
B 1891 » » 103,972 ( » » 56,909)<br />
» 1890 » » 111,038 ( » » 58,036)<br />
B 1889 » » 111,823 ( » » 60,794)<br />
» 1888 » » 95,605 ( » » 50,921)<br />
Totalimporten i 1893 samuaenlignet med Aaret forud viser altsaa en Formindskelse<br />
af over 26,000 Kbm., der i sin Helhed falder paa den svenske og<br />
norske Export, nærmest den sidstnævnte, der nedgik idethele med över 16,000<br />
Kbm. Grunden hertil er at söge i de under Fjoraaret i Santander ophobede<br />
Lagere af norsk Hövlelast, der i Löbet af förste Halvaar 1892 importeredes i<br />
stor- Skale, foranlediget ved den fra 1 Juli nævnte Aar indtraadte betydelige<br />
Toldforhöielse fra P:tas 2 til P:tas 9 pr Kbm. Opförelsen af 2 större Dampsage<br />
og Hövlerier i Santander, der med det snareste sættes igång, i Förbindelse<br />
med de i Bilbao allerede existerende 4 store Hövlerier, vil for Fremtideu<br />
umuliggjöre videre Import heraf fra Norge. Nedgången i Importen fra Sverige,<br />
der androg til c.a 12,000 Kbm., maa, bortseet fra de store Beholdninger<br />
ved Aarets Indgang, nærmest tilskrives den store Prisforögelse fra Producenternes<br />
Side i Förbindelse med den forögede Told og yderligere Stigning i Kurserne<br />
paa Franc og Sterling. Medeus en god Höst i Castilien, Santanders<br />
Opland, medförte livlig Efterspörgsel derfra, gjaldt det modsatte i Bilbao, hvor<br />
den Byggespekulation, der saa stærkt var bleven forceret i de sidste Aar, nu<br />
er slaaet över i sin Modsætning. Udsigterne for det indgaaende Aar ere derfor<br />
ingenlunde lyse.<br />
De <strong>om</strong>trentlige Salgspriser, der selvfölgelig varierer efter Kvalitet og Lastens<br />
beskaffenhed, vare fölgende:<br />
Planker<br />
4" × 9"<br />
3" ×11"<br />
3" × 9"<br />
18 9 2 18 9 3<br />
c:a P:tas 320 pr Std. c:a P:tas 356 pr Std<br />
3" × 8"<br />
Battens<br />
3" X 7" » » 230 B » B 260 »<br />
T\ × 7"<br />
Hövlelast 6" × 4^" » » 250 » » i> 300 »<br />
Bjælker » » 300 » » » 320 »<br />
Træmasse. Importen heraf til Nordspanien saavel af svensk s<strong>om</strong> norsk<br />
Produktion var særdeles livlig. Ifölge fra vedk<strong>om</strong>mende Exportörer hjeuime<br />
Konsulatet velvilligst tillstillede Opgaver sammenlignet med det statistiske Materiale,<br />
der hernede har kunnet indhentes, havde Indförselen Aar 1893 fölgende<br />
Omfång:<br />
Svensk Masse:<br />
Importsted Slags Kvantitet Tilsammen<br />
Bilbao: Mekanisk tor<br />
Kemisk »<br />
825 Ton<br />
i Transit<br />
30 »<br />
855 Ton<br />
Pasajes: Mekanisk B 240 » pr direkte Skib<br />
» » 730 » i Transit 2,020 »<br />
Kemisk » 1,050 » »<br />
Ialt svensk Masse 2,875 Ton
Norsk Masse:<br />
79<br />
Importsted Slags Kvantitet Tilsammen<br />
Bilbao: Mekanisk tör<br />
Kemisk »<br />
1.200 Ton<br />
350 »<br />
pr direkte Skib 1,550 Ton<br />
Pasajes: Mekanisk<br />
Kemisk<br />
»<br />
»<br />
2,500<br />
300<br />
»<br />
» » » 2.900 B<br />
Mekanisk » 100 » via Antwerpen<br />
Ialt norsk Masse 4,450 Ton<br />
Tilsammen svensk og norsk Masse 7,325 Ton<br />
Det til Bilbao importerede Kvantum har i sin Helhed fundet Anvendelse<br />
i de nærved Bilbao existerende tvende store Papirfabriker (nærmere beskrevne<br />
i Konsulatets Aarsberetning for 1892), »Papelera Vizeainas og »La papelera<br />
del Cadagua». De i Pasajes udlossede Kvanta afser nærmest at forsyne Papirfabrikerne<br />
i Omegnen af Tolosa og Navarra; endel Partier afsendtes ogsaa videre<br />
pr Jernbane til Catalonien. Denne i de sidste Aar betydeligt stigende<br />
Import fra vore Lande har naturligvis ikke kunnet undlade at henlede de<br />
spanske Papirfabrikanters Opmærks<strong>om</strong>hed paa Muligheden af i selve Landet at<br />
skaffe sig sit Behov af Raamaterial tilfredsstillet. Den Plan at anlægge Traemassefabriker<br />
i Nordspanien, der i længere Tid har været dröftet inden Handelsstanden,<br />
er nu blevet til Virkelighed ialfald i Bilbao, idet et Aktieselskab<br />
netop i disse Dage er stiftet for Tilberedelse af kemisk Træmasse. Ligeledes<br />
i Provindsen Guipuzeoa ved Lesaca tæt ved den franske Grænse paatænkes<br />
anlagt en lignende Fabrik. Det vides dog ikke hvorledes nian med Udsigt til<br />
lönnende Afkastning vil kunne skaffe sit uödvendige Raamaterial i disse yderst<br />
traebare Trakter.<br />
Forarbeidet Jern. Dels direkte fra Stockholm, dels via Antwerpen indförtes<br />
til Bilbao 90 Ton svensk Stangjern, formentlig til Brug ved de hersteds<br />
i de sidste Aar oprettede tvende Fabriker for Tilvirkning af Hesteskosöm.<br />
Nogen Import af Sprit eller Öl fra vore Lande vides i det forlöbue Aar<br />
ikke at have fundet Sted. De nye Toldsatser, P:tas 160 pr Hl. for Sprit og<br />
P:tas 15 + en staerkt forhöiet Konsumtionstold for 01, virker næsten s<strong>om</strong> et<br />
Importförbud.<br />
Jernmalmexporten var ifjor ganske betydelig, næst efter Aar 1890 det<br />
höiest noterede. Der exporteredes idethele fra Bilbaos Minefelter 4,064,880<br />
Ton; hertil k<strong>om</strong>mer c:a 300,000 Ton fra de inden Provindsen ved Kysten<br />
beliggende Gruber Saltacaballo, Dicido og Povena. Salgspriserne f. o. b. vare<br />
<strong>om</strong>trent de samme s<strong>om</strong> Aaret forud eller fra 8/9 til 9/3 for Campanil og fra<br />
5/9 til 6/9 for Rubio, alt efter Kvalitet. Disse Priser ere i og for sig lave,<br />
men havde Exportörerne paa den anden Side en Fordel ved de ifjor stedse<br />
stigende Kurser paa London.<br />
Havnearbeiderve. Efter Afsluttelsen af Grundfundamenteringen for den i<br />
tidligere Aarsberetninger <strong>om</strong>handlede Molo ved det vestre Indlöb har man i<br />
Aarets Löb paabegyndt sammes Overbygning i en Længde af c:a 200 Meter<br />
og antages det at de tilbagestaaende 350 Meter vil kunne fuldendes i Löbet<br />
af 2 Aar. I disse Dage er netop afsluttet Kontrakt <strong>om</strong> Bygningen af den<br />
anden Molo ved det östre Indlöb fra Pynten »La Begona» i en Længde af<br />
1,072 Meter, hvorpaa Arbeiderne paabegyndes i S<strong>om</strong>merens Löb. Den fuldförte<br />
Del af Moloen sees allerede at have havt Indflydelse paa Strömforholdene
80<br />
paa selve Baren, og dette i Förbindelse med stadig foretagne Muddringer har<br />
gjordt selve Indseilingskanalen bredere og sikrere for Navigationen. Der har<br />
heller ikke i Aareta Löb indtruffet nogens<strong>om</strong>helst Stranding af Fartöier paa<br />
Baren.<br />
Arbeiderne med den i forrige Aarsberetning <strong>om</strong>handlede Kailængde af<br />
760 Meter ved Olaveaga, c:a 2 Km. nedenfor Bilbao paa den vestre Side af<br />
Floden, ere nu afsluttede.<br />
Antallet af ved Nattehöivande, hvor Floden i en Længde af 5 Km. oplyses<br />
elektrisk, ind- og udgaaende Fartöier udgjorde ifjor 1,682 mod 1,547<br />
Aar 1892.<br />
Angaaende Havneforholdene i Avilés, en Havn der i de sidste Aar har<br />
været besögt af flere af vore Fartöier med Trælastladninger, skriver Vicekonsulen<br />
i Gijon bl. a.:<br />
»Dybden i Kanalen, der fra Havet förer op til Avilés Havn, kan ifölge<br />
officiel Meddelelse fra Marinemyndighederne dersteds anslaaes til 22 Fod ved<br />
Springtid og 17 Fod ved Ebbe, men bör ikke Skibe s<strong>om</strong> stikke dybere end<br />
henholdsvis 18 og 15 Fod forsñge Kanalen, da der i saa Fald vilde være Fare<br />
for Grund stödning, spoeielt ved Ilechalda'-Klippen i Nærheden af Byen. Er<br />
Skibet först lykkelig k<strong>om</strong>met ind i Havnen, kan det ligge always afloat , da der<br />
dersteds er fra 4.6 à 6 Meters Dybde.»<br />
Santander (fra Vicekonsuln). Santander, beliggende i Provindsen af<br />
samme Navn, er en af Nordspaniens vigtigste Haodelsbyer med henimod 45,000<br />
Indbyggere. Byen har en udmærket Beliggenhed ved en fra Havet indgaaende<br />
Bugt, der danner Havnen, s<strong>om</strong> uden Tvivl er den störste og sikreste paa den<br />
eantabriske Kyst. Den er godt beskyttet mod nordlige og vestlige Vinde og<br />
har en ganske bred, rummelig og let Iudseiling fra Söen östenfor »Cabo Mayor»<br />
og den længere inde liggendo Ö »Mauro», der begge er forsynet med Fyrtaarne<br />
af resp. 2:den og 5:te Klasse. Sundet paa begge Sider af Öen Mauro er farbart,<br />
men af större Skibe er det östlige Indlöb at foretrække paa Grund af<br />
dets större Bredde og Dybde. Paa Fastlandet ved det vestre Indlöb förbi<br />
Mauro ligger en Signalstation, let synlig östenfor Cabo Mayor. Ved Indlöbet<br />
til Havnen er mindste Dybde 19 eng. Fod paa Lavvande og i Bugten 24 eng.<br />
Fod. Paa den söndre Side af Indlöbet ligger en större Sandbanke, hvor der<br />
under Storm af nordvestlige, nordlige og nordoätlige Vinde er stor Braadsjö og<br />
derfor kræver Fartöiernes Opmærks<strong>om</strong>hed og hvor enkelte Fartöier uden Lods<br />
har lidt Skibbrud. Speciel Forsigtighed kræves der af Seilfartöier under Storm<br />
og bör alle Fartöier under Indseilingen stedse holde saa nær op til Mauro<br />
s<strong>om</strong> muligt. I Almindeligbed k<strong>om</strong>mer Lods <strong>om</strong>bord lidt udenfor eller tvers af<br />
Mauro og saasnart man k<strong>om</strong>mer indenfor Odden af Fastlandet findes god sikker<br />
Ankerplads. Seilfartöier kan med nordlige og östlige Vinde paa stigende Vande<br />
gaa lige ind paa indre Havn uden Hjælp af Slæbedamper. Af saadanne gives<br />
der flere, tilhörende et og samme C<strong>om</strong>pagni. Prisen for Slæbning bör accorderes<br />
og varierer efter Distaneen og Fartöiets Störrelse fra £ 5 til £ 20 eller<br />
mere, alt efter Omstændighederne.<br />
Saavel angaaende Havneafgifterne s<strong>om</strong> Reglerne for Lastning og Lösning<br />
er særskilt Indberetning i sin Tid afgivet.<br />
De mest anvendte Kaier er de saakaldte »muelles de Maliano» (alle Trækaier),<br />
der ligger paa Byens sydvestre Side. De bestaar af 8 fra den indre<br />
Langkai udgaaende Pirhoveder, hvor der findes fölgeade Dybder paa laveste<br />
Vandstand:
81<br />
Ved N:o 1, 2, 3 og 4 udgaaende Kai 22 eng. Fod<br />
» » 5 » 17 à 18 »<br />
» » 6 » 23 »<br />
B B 7 B 20 »<br />
B » 8 B 17 »<br />
Bunden ved alle disse Kaier bestaar af Dynd eller lös Mudder. Ved<br />
Langbryggerne lnellem de udgaaende Kaier, hvor Fartöier losser og läder »not<br />
always afloatB paa blöd Muddergrund, varierer Dybden fra 3 til 8 Fod paa<br />
Lavvande med 11 indtil 16 Fod paa Höivande. Ved Jernbanens Kai lige<br />
nedenfor Maliano, hvor Skibe pleier at losse Kul og läste Mineral, er Dybden<br />
ved laveste Vandstand 20 Fod med blöd Muddergrund<br />
B »Elmuelle de Abaredo» (Byens) 20 eng. Fod » B »<br />
B »Elmuelle de la Mönja» ( » ) 19 B » B B<br />
ved Kaiens Vestside og Sten paa den östre Side.<br />
B »Elmuelle de Dehesa» (Byens) 13 Fod, överalt Stenbund.<br />
Af Trælast importeres der gjennemsnitlig pr Aar c:a 6,000 Standard.<br />
Importen sker for det meste pr engelske Dampskibe og norske Seilskibe for<br />
4- à 600 Std. Fragterne varierer efter Aarstiden fra P:tas 45 til 50 pr Std<br />
fra Östersöen. Kul importeres der i betydelige Kvanta fra England pr engelske<br />
Dampskibe, der for en stor Del ligger i regelmæssig Fart paa Santandcr<br />
og for udgaaende laster Jernmineral for britiske Kulhavne. Fra New-York<br />
k<strong>om</strong>mer der aarlig store Kvanta af raa Tobak til det spanske Monopol C<strong>om</strong>pagni,<br />
s<strong>om</strong> herfra forsyner de övrige Byer paa Nordkysten. Santander anlöbes<br />
maanedlig saavel for syd- s<strong>om</strong> nordgaaende af de mellem Mexico, Cuba, Spanien<br />
og Nord-Frankrig (Havre) gaaende spanske Paketbaade tilhörende »La<br />
C<strong>om</strong>pania Transatlantica» i Barcelona samt ogsaa maanedlig af franske Paketbaade<br />
i samme Kute. Flere större spanske Dampskibe underholder ugentlig<br />
Rute mellem Liverpool, Santander, Cuba og de Forenede Stater. Desuden anlöbes<br />
Santander af mange tydske og spanske Dampskibe i regelmæssig Fart paa<br />
London, Liverpool, Hamburg og Antwerpen.<br />
Paa den anden Side af Havnen ligger et Karantænelazaret, hvor alle Fartöier<br />
bestemte til Byerne mellem den fransk-spanske Grænse indtil Avilés inclusive<br />
fra epidemiske Havne henvises.<br />
I Förbindelse med Santander fortjener en paa den anden Side af Bugten<br />
liggende By Astillero speciel Omtale. Den er af ganske ny Opk<strong>om</strong>st, men<br />
gaar utvivlsorut en stor Fremtid imöde, af Betydning for Skibsfart og Handelsrörelse.<br />
Den har fortiden 2 större Fabrikker for Raffinering af Petroleum,<br />
der i raa Tilstand importeres direkte i betydelige Kvanta. Endvidere har to<br />
store Minec<strong>om</strong>pagnier der sin Export af Jernmineral, s<strong>om</strong> <strong>om</strong> kort Tid ventes<br />
at andrage til e:a 2- à 300,000 Ton aarlig. Disse Udfragter noteres næsten<br />
udelukkende paa de store Markeder, s<strong>om</strong> London, Paris, Antwerpen, Rotterdam<br />
etc, sjælden her.<br />
Den mindste Dybde for at flyde op til Astillero, hvor Petroleumsfabrikkernes<br />
Kaier ligger og Mac Lennans Mineral-Export foregaar, er 18 eng. Fod.<br />
kun undtagelsesvis 1 Fod mindre, men paa höieste Springtid vil Fartöier med<br />
ligetil 22 à 23 Fod kunne flyde op. Til den lidt længere op liggende San<br />
Salvadoi·-Kai, hvor ogsaa Mineral exporteres, er mindste Dybgaaende c:a 17 Fod.<br />
Ved Lavvande ligger Fartöierne i Bunden, der överalt bestaar af lös Dynd.<br />
Lodspenge fra Santander Havn<br />
til Karantænelazarettet og <strong>om</strong>v. er 1/2 Taxt af indg.
82<br />
til Astillero og <strong>om</strong>v 1/1 Taxt af indg.<br />
» San Salvador » l 1/2 » »<br />
Santander staar i direkte Förbindelse med Madrid ved Jernbane c:a 500<br />
Km. läng, der blandt Byer af Betydenhed passerer Torrelavega, Runosa, Pa·<br />
lencia, Valladolid, Åvila, Segovia og Escorial. Endvidere udgaar fra Santander<br />
en Jernbane til Salares, der <strong>om</strong> faa Aar forlænges til Bilbao, samt en anden<br />
til Cabezon de la Sal, der senere vil forlænges gjennem Provindsen Asturias<br />
til Oviedo. De fleste Kaier staar i Förbindelse med de respektive Jernbaner,<br />
saa Lösning og Ladning kan foregaa direkte paa og af Jernbanevagn. Ved<br />
Indlöbet til Havnen ligger Badestedet Sardinero, meget besögt af Badegjæster<br />
<strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren.<br />
De vigtigste Konsignatærer og Skibsmæglere for fremmede Fartöier ere:<br />
Hr E. Tonning (norsk) Muelle N:o 26<br />
» Modesto Pineiro » »15<br />
» Carlos Hoppe y C:ia (tydsk) » »17<br />
Vicekonsulatets Kontor er beliggende ret op for Maliano Kai N:o 3.<br />
S:t Johns (Antigua).<br />
(Årsberättelse för 1893).<br />
Alfred Kirseb<strong>om</strong>.<br />
Totalvärdet af exporten frän britiska Läöarna nådde en siffra af £ 555,471<br />
<strong>och</strong> importen frän andra kolonier £, 462,615. Det socker, s<strong>om</strong> blir föremål<br />
för skeppning under år 1894, anslås till 40- à 45,000 ton jemte 30-à 35,000<br />
puncheons melass <strong>och</strong> sökas härför helst seglare, hvarför sådana hafva goda<br />
utsigter till fraktfart under tiden april—oktober. Många erhöllo sysselsättning<br />
i fjol <strong>och</strong> ännu flera kunna få sådan i år, <strong>om</strong> de hitk<strong>om</strong>ma tids nog. Ingen<br />
förändring har inträdt i de vanliga umgälderna, utan erlägges 1 sh. pr ton vid<br />
lastning <strong>och</strong> lossning; begagnande af lots är frivilligt. Grod fyr finnes <strong>och</strong> inseglingen<br />
är lättare, sedan sjömärken utlagts på alla svårare ställen. Ett mudderverk<br />
håller på att fördjupa hamnen härstädes till 24 fot. Helsotillståndet är<br />
det bästa.<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo hit med last 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 273 ton,<br />
af hvilka det ena åter afgick med last. Frakten utgjorde £ 273. Under<br />
samma tid besöktes distriktet af 3 norska fartyg.<br />
F. Melchertson.
83<br />
Berlin (Generalkonsulatet) den 17 mars 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Den ljusning in<strong>om</strong> affärsverlden, s<strong>om</strong> början af det tiUándaiupna aret antydde,<br />
kan dessvärre icke sägas hafva efterträdts af någon varaktig förbättring<br />
uti <strong>handel</strong>ns <strong>och</strong> näringarnas läge. Tvärt<strong>om</strong> måste man konstatera, att det<br />
tryck, s<strong>om</strong> under de senare åren hvilat öfver snart sagdt hela verlden, för<br />
Tysklands <strong>handel</strong> <strong>och</strong> industri icke blott fortfar, utan på vissa <strong>om</strong>råden till<br />
<strong>och</strong> med ökats.<br />
Hvad särskildt <strong>handel</strong>n beträffar, så har densamma haft att kämpa, ut<strong>om</strong><br />
med den internationella konkurrensen, med den osäkerhet uti tullförhållandena,<br />
s<strong>om</strong> underhandlingarna <strong>om</strong> <strong>handel</strong>straktater med flere makter medförde, <strong>och</strong> med<br />
det misstroende, s<strong>om</strong> herskade in<strong>om</strong> penninge- <strong>och</strong> kreditförhållanden.<br />
På industriens <strong>om</strong>råde visade sig inoiu vissa grenar, t. ex. iuoin textilocli<br />
kemisk-tekniska branschen liks<strong>om</strong> äfven in<strong>om</strong> bryggerinäringen, en förbättring.<br />
Deremot visar jern- <strong>och</strong> kolindustrien en försämring.<br />
Hela Tysklands export <strong>och</strong> import utgjorde under det gångna året:<br />
Export 100 kilo 213,627,871 värde i 1,000 Mk 3.283,456<br />
Import » 298,208,757 » ' » 4,184,901<br />
mot 1892:<br />
Export 100 kilo 198,916,146 värde i 1,000 Mk 3,150,104<br />
Import » 295,099,123 » » 4,227,004<br />
Af de Förenade rikenas vigtigare produkter infördes under 1893 jemfördt<br />
med 1892 till Tyskland enligt dess officiella statistik. (Der siffror för 1892<br />
saknas finnas för detta år icke specificerade uppgifter):
85<br />
Tysklands utförsel till Sverige <strong>och</strong> Norge under 1893 jemförd med föregående<br />
är:
88<br />
Partiprisen för vigtigare varor under året jemförda med 1892. (Der icke<br />
annat är anmärkt, äro prisen angifna för Berlin):<br />
Man har påstått att börsen är näringslifvets tillförlitligaste bar<strong>om</strong>eter.<br />
Om detta påstående äfven blott till en del har sitt berättigande, så afspeglar<br />
dess utseende i alla händelser på ett slående sätt penninge- <strong>och</strong> kreditförhållandena.<br />
I detta hänseende kan man väl kalla 1893 ett dödt år.
89<br />
Med undantag af en viss liflighet under årets första månader, hvilken till<br />
en del torde få sättas i förbindelse med österrikisk-ungerska valutaregleringen,<br />
hafva fondaffärerna varit af mindre <strong>om</strong>fattning detta år än under något annat<br />
af de sista fem åren.<br />
Den tyska allmänheten, såväl den kapitalplacerande s<strong>om</strong> den spekulerande,<br />
har under de sista åren gjort allt för bittra erfarenheter för att ej ett djupt<br />
misstroende mot alla utländska statspapper skulle hafva utbildat sig. Under<br />
1893 har den sparande tyska allmänheten på portugisiska, spanska, grekiska<br />
<strong>och</strong> italienska statspapper samt amerikanska bonds förlorat millioner; man har<br />
uträknat <strong>om</strong>kring 1 1/2 milliard mark.<br />
Trots dessa förluster, s<strong>om</strong> utan tvifvel delvis måste anses vara en följd af<br />
de ryska papperens åren 1888 <strong>och</strong> 89 af politiska skäl föranledda utträngande<br />
från den tyska marknaden, hafva de inländska 3 % -lånen ej kunnat höja sig<br />
öfver 88 %, hvilket antyder, att man i Tyskland ej kan nöja sig med en så<br />
låg förräntning s<strong>om</strong> 3 %, utan ännu i vida kretsar tillgriper ett papper, s<strong>om</strong><br />
n<strong>om</strong>inelt förräntar sig högre. Att de stora emissionshusen under de sista åren<br />
ej iakttagit tillräcklig urskilning i valet <strong>och</strong> vid uppläggandet af många lån,<br />
är ock otvifvelaktigt.<br />
Om förestående orsaker afhållit en del af den kapitalplacerande allmänheten,<br />
så hafva ut<strong>om</strong> dessa flera <strong>om</strong>ständigheter hållit spekulationen borta från<br />
marknaden. En af dessa har varit den herskande osäkerheten i lagstiftningen<br />
angående de så kallade ultimo- eller terminsaffärerna.<br />
Åtskilliga missförhållanden, hvilka hafva föga med dessa affärer sås<strong>om</strong> sådana<br />
att göra, hafva åstadk<strong>om</strong>mit en viss animositet ej blott mot terminsaffärer,<br />
utan mot börsen öfve hufvud taget.<br />
Under inflytande af denna stämning har en k<strong>om</strong>ité under presidium af<br />
riksbankens chef blifvit tillsatt för att undersöka börsförhållandena <strong>och</strong> afgifva<br />
förslag till skärpta bestämmelser för afslutande af börsaffärer, särskildt termins<strong>och</strong><br />
emissionsaffärer.<br />
Af flera skäl således har emissionsverksamheten under det gångna året<br />
varit ännu mera inskränkt än under 1892, <strong>och</strong> de ledande bankernas dividender<br />
äro s<strong>om</strong> en följd häraf till dels lägre än de varit på många år.<br />
För de förnämsta instituten stälde sig utdelningen jemförd med föregående<br />
är s<strong>om</strong> följer:<br />
1893 1892 1891<br />
Reichsbank 7.53 % 6.38 % 7.55 %<br />
Disconto Gesellschaft 6 » 6 » 8 »<br />
Deutsche Bank 8 n 8 » 9 »<br />
Darmstädter Bank 5 1 /4 » 5 1/4 » 5 1 /, »<br />
Berliner Handelsgesellschaft 5 » 6 B 77j »<br />
Dresdner Bank 5 1 /, > 7 » 7 »<br />
Nationalbank für Deutschland ... 4'/2 » 5 B 6'/j »<br />
Mitteldeutsche Credit-Bank 4'/s » 4'/, » 5 »<br />
Deutsche Genossensch. Bank ... 5 B 4 /6 » 6 »<br />
Hvad penningemarknaden beträffar, sä visade densamma ej något öfverflöd<br />
på kapital, men led å andra sidan ej under någon utpreglad knapphet.<br />
Bankdiskontot var under året:<br />
v,- 16 /,<br />
4 %<br />
"A-"/.<br />
3 %<br />
"V.- 1 V.<br />
4 %<br />
II, _3l,<br />
/8 '11<br />
5 %:<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. X
10/8-24/8<br />
90<br />
Privatdiskontot:<br />
högst 4'875 % i september, lägst 1'25 % i februari.<br />
L<strong>om</strong>l·ardräntan:<br />
1/1- 16 /1<br />
5 % 4 %<br />
14/ _ 1 0 ,<br />
/ 5 /ö<br />
5 %<br />
Englands banks räntesatser voro under samma tid:<br />
19/5-12/6<br />
4 %<br />
1/1-25/1<br />
3 %<br />
25 /8-14/9<br />
13/6-15/6<br />
3 %<br />
5 % 13/9-20/9<br />
4 %<br />
26/1 - 5/5<br />
2 1/2 % 6/5-12/5<br />
3 %<br />
16/6-2/8<br />
2 1/2 %<br />
21/9- 4/10<br />
3 1/2 %<br />
11/8-31/12<br />
6 %<br />
13/5-18/5<br />
3 1/2 %<br />
3/8 —9/8<br />
3 %<br />
5/10 30/ 12<br />
3 %<br />
Kursen på Skandinavien var under årets första månader mycket hög, nie»<br />
gick ned under september—december. Den var:<br />
för sedlar: högst 112'85 i juli<br />
lägst 111 '80 i november<br />
för vexlar: högst 112'70 i juli<br />
lägst 111'90 i oktober.<br />
De här noterade svenska stats- <strong>och</strong> andra papper visade följande kurser;<br />
Svenska statens 3'/2 % lån af 1886:<br />
högst 9775 % i maj<br />
lägst 94"50 » i oktober.<br />
Svenska statens 3'/, % lån af 1890:<br />
högst 97'40 % i april<br />
lägst _- 94'50 » i januari <strong>och</strong> september.<br />
Svenska statens 3 % lån af 1888:<br />
högst -. 88·60 % i maj<br />
lägst -. ... 85'— » i augusti.<br />
Svenska statens 10 thalers obligationer:<br />
högst mk 125"— i december<br />
lägst » 90'— i januari.<br />
Allmänna hypoteksbankens 4'/2 % obl. af 1879:<br />
högst _ 103'— % i februari<br />
lägst 100'60 » i augusti.<br />
Allmänna hypoteksbankens -t % obl. af 1878:<br />
högst 102'30 % i februari <strong>och</strong> mars<br />
lägst 100'30 » i november.<br />
Allmänna hypotekskasäaus för Sveriges städer 4'/,<br />
(1/11 93 konverterade till 4 %)-..<br />
% obligationer af 1883<br />
högst 103'50 % i april<br />
lägst 99'30 » i november.<br />
Stockholms stads 4 % lån af 1880:<br />
högst 102'60 % i mars<br />
lägst 98'60 » i september.<br />
4 %
91<br />
Stockholms stads 4 % lån af 1885:<br />
högst 102'60 % i mars<br />
lägst 98'60 » i september.<br />
Stockholms stads 3 1 /2 % lån af 1887:<br />
högst 93.75 % i april<br />
lägst 90.— » i augusti.<br />
Stockholms Intecknings-garanti-aktiebolags 4'/a .% obl. af 1884—85:<br />
högst 103 - — % i april<br />
lägst 100.— J> i december.<br />
Stockholujs Intecknings garanti-aktiebolags 4 % obligationer af 1887:<br />
högst 101.25 % i februari<br />
liigst 97.50 » i september.<br />
Göteborgs stads 3 1/2 % lån:<br />
högst 92'50 % i mars<br />
lägst 90'30 » i januari.<br />
Den <strong>handel</strong>spolitik, s<strong>om</strong> Tyskland under de sista åren följt <strong>och</strong> s<strong>om</strong> fått<br />
sitt förnämsta uttryck i afslutande af <strong>handel</strong>straktater med flere utländska<br />
makter, har icke undergått någon förändring.<br />
Till de under 1892 afslutade traktaterna med Österrike-Ungarn, Italien<br />
<strong>och</strong> Schweiz konimo under sistlidna år traktater med Rumänien, Spanien <strong>och</strong><br />
Serbien, <strong>och</strong> nu under början af 1894 underhandlas <strong>om</strong> den vigtigaste af alla,<br />
traktaten med Ryssland. Sås<strong>om</strong> redan inberättadt, har man enat sig <strong>om</strong> tarifferna,<br />
<strong>och</strong> all sannolikhet talar för traktatens antagande i riksdagen.*<br />
Under den strid, s<strong>om</strong> pågår mellan olika intressen på näringslifvets skilda<br />
<strong>om</strong>råden, har äfven myntfrågan upptagits.<br />
Sedan 1873 har Tyskland haft guldmyntfot på grundvalen af förut existerande<br />
myntslag (thalern). Vid det prisfall, s<strong>om</strong> under de sista åren inträffat<br />
å silfver <strong>och</strong> den vigt s<strong>om</strong> denna fråga erhållit i Amerika samt gen<strong>om</strong> de indiska<br />
myntverkstädernas stängning, hafva äfven i Tyskland röster höjts, s<strong>om</strong><br />
väckt densamma till lif. Trots guldmyntfoten** kan Tysklands myntväsende i<br />
följd af den i <strong>om</strong>lopp varande betydliga silfvermäogden icke undgå att beröras<br />
af silfverprisets nedgång, <strong>och</strong> här saknas ej heller ganska betydande nationalekon<strong>om</strong>iska<br />
auktoriteter, s<strong>om</strong> i dubbelmyntfoten tro sig se en förbättring af<br />
varupriser <strong>och</strong> arbetslöner samt derigen<strong>om</strong> en utjemning af olika samhällsklassers<br />
olika önskningar. Särskildt in<strong>om</strong> agrarkretsar hafva dessa åsigter vunnit anhängare.<br />
Regeringen har äfven låtit tillsätta en k<strong>om</strong>ité för frågans behandling, men<br />
det finnes ingen sannolikhet derför, att den låter rubba ett system, under<br />
hvilket Tyskland uppnått en förut aldrig innehafd finansiel ställning.<br />
Väderleken var under förra årets början särdeles gynsam för årsväxten,<br />
men senare inträffade stark torka, så att foderskorden till stor del felslog;<br />
deremot gestaltade sig sades- <strong>och</strong> potatisskörden gynsammare än man haft anledning<br />
vänta. En lång <strong>och</strong> vacker höst åstadk<strong>om</strong> särskildt i de södra vinodlande<br />
delarne af landet den bästa vinskörd man haft sedan långa tider.<br />
* Sedan förestående nedskrifvits har traktaten af riksdagen blifvit antagen.<br />
** Ren guldmyntfot kan Tyskland icke sägas hafva, ty man kan laglisen i stallet för<br />
med guld betala med thalerstycken = mk 3. Sådana finnas i <strong>om</strong>lopp till 300 millioner mark.
92<br />
Koleran, s<strong>om</strong> under 1892 på några ställen uppträdde allvarsamt hotande,<br />
fick under det nu tilländalupna aret ingen nämnvärd utbredning. I Berlin <strong>och</strong><br />
distriktet för öfrigt förek<strong>om</strong>mo endast få fall; epidemisk karakter antog sjukd<strong>om</strong>en<br />
ingenstädes.<br />
Konsulatets adress är fortfarande Brüderstrasse 5. Kontorstid kl. 10—1.<br />
Papeete (Tahiti).<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Ed. Schmidt.<br />
Distriktet besöktes af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 418 ton, ank<strong>om</strong>met i barlast<br />
<strong>och</strong> afgånget med last af kopra, samt 2 norska <strong>om</strong> 1,063 ton.<br />
Ställningen på öarna Baiatea, Huahine <strong>och</strong> Borabora är densamma s<strong>om</strong><br />
förut <strong>och</strong> vi ha under loppet af ett hälft år haft tre interimsguvernörer.<br />
Önskligt vore att förhållandena kunde stadga sig, då den nye guvernören <strong>om</strong><br />
ett par månader hitk<strong>om</strong>mer.<br />
Affärslifvet var i det hela taget matt.<br />
B<strong>om</strong>ull rönte någon uppmuntran gen<strong>om</strong> högre pris. så att arbetslöner<br />
kunde bestridas <strong>och</strong> ändå något bli öfver för odlaren, men skeppningen på<br />
Europa var obetydlig <strong>och</strong> de sista underrättelserna tala <strong>om</strong> försämrad marknad.<br />
Kaffe odlas med <strong>om</strong>sorg på flere plantager, men försummas mycket å<br />
andra <strong>och</strong> det dröjer nog länge, innan ens Tahitis behof kunna täcka3.<br />
Socker-handteringen väntar ännu på tillräckligt driftkapital för att motsvara<br />
den inhemska förbrukningen. Något mera sockerrör användes dock nu<br />
för socker, under det att tillverkningen af r<strong>om</strong> minskats.<br />
af sämre qvalitet <strong>och</strong> kan ej skeppas.<br />
Sistnämnda vara är<br />
Perlemor har fallit i pris på den europeiska marknaden <strong>och</strong> detta jemte<br />
inskränkning af fångstfältet för dykarne samt förbud att använda maskiner vid<br />
fisket har minskat betydelsen af denna handtering.<br />
Kopra hade god afsättning på Europa under de sista nio månaderna af<br />
året, men priset var föga uppmuntrande.<br />
De förnämsta posterna i utförseln voro:<br />
Mängd kg. Värde kr.<br />
Perlemor 603,030 1,085,450<br />
Vanilj 15,077 122,120<br />
Kopra 3,400,000 765,000<br />
B<strong>om</strong>ull 715,000 386,100<br />
H. F. Jörss.
Stettin den 31 mars 1894.<br />
93<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet var följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Sverige med last 629 126,996<br />
» » i barlast.. 3 982<br />
» Norge med last 76 18,718<br />
» andra länder » 102 28,958<br />
» » i barlast 16 4,142<br />
Afgångna: till Sverige med last 293 51,830<br />
» » i barlast 294 75,171<br />
» Norge med last 45 11,707<br />
» » i barlast 5 1,424<br />
» andra länder med last 74 12,062<br />
» » i barlast. 116 27.798<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Norge med last 59 12,927<br />
» Sverige » 9 3,101<br />
» andra länder » 87 35,818<br />
» » i barlast 3 789<br />
Afgångna: till Norge med last 2 527<br />
» » i barlast 52 12,085<br />
> Sverige med last 1 45<br />
» » i barlast 27 16,616<br />
» andra länder med last 26 8,571<br />
» » i barlast 52 17,403<br />
Antalet af de under år 1893 till distriktet ank<strong>om</strong>na svenska fartyg fördelar<br />
sig på följande sätt:<br />
Segelfartyg<br />
Ångfartyg<br />
Antal Ton Antal Ton<br />
Vid hufvudstationen 146 8,791 390 113,898<br />
J> vicekonsulsstationerna:<br />
Colberg 10 1,892 1 244<br />
Greifswald 2 310 3 507<br />
Rügenwalde 2 155 11 2,025<br />
Stolpmünde 7 893 3 652<br />
Stralsund 22 2,159 100 21,706<br />
Swinemünde — 117 24,427<br />
Wolgast 5 1,027 7 1,108
94<br />
Nedanstående öfversigt utvisar förhållandet mellan den svenska skeppsfarten<br />
åren 1892 oeh 1893:<br />
Antalet af de under är 1893 till distriktet ank<strong>om</strong>na norska fartyg fördelar<br />
sig på följande sätt:<br />
Segelfartyg<br />
Ängfartyg<br />
Antal Ton Antal Ton<br />
Vid hufvudstationen 34 12.650 106 34,685<br />
» vicekonsulsstationerna:<br />
Colberg 3 410 —<br />
Greifswald — —<br />
Rügenwalde 2 222 1 252<br />
Stolpmünde 3 342 —<br />
Stralsund 2 293 —<br />
Swinemünde _ — 3 2.151<br />
Wolgast 3 1,221 1 409<br />
Nedanstående öfversigt utvisar förhållandet mellan den norska skeppsfarten<br />
åren 1892 oeh 1893:
95<br />
För svensk räkning hafva förvärfvats 3 fartyg <strong>om</strong> 944 ton <strong>och</strong> for norsk<br />
1 fartyg <strong>om</strong> 1,587 ton.<br />
Vid granskning af ofvanstående tabeller framgår, att år 1893, hvad Sveriges<br />
skeppsfart på distriktet beträffar, torde kunna betraktas sås<strong>om</strong> synnerligen<br />
gynsamt, såväl i afseende å antal fartyg s<strong>om</strong> ock tontal. Sålunda visar denna<br />
skeppsfart, i jemförelse med det föregående årets, en tillökning af 118 ank<strong>om</strong>mande<br />
fartyg <strong>och</strong> 22,516 ton. I bruttofrakter hafva under året inseglats<br />
rmk 358,745 mer än under år 1892. Denna tillökning i skeppsfarten har man<br />
till största delen att tillskrifva den ökade importen af granitsten från Sverige.<br />
De under 1893 i skeppsfarten på distriktet förek<strong>om</strong>mande norska fartygens<br />
antal <strong>och</strong> drägtighet visa åter en tillbakagång med 24 fartyg <strong>och</strong> 4,967 ton.<br />
Detta är äfven förhållandet med de inseglade bruttofrakterna, enär desamma<br />
med rmk 141,340 understiga 1892 års.<br />
Under år 1893 upprätthöllos följande reguliera förbindelser mellan P<strong>om</strong>mern<br />
<strong>och</strong> de Förenade rikena af svenska <strong>och</strong> norska fartyg:<br />
Stettin—Bergen <strong>och</strong> vice versa med anlöpande af mellanliggande svenska<br />
<strong>och</strong> norska hamnar utaf Göteborgsångarne »Iris», »Nornan» <strong>och</strong> »Temis» med<br />
afgång från hvardera hamnen hvarje vecka.<br />
Stettin—Stockholm <strong>och</strong> vice versa af ångarne »Wisborg», »Tor» <strong>och</strong> »Delphin»<br />
med afgång från hvardera hamnen hvar 8 dag.<br />
Stettin—Hernösand <strong>och</strong> vice versa af ångarne »Göthe» <strong>och</strong> »S:t Erik»,<br />
hemmahörande i Oskarshamn, med anlöpande af mellanliggande hamnar. Afgång<br />
från hvardera hamnen hvarannan vecka.<br />
Stralsund—Malmö. Denna förbindelse upprätthölls gen<strong>om</strong> ångaren »Sten<br />
Sture», s<strong>om</strong> gjorde en resa dagligen i endera riktningen.<br />
Dessut<strong>om</strong> trafikerades linien Stettin—Stockholm af tvenne tyska ångare,<br />
<strong>och</strong> linierna<br />
ångare.<br />
Stettin—Sundsvall <strong>och</strong> Stralsund—Malmö hvardera af en tysk<br />
Vid generalkonsulatet verkstäldes på- <strong>och</strong> afmönstringar af sjöfolk till följande<br />
antal:<br />
Påmönstrade Afmönstrade<br />
Svenska fartyg 31 34<br />
Norska » 79 92<br />
Betingad månadshyra har dervid utgjort:<br />
för styrmän kr. 66—75<br />
» matroser » 40—50<br />
» lättmatroser » 25—35<br />
» jungmän » 20—30<br />
» eldare » 40<br />
Å generalkonsulatet hafva anmälts två rymningar,<br />
tyg företagits af tvenne tyskar.<br />
hvilka från norska far<br />
Generalkonsulatets embetslokal har liks<strong>om</strong> föregående år befunnit sig i<br />
huset n:o 18 vid Mittw<strong>och</strong>strasse <strong>och</strong> hållits öppen alla söckendagar från kl. 9<br />
f. m. till 12 midd. samt från kl. 3 till 6 e. m.
96<br />
Den hufvudsak ligaste varu<strong>om</strong>sättningen mellan Stettin <strong>och</strong> de Förenade<br />
rikena var under de sista tvenne åren följande:<br />
Införsel<br />
i ton à 1,000 kg.<br />
Utförsel<br />
i ton à 1,000 kg.
98<br />
Af sill importerades till Stettin under sistlidna är följande antal tunnor:<br />
1893 1892 1891 1890 1S89 1888<br />
Skotsk 361,875 342,379 324,300 371,560 338,744 292,107<br />
Norsk 175,358 157,663 116,113 131,191 161.023 129,338<br />
Siensk 59,524 50,500 54,547 49,085 49,485 9,627<br />
Holländsk 55,140 26,964 12,560 6,471 9,447 11,610<br />
Fransk 2,210 1,137<br />
Bornholmsk 260 84 1.652 1,766<br />
Summa 651,897 577,506 507,840 558,391 562.561 445,58.".<br />
Behållningen af sill i Stettin utgjorde vid årets slut:<br />
1893 1892 1891 1890 1889 1888<br />
Skotsk 54,812 44,092 49,307 30,380 55,080 49,144<br />
Norsk 37,505 49,611 28,735 28,936 31,966 24,663<br />
Svensk 8,868 9,244 9,427 7,090 5.321 3,461<br />
Holländsk 3,094 9,093 1,758 1,931 1,113 1,756<br />
Bornholmsk 31 88 49 1,575 596<br />
Summa 104,279 112,071 89,315 68,386 95,055 79,620<br />
Under år 1893 ink<strong>om</strong>mo till Stettins hamn 3,940 fartyg <strong>om</strong> 1,314,031<br />
ton. Under det åren 1892 <strong>och</strong> 1891 utvisade en minskning i <strong>sjöfart</strong>en pä<br />
Stettin, finner man för år 1893 en tillökning på 45 fartyg <strong>om</strong> 103,360 ton.<br />
Denna tillökning leder hufvudsakligen sitt ursprung från den ökade importen<br />
af sten, svafvelkis, trä, kli <strong>och</strong> fosfat. Äfven Elbes för trafik ogynsamma<br />
vattenstånd har förorsakat en lifligare godsspediering öfver Stettin till det inre<br />
Tyskland.<br />
Nedanstående öfversigt visar huru många af de olika nationernas fartyg<br />
s<strong>om</strong> deltagit i skeppsfarten på Stettin de sista fem åren:<br />
1889 1890 1891 1892 1893<br />
Tyska.... 2,569 2,516 2,495 2,295 2,246<br />
Svenska 431 523 444 423 536<br />
Danska 409 580 539 536 476<br />
Engelska 500 468 429 377 433<br />
Norska 181 168 128 163 140<br />
Holländska 58 51 38 48 48<br />
Ryska 37 22 28 42 46<br />
Franska 8 10 7 6 10<br />
Andra nationaliteters 4 8 4 5 5
99<br />
Fraktmarknaden.<br />
I likhet med det föregående året blefvo jemväl 1893 års frakter till följd<br />
af den under våren stora tillgången på lastrum, s<strong>om</strong> ingalunda motsvarade efterfrågan,<br />
nedtryckta, <strong>och</strong> visade sig sedan till <strong>och</strong> med under höstmånaderna ingen<br />
väsentlig stigning i fraktnoteringarna.<br />
Gen<strong>om</strong> det rysk-tyska tullkriget <strong>om</strong>öjliggjordes den vanliga importen af<br />
spanmål från Nord-Ryssland. Detta skulle synnerligen menligt hafva inverkat på<br />
Stettins skeppsfart, <strong>om</strong> icke en ersättning lenmats i importen af majs <strong>och</strong> korn<br />
från Rumänien, majs från Amerika <strong>och</strong> några skeppsladdningar råg från Odessa.<br />
Beträffande exporten afgingo flere laster melass till Dünkirchcn <strong>och</strong> Bordeaux.<br />
Soekerexporten var synnerligen liflig, <strong>och</strong> sändes hela skeppslaster socker till<br />
flere orter, sås<strong>om</strong> London, Leith, Greenock, mindre partier till Hull, New-York,<br />
Genua.<br />
Frakterna för ångare från Stettin till nedanstående platser voro under<br />
året följande:<br />
Våren S<strong>om</strong>maren Hösten<br />
London, socker pr ton 8/0 — 7/0 8/0—7/6 7/6—8/0<br />
» zink » 7/0 — 7/6 7/0—6/0 6/6—8/0<br />
Hull, socker B 8/0 8/0 8/0 — 9/0<br />
B mjöl » 8/0 8/0<br />
B spanmål pr quarter 1/3 1/4 1/2<br />
» zink pr ton 7/0—7/6 6/0—7/0<br />
West-Hartlepool. pitprops ... pr load 8/6 8/6 8/0—10/0<br />
Firth of Forth, B ... B 8/6 8/6<br />
Leith, socker pr ton 9/8 8/0 8/0<br />
» spanmål pr quarter 1/6—1/3 1/3 1/3<br />
Greenock, socker pr ton 8/0—7/6 8/6—7/6 7/6—8/6<br />
Liverpool, » » 8/6 8/6—8/0 8/0-8/9<br />
B zink » 8/6 8/6 — 8/0 8/0—8/9<br />
Riga, socker pr 1,000 kg. rmk 6 É 50 6<br />
Helsingfors, mjöl s> » 7—6 6<br />
Sundsvall, » » » 5—4 5—4'50<br />
B socker B B 12 12 12—14<br />
Rotterdam, spanmål... > » 7—6'50 5 6"50 — 7<br />
» socker ... B B 7—6 6 - 3ü 6'50 — 7<br />
» mjöl » B 7 — 6 7 — 6'50 6·50—7<br />
Amsterdam, socker ... » B 7.50—7 6'50 7<br />
Diinkirchen, melass... pr 2,000 kg. frcs 17—15 15 16—17<br />
New-York, cement pr ton 9/0 8/6 9/0<br />
B potatismjöl » 14/0 13/0 14/0<br />
» socker B 10/0 — 11/0 8/0—9/10<br />
Havre, zink B 7/0— 7/9 7/6<br />
Segelskeppstrafiken pä Stettin under år 1893 utvisar en minskning på<br />
149 fartyg. Denna tillbakagång är att härleda från de långvariga strejkerna<br />
bland de engelska kolgrufarbetarne <strong>och</strong> de ytterst låga frakterna. Vid skeppsfartens<br />
början herskade en sådan brist på laster, att icke ens de segelfartyg<br />
s<strong>om</strong> legat i vintcrlag härstädes kunde befraktas, utan måste några till följd<br />
deraf en längre tid qvarligga på platsen. Detta marknadens tryckta tillstånd<br />
varade i hufvudsak hela året <strong>om</strong>. En ej obetydlig del hit ank<strong>om</strong>na segelfartyg
100<br />
måste i brist på last afgå barlastade till andra, förnämligast svenska <strong>och</strong> finska,<br />
hamnar för att der söka frakter.<br />
Fraktnoteringarna för segelfartyg voro följande:<br />
Under våren:<br />
London, ekplank pr load 9/6<br />
Sunderland, B » 8/6—8/0<br />
Cardiff, » B 10/0<br />
Gefle, salt pr 50 kg. 15 pf.<br />
Malmö, » » 18 B<br />
Göteborg, syror pr ballon 1 rmk<br />
Kristiania, cement pr tunna 75 pf.<br />
Antwerpen, furuläkter pr load 8/0<br />
Gent, B B 7/6<br />
Havre, B pr last 19 frcs + 15 %<br />
B ekbräder » 19 » +15 »<br />
Morlaix, ekplank » 23 » +15 »<br />
Bordeaux, ekläkter B 197, B +15 B<br />
Under s<strong>om</strong>maren:<br />
Hull, ekplank pr load 8/6<br />
Grimsby, » » 9/0<br />
Cardiff B B 10/0 — 12/0<br />
Bristol, bly pr ton 5/0<br />
B oljor B 15/0<br />
Riga, lera pr 50 kg. 15 pf.<br />
S:t Petersburg, B » 20 — 227, pf.<br />
Haparanda, socker i fat » 1 rmk<br />
Wasa, B B B 40 pf.<br />
Hernösand, glaubersalt » 20 »<br />
Söderhamn, rapskakor B 40 »<br />
Gefle, » B 327, »<br />
Stockholm, chaniottevaror » 30 »<br />
Helsingborg, rapskakor B 20 B<br />
Köpenhamn, cement pr tunna 60 »<br />
Aalborg, soda. — pr 50 kg. 35 B<br />
Till årets slut:<br />
London, ekplank pr load 10/0<br />
Hull. B _ » 9/9 — 10/0<br />
Newcastle, furubjelkar B 8/6<br />
Riga, lera pr 50 kg. 15 pf.<br />
S:t Petersburg, B » 25 »<br />
Wasa, mjöl pr 1,000 kg. 7.50 rmk<br />
Gefle, rapskakor pr 50 kg. 30 pf.<br />
Stoekholm, » B 27 72 »<br />
Kalmar, soda » 20 »<br />
Ystad, rapskakor » 227,-30 pf.<br />
Malmö, B B 20 pf.
101<br />
Åhus, soda pr 50 kg. 25 pf.<br />
Halmstad, rapskakor B 20—40 pf.<br />
Drammen, chamottevaror pr 1,000 kg. 10 rmk<br />
Köpenhamn, cement pr tunna 60 pf.<br />
Aalborg, kli pr 50 kg. 50 »<br />
Till Stettin voro frakterna från nedanstående platser följande:<br />
för ångare:<br />
Bergen, sill pr tunna l'/4—l 1 Oxelösund, jernmalm<br />
Köping, »<br />
pr ton<br />
»<br />
/4 rmk<br />
3"/4 »<br />
5 1 /,—7 »<br />
Luleå, » » 5'/2—5 B<br />
Halmstad, gatsten<br />
Lysekil, »<br />
»<br />
»<br />
4'/2 »<br />
4 1 /,—5 1 /, ><br />
Karlshamn, » » 4 »<br />
Drammen, trottoarsten » 5 1 /, »<br />
Middlesbro, tackjern » 4/6—5/0<br />
Newcastle, kol » 4/6—5/0<br />
Swansea, » » 4/6—5/0<br />
Marseille, oljekakor > 11/6 — 13/0<br />
Lerwiek, sill pr tunna 2/0<br />
Peterhead, » » 1/6<br />
Fraserburgh, » » 2/0—1/10<br />
Riga, råg pr 2,000 kg. 11 rmk<br />
Libau, B » 11 »<br />
Rotterdam, guano pr ton 6 »<br />
Liverpool, fosfat » 7/0<br />
Braila, ujajs » 16/0—15/0<br />
Haugesund, sill pr tunna l v /, rmk<br />
Huelva, svafvelkis _. pr ton 9/0<br />
Odessa, råg » 15/6<br />
för segelfartyg:<br />
Stockholm, koltjära pr ton 5 rmk<br />
Marseille, oljekakor B 8/10<br />
New-York, petroleum pr barrel 2/0—2/5<br />
Buenos Ayres, hvete pr ton £ 1<br />
Wilmington, harts » 16/0—16/8<br />
Savannah, B » 16/0—16/10<br />
Galatz, majs B 19/4<br />
Charleston, china clay B 7/5<br />
Antwerpen, fosfat » 6 rmk<br />
Memel, » » 5 3/4 »<br />
Plymouth, china clay » 7/0<br />
Helsotillståndet. Koleran uppträdde under år 1893 i större utsträckning<br />
än under år 1892 <strong>och</strong> hafva cirka 80 sjukd<strong>om</strong>sfall samt 40 dödsfall konstaterats<br />
i staden Stettin.<br />
I likhet med föregående år tillskrefs orsaken till sjukd<strong>om</strong>en äfven nu<br />
hufvudsakligen vattnet i Oder <strong>och</strong> betecknades äfven vattenledningsvattnet, s<strong>om</strong><br />
hemtas ur Oder, sås<strong>om</strong> synnerligen misstänkt.
102<br />
Gen<strong>om</strong> energiska åtgärder från härvarande myndigheters sida tog sjukd<strong>om</strong>en<br />
emellertid ej någon större utbredning.<br />
Förstorandet af hamn<strong>om</strong>rådet i Stettin, hvilket företag jag <strong>om</strong>förmält i min<br />
föregående årsberättelse, har nu påbörjats.<br />
S:t Jamestown.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
F. L. P. Ivers.<br />
Handelsförhållandena äro temligen desamma s<strong>om</strong> förut, med någon liten<br />
stegring af importen <strong>och</strong> deraf härflytande ökade statsink<strong>om</strong>ster. Den förut<br />
<strong>om</strong>nämnda emigrationen till Kapkolonien <strong>och</strong> Natal har antagit större dimensioner<br />
än under föregående år <strong>och</strong> bidrager i sin mån att minska lifaktigheten<br />
på vår lilla ö. Hela antalet fartyg, s<strong>om</strong> under året anlände hit, uppgick till<br />
200, incl. krigsfartyg; flertalet förde s<strong>om</strong> vanligt engelsk flagg <strong>och</strong> hitk<strong>om</strong>mo<br />
antingen med last för regeringens räkning eller för att proviantera. I sistnämnda<br />
syfte anlände också 4 svenska fartyg <strong>och</strong> 13 norska. Nu s<strong>om</strong> förut<br />
intaga amerikanska hvalfångare ett märkbart rum i hamnrörelsen, både för sin<br />
till stor del här pågående utrustning <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> transitoskeppningen af fångstprodukter<br />
till Förenta Staterna.<br />
Rangoon den 24 februari 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo i barlast 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 2,527 ton, af<br />
hvilka 2 <strong>om</strong> 1,763 ton åter afgingo med last. Distriktet besöktes af 26 norska<br />
fartyg <strong>om</strong> 29,819 ton.<br />
De upplysningar, s<strong>om</strong> föreligga <strong>om</strong> <strong>handel</strong>sförhållandena i allmänhet, gälla<br />
tiden 1/4 1892—31/3 1893.<br />
Den totala <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättningen visar ett importvärde af <strong>om</strong>kr. 55 1/2 mill.<br />
<strong>och</strong> export 92 mill. rupier. Ingen förbindelse är att anteckna med de Förenade<br />
rikena.<br />
Affärerna visade ringa lif <strong>och</strong> priset på paddy var lågt, men steg så mycket<br />
högre för ris, sedan qvarnegarne slutit sig samman för att förbättra konjunkturerna.<br />
Också gjorde de lysande affärer <strong>och</strong> hafva i hög grad tryggat sin<br />
ställning. Hela utförseln af ris uppgick till 927,000 ton, hvaraf ensamt från<br />
Rangoon 668,000 ton.<br />
Af teak exporterades bortåt 55,000 ton eller 12,000 ton mera än året<br />
förut. Det mesta skeppades från Rangoon, <strong>om</strong>kr. 36,000 ton.<br />
Rubingrufvorna lemna alls icke den afkastning man väntat <strong>och</strong> det derstädes<br />
sysselsatta bolaget har svårt att uppfylla sina förbindelser till regeringen.<br />
George Gordon.
103<br />
Victoria (Brit. Columbia) den 14 februari 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Fraktmarknaden på vår kust var den mest tryckta man kan erinra sig<br />
<strong>och</strong> detta ehuru timmeraffärerna på vissa håll togo stor utsträckning <strong>och</strong> förvürfvade<br />
sig nya marknader. Afsättningen på Kina, Australien <strong>och</strong> Pacifickusten<br />
af Amerika var emellertid ytterst ringa <strong>och</strong> detta betydde ändå mera.<br />
Afven kolfrakterna stodo synnerligen lågt, ehuru skeppningen var ansenlig.<br />
Sälfångsten i Behringhafvet var större än året förut, men prisen föllo till<br />
ett minimum. Nya fångstplatser hafva blifvit upptäckta af den på asiatiska<br />
kusten stationerade flottan <strong>och</strong> Kopparöarna hafva derför varit besökta af endast<br />
ett fåtal fartyg. Den mellan Storbritannien <strong>och</strong> Förenta Staterna träffade<br />
överensk<strong>om</strong>melsen i fråga <strong>om</strong> sälfångsten har i hög grad stört denna handtering<br />
<strong>och</strong> skapat mycken osäkerhet, hvarför flertalet fartyg drifva sin fångst<br />
från japanska kusten <strong>och</strong> endast några få försöka sin lycka i våra vatten.<br />
Arets laxfiske drefs i mycket stor skala <strong>och</strong> inläggningen öfverträffade<br />
hvad man eljest ansett vara den normala, men fisken från Fraser River är så<br />
mycket bättre än all annan lax på kusten, att den har sin marknad i alla fall.<br />
Bergsbruket har svårt påverkats af det stora prisfallet á silfver; i Kootenaydistriktet<br />
arbetas emellertid ifrigt.<br />
Rob. Ward.<br />
Dresden den 15 mars 1894.<br />
Årsberättelse för 1893.)<br />
Penningmarknaden skakades betänkligt gen<strong>om</strong> de finansiella kriserna i<br />
Australien, Nordamerika, Portugal <strong>och</strong> Italien <strong>och</strong> till råga på allt k<strong>om</strong> under<br />
arets sista månad den grekiska statsbankrutten. De stora förluster, hvilka de<br />
tyska kapitalisterna sålunda ledo på utländska papper, medtogo många besparingar<br />
<strong>och</strong> k<strong>om</strong>ma säkerligen att för lång tid afhålla allmänheten från börsen.<br />
Bäst slå sig innehafvarue af inhemska statspapper, ehuru räntan är låg.<br />
Bankerna utdelade åt sina aktionärer: Sächgische Bank 6 %, Allgemeine<br />
Deutsche Creditaustalt 8 %, Dresdner Bank 5 1 /2 %, Dresdner Bankverein<br />
5 %', Dresdner Creditanstalt 9 %, Chemnitzer Bankverein 6 %, Leipziger<br />
Bank 6 %, Oberlausitzer Bank 6 1 /, %, Sächsische Diskontbank 6 1/2, % <strong>och</strong><br />
Vereinsbank zu Pirna 6 %.<br />
För den industriella verlden medförde utställningen i Chicago ingalunda<br />
den lyftning man påräknat <strong>och</strong> öfverproduktionen under föregående år utöfvade<br />
ännu sina verkningar. Handelstraktaten med Ryssland <strong>och</strong> sänkningen af de<br />
nordamerikanska tullarne voro de enda verkliga, <strong>om</strong> ock aflägsna ljuspunkter,<br />
s<strong>om</strong> vid årets slut ingåfvo förhoppningar.
104<br />
Textilindustrien máàte röra sig med mycken varsamhet pá grund af prishöjningen<br />
å b<strong>om</strong>ull. Af spetsar <strong>och</strong> stickade varor sjönk utförseln ansenligt.<br />
Jutefabrikerna fiugo godt af prisfallet på kol <strong>och</strong> kunde gen<strong>om</strong> påpasslighet vid<br />
inköp af råvara temligen trygga sig.<br />
Äfven för maskinindustrien k<strong>om</strong>mo de lägre kolprisen väl till pass, ehuru<br />
de neutraliserades af högre jernpris. Tillverkarne af arbetsmaskiner fingo marknaden<br />
mycket inskränkt gen<strong>om</strong> de ryska tullarne.<br />
Pappersfabrikerna hade gen<strong>om</strong> den rådande vattenbristen många svårigheter,<br />
större kolförbrukning <strong>och</strong> dyrare inköp af trämassa, hvilket gjorde att<br />
flere af dem ej kunde fullgöra ingångna kontrakt utan effektiv skada. Mycken<br />
trämassa importerades från Sverige <strong>och</strong> Norge. Fabrikerna för albuminpappcr<br />
fingo sin afsättning mycket försvårad gen<strong>om</strong> tullkriget med Kyssland <strong>och</strong> måste<br />
för att utestänga den franska konkurrensen från marknaden derstädes bevilja<br />
pris, s<strong>om</strong> voro rent af ruinerande. Likaså blefvo affärerna mindre på Nordamerika,<br />
der man börjat använda ett för ljusintryck mycket känsligt »celloidinpapper».<br />
Bryggerihandteringen är sås<strong>om</strong> bekant en mycket vigtig industri i Sachsen<br />
<strong>och</strong> med det nu tillryggalagda året har man alla skäl att vara belåten. Konsumtionen<br />
blef på grund af den varma s<strong>om</strong>maren högst betydlig <strong>och</strong> råmaterialet<br />
kunde fás af utmärkt beskaffenhet <strong>och</strong> till moderat pris.<br />
Med textilindustriens ofvan nämnda betryck följde en liknande för färgerierna,<br />
hvilka isynnerhet mot slutet af året hade ytterst knappa order, deiifråti<br />
dock undantagna de s<strong>om</strong> arbetade i turkiskt rödt <strong>och</strong> hvilka hade stor afsättning<br />
särskildt på Sverige <strong>och</strong> Norge.<br />
Främlingar hafva i större antal än något föregående år besökt Dresdec<br />
<strong>om</strong>kr. 270,000. A andra sidan var turistströmmen från Sachsen också mycket<br />
stark, <strong>och</strong> glädjande är det att numera så många hafva de natursköna <strong>och</strong> intressanta<br />
trakterna i Skandinavien till mål.<br />
Rosencrantz.<br />
Innehåll: Berlin (sid. 83), Bilbao (sid. 73), Dresden (sid. 103), Papeete (sid. 92),<br />
Rangoon (sid. 102), S:t Jamestown (sid. 102), S:t Johns (sid. 82), Stettin (sid. 93), Victoria<br />
(sid. 103).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Utdrag ur<br />
års<strong>berättelser</strong> från de Förenade rikenas konsuler m. m.<br />
Årg. 1894. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1894. N:o 4.<br />
Helsingfors den 30 mars 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart, på distriktet var följande:<br />
Svenska fartyg.<br />
Antal TON<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Sverige med last 100 20,347<br />
» » i barlast 43 12,599<br />
» Norge med last 6 2,789<br />
» » i barlast 1 120<br />
» andra länder med last 113 37,220<br />
» » i barlast 153 45,344<br />
Afgångna: till Sverige med last 67 13,820<br />
» » i barlast 18 3,468<br />
» andra länder med last 290 89,281<br />
» » i barlast 42 12,004<br />
Norska fartyg.<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Norge med last 27 4,562<br />
» i> i barlast 20 10,451<br />
» Sverige med last 2 384<br />
» » i barlast 8 5,025<br />
r> andra länder med last 69 31,095<br />
)> j> i barlast 200 85,644<br />
Afgångna: till Norge med last 2 627<br />
» » i barlast 2 2,231<br />
» Sverige » 7 2,724<br />
» andra länder med last 286 124,155<br />
n » i barlast 29 9,424<br />
Sammanlagda antalet af med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde följaktligen<br />
317 st. <strong>om</strong> 96,397 tons drägtighet, hvaraf 219 svenska <strong>om</strong> 60,356 ton <strong>och</strong><br />
98 norska <strong>om</strong> 36,041 tons drägtighet.<br />
Antalet af med last afgångna fartyg äter uppgick till 645 st. <strong>om</strong> 227,883<br />
tons drägtighet, hvaraf 357 svenska <strong>om</strong> 103,101 ton <strong>och</strong> 288 norska <strong>om</strong><br />
124,782 tons drägtighet.<br />
Härvid inseglad bruttofrakt har uppgifvits utgöra:<br />
för svenska ank<strong>om</strong>mande fartyg Fmk 350,704<br />
» » afgående » » 1,169,675<br />
Summa Fmk 1,520,379<br />
för norska ank<strong>om</strong>mande fartyg.. Fmk 417,337<br />
» » afgående » » 2,036,694<br />
Summa Fmk 2,454,031<br />
eller för båda länderna tillhopa 3,974,410 Fmk.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 8
106<br />
Jemföres förhållandet i nu anförda hänseende under senaste femårsperiod,<br />
företer sig dervid följande:
107<br />
Inseglad bruttofrakt under samma tidrymd utgör i Fmk:<br />
Den andel, med hvilken ångfartygen ingått i denna fraktfart under senaste<br />
fem år, åskådliggöres gen<strong>om</strong> nedanstående tabell:<br />
Vid en granskning af ofvanstående siffror framgår, att det förflutna året,<br />
för hvad Sveriges skeppsfart beträffar, torde kunna betecknas sås<strong>om</strong> ett öfver<br />
hufvud särdeles gynsamt år, såväl i afseende å det antal fartyg s<strong>om</strong> dervid erhållit<br />
sysselsättning, s<strong>om</strong> äfven i fråga <strong>om</strong> den inseglade bruttofraktens storlek.<br />
Sålunda visar denna skeppsfart under år 1893, jemförd med det närmast föregående<br />
årets, både hvad fartyg <strong>och</strong> tontal beträffar, en rätt betydande ökning,<br />
eller 47 fartyg <strong>om</strong> c:a 22,000 tons drägtigliet, hvadan siffrorna för året i sådant<br />
afseende öfverstiga medelsiffrorna derför under den senaste femårsperioden, samt<br />
till <strong>och</strong> med för hvad tontalet beträffar in<strong>om</strong> perioden intager främsta platsen.<br />
I fråga äter <strong>om</strong> bruttofrakternas belopp företor år 1893 jemväl en ökning af<br />
e:a 277,000 Fmk emot det närmast föregående året, hvarigen<strong>om</strong> siffrorna för<br />
år 1893 med c:a 124,000 Fmk k<strong>om</strong>ma att öfverstiga medelsiffrorna för ifrågavarande<br />
belopp under senaste femårsperioden, in<strong>om</strong> hvilkeu de äfven intaga den<br />
näst främsta platsen. De under år 1893 i skeppsfarten på Finland använda<br />
norska fartygens antal <strong>och</strong> tontal visa vid en jemförelse med det närmast föregående<br />
året en ännu något större ökning, eller i förstnämnda afseende med 48<br />
stycken samt i det senare afseendet med c:a 29,000 ton, hvadan året i nämnda<br />
båda hänseenden står högst pá skalan för den senaste femårsperioden. Ett liknande<br />
förhållande eger äfven rum i fråga <strong>om</strong> den under året af norska fartyg<br />
vid skeppsfart på Finland inseglade bruttofrakt. Häri visar sig en ökning emot<br />
är 1892 af c:a 500,000 Fmk, hvarigen<strong>om</strong> siffran för nästlidet år k<strong>om</strong>mer att<br />
med c:a 200,000 Fmk öfverstiga medelsiffran för det ifrågavarande beloppet<br />
under senaste femårsperioden <strong>och</strong> år 1893 sålunda på dess skala intaga näst<br />
främsta platsen.<br />
I afseende å ångfartygens deltagande i fraktfarten på Finland under år 1893<br />
bemärkes att de svenska ångbåtarne ökats med 46 stycken <strong>om</strong> c:a 17,000 tons<br />
drägtighet samt att de norska ångbåtarne äfvenledes ökats med 25 stycken <strong>om</strong><br />
c:a 16,000 tons drägtighet. Af den totala tonnagen hos de svenska fartyg,<br />
s<strong>om</strong> under år 1893 besökt Finland, falla c:a 78,500 ton på ångbätarne <strong>och</strong><br />
c:a 40,000 ton "på segelfartygen, medan af den totala norska tonnagen c:a<br />
53,500 ton falla på ångbätarne <strong>och</strong> likaledes c.·a 53,500 ton på segelfartygen.<br />
Fördelningen af de Förenade rikenas skeppsfart emellan hamnarna i distriktet<br />
med hänsyn till fartygens antal <strong>och</strong> drägtighet åskådliggöres gen<strong>om</strong> följande<br />
tabellariska sammandrag, särskildt för ank<strong>om</strong>mande <strong>och</strong> särskildt för afgående<br />
fartyg, hvarvid jemväl den andel ångfartygen uti de olika hamnarna intagit i<br />
denna skeppsfart finnes angifven:
108
109
110
111
112<br />
I hvad mån de Förenade rikenas skeppsfart under senaste femårsperioden<br />
till- eller aftagit i de olika hamnarna i distriktet, i hrilka svenske <strong>och</strong> norske<br />
konsulattjenstemän funnits anstälde, framgår vid en granskning af följande<br />
tabellariska uppgifter <strong>om</strong> sammanlagda antalet oeh drägtigheten af de svenska<br />
<strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong> under hvartdera af nämnda fem är besökt dessa hamnar<br />
samt <strong>om</strong> de dervid erlagda konsulatafgifternas sammanlagda belopp:<br />
Häraf visar sig att under år 1893 en högst betydande ökning egt rum i<br />
de Förenade rikenas skeppsfart på Finland i sin helhet, uppgående i fråga <strong>om</strong><br />
de dervid använda fartygens tontal till c:a 50,000 ton. Samtidigt hafva de erlagda<br />
konsulatafgifternas belopp ökats med c:a 4,000 Fmk. Den hufvudsakligaste<br />
ökningen i konsulatafgifter under året faller på vicekonsûlsstationen i Viborg<br />
med c:a 1,300 Fmk, i Kotka med c:a 1,200 <strong>och</strong> i Hangö med c:a 600 Fmk<br />
äfvens<strong>om</strong> vid hufvudstationen med likaledes c:a 600 Fmk. Någon minskning visar<br />
sig deremot vid stationerna i Vasa, Brahestad, Ekenäs, Fredrikshamn <strong>och</strong> Jakobstad,<br />
ehuru densamma ej vid någon af dessa stationer stiger till stort öfver 100 Fmk.
Frakter vid utskeppning af trävaror hafva under år 1893 afslutats i de för dylik export vigtigaste hamnarna i distriktet,<br />
till här nedan angifna belopp, beräknade pr S:t Ptbg-std eller 165 eng. kbf., der ej annan beräkningsgrund finnes angifven.<br />
113
114
115
116
117<br />
Sjöfolks af- <strong>och</strong> påmönstring har vid hufvudstationen <strong>om</strong>fattat:<br />
från svenska fartyg afmönstrade 7 man samt<br />
» norska » » 12 »<br />
Påmönstrade hafva blifvit:<br />
å svenska fartyg 11 man samt<br />
å norska » 13 »<br />
Betingad månadshyra har dervid utgjort:<br />
för styrmän kr. 80<br />
» timmermän » 55 à 45<br />
» maskinister » 90<br />
» eldare » 45 à 40<br />
för matroser kr. 40 à 30<br />
» lättmatroser » 33 à 21<br />
» jungmän » 21 a 15<br />
» kockar » . 25 à 20<br />
Uppgifter i nu anförda hänseende hafva jemväl ingått från vicekonsulatet<br />
i Hangö, hvarest från svenska fartyg afmönstrats 2 man samt å samma fartyg<br />
likaledes påmönstrats 2 man, hvarjemte å norskt fartyg påmönstrats 1 man;<br />
från vicekonsulatet i Kotka, hvarest å svenska fartyg afmönstrats 1 <strong>och</strong> påmönstrats<br />
3 man, under det att dersammastädes å norska fartyg afmönstrats<br />
12 samt påmönstrats 21 man, <strong>och</strong> utgjorde månadshyran dervid för matroser<br />
kr. 40 à 18, för lättmatroser kr. 35 à 14, för jungmän kr. 30 à 14 samt<br />
för kockar kr. 42;<br />
från vicekonsulatet i Lovisa, hvarest å norska fartyg afmönstrats 2 <strong>och</strong><br />
påmönstrats 3 man;<br />
från vicekonsulatet i Uleåborg, hvarest från norskt fartyg afmönstrats<br />
1 man;<br />
från vicekonsulatet i Vasa, hvarest från norskt fartyg afmönstrats 13 man;<br />
från vicekonsulatet i Viborg, hvarest å svenska fartyg afmönstrats 6 <strong>och</strong><br />
påmönstrats 5 man, samt å norska fartyg afmönstrats 5 <strong>och</strong> påmönstrats 6 man<br />
med månadshyra för timmerman af kr. 63, för matros af kr. 50 à 40, för<br />
lättmatros af kr. 40 à 27 <strong>och</strong> för jungman af kr. 25: samt<br />
från vicekonsulatet i Åbo, hvarest å svenska fartyg afmönstrats 1 <strong>och</strong> påmönstrats<br />
2 man, hvarjemte å norska fartyg afmönstrats 8 <strong>och</strong> påmönstrats<br />
14 man.<br />
Några s. k. sjömansanvisningar hafva ej under årets lopp blifvit vid<br />
generalkonsulatet utfärdade.<br />
Under generalkonsulatets adress hafva bref ank<strong>om</strong>mit för svenske sjömän<br />
till ett antal af 339 stycken samt för norske sjömän till ett antal af 479<br />
stycken, eller tillsammans 818 stycken.<br />
Pass hafva vid generalkonsulatet utfärdats till ett antal af 128 för tillsammans<br />
173 svenska <strong>och</strong> 33 norska undersåtar.<br />
Generalkonsulatets embetslokal har likas<strong>om</strong> under de föregående sju åren<br />
äfven under år 1893 befunnit sig i huset n:o 2 B vid Manègegatan <strong>och</strong> har<br />
likas<strong>om</strong> tillförene för allmänheten hållits öppen alla helgfria dagar åtminstone<br />
från kl. 10 f. m. till kl. 2 e. m. S<strong>om</strong> kontorslokalen fortfarande befinner sig<br />
i <strong>om</strong>edelbar förbindelse med undertecknads privata bostad, har dessut<strong>om</strong>, närhelst<br />
sådant påfordrat? <strong>och</strong> på hvilken tid af dygnet s<strong>om</strong> helst, embetsbiträde<br />
lemnats vederbörande svenske eller norske undersåtar.<br />
Den för de svenske <strong>och</strong> norske arbetarne i Finland grundade kassa för<br />
sjuk- <strong>och</strong> begrafningshjelp har under år 1893 haft att glädja sig åt en ej<br />
obetydlig förkofran. Kassan, s<strong>om</strong> vid utgången af räkenskapsåret 1892 egde<br />
en kontant behållning af Fmk 5,361.45 med 22 delegare, utvisade vid slutet
118<br />
af senaste räkenskapsår en behållning af Fnik 5,678.48 med 26 delogare,<br />
eller alltså en tillökning i kassan af c:a Fmk 317. I sjukhjelp har under<br />
årets lopp af kassans medel utbetalts Fmk 328.30. Något dödsfall in<strong>om</strong> kassans<br />
delegarekrets har ej heller under år 1893 förek<strong>om</strong>mit.<br />
Det »Svensk-Norska Gillet» i Helsingfors har äfven under det förflutna<br />
året med framgång bedrifvit sin menniskovänliga verksamhet, <strong>om</strong> än på grund<br />
af den under året härstädes rådande arbetsbristen Gillets tillgångar blifvit i<br />
högre grad än önskligt anlitade. Ledamöternas antal fortfar oaktadt många<br />
dödsfall <strong>och</strong> bortflyttningar bland gillebröderna att hålla sig vid samma siffra<br />
s<strong>om</strong> under det förflutna året eller c:a 170. Sås<strong>om</strong> understöd åt 91 nödlidande<br />
svenske eller norske undersåtar har Gillet varit i tillfälle att under år 1893<br />
utdela ett belopp af Fmk 1,184. Den kontanta behållningen i Gillets kassa<br />
uppgick vid slutet af senaste räkenskapsår till Fmk 1,073'52.<br />
Äfven en annan förening, »Svenska Sällskapsklubben», har under årets<br />
lopp härstädes bildats, likaledes i syfte att befordra sammanhållning emellan i<br />
Finland vistande svenskar. Ledamöterna, s<strong>om</strong> hufvudsakligen tillhöra den arbetande<br />
klassen <strong>och</strong> utgöras af såväl män s<strong>om</strong> qvinnor, sammanträda till enkla<br />
samqväm 2:dra <strong>och</strong> 4:de lördagen i hvarje månad, hvarvid föredrag hållas i<br />
såväl allvarliga s<strong>om</strong> skämtsamma ämnen samt sång <strong>och</strong> musik utforos af in<strong>om</strong><br />
klubben bildade qvartetter <strong>och</strong> orkester. Ledamöternas antal utgjorde vid slutet<br />
af år 1893 c:a 60 stycken.<br />
Finlands <strong>sjöfart</strong> <strong>och</strong> varuutbyte med främmande länder.<br />
I saknad af de officiella statistiska uppgifterna, hvilka först längre fram<br />
på året blifva tillgängliga, ser jag mig äfven nu. likas<strong>om</strong> vid afgifvande af föregående<br />
årsrapporter, nödsakad att, rörande såväl storfurstendömets varuutbyte<br />
i dess helhet s<strong>om</strong> ock särskildt de Förenade rikenas deltagande deri, inskränka<br />
min redogörelse till de fakta, s<strong>om</strong> innehållas i nedanstående dels från åtskilliga<br />
af vicekonsulerna i distriktet insända, dels ur pressen <strong>och</strong> från enskildt håll<br />
hemtade meddelanden.<br />
Björneborg (från vicekonsuln).<br />
Att affärsställningen på orten, s<strong>om</strong> vid slutet af år 1892 var något tryckt,<br />
under året förbättrats, kan delvis tillskrifvas årets goda skörd <strong>och</strong> spanmålsexportförbudets<br />
upphäfvande, dels de förbättrade trävarukonjunkturerna på den<br />
engelska marknaden <strong>och</strong> den deraf föranledda större exporten. Också har värdet<br />
af trävaruexporten, s<strong>om</strong> 1892 utgjorde Fmk 6,190,053, stigit till Fmk<br />
6,969,577 eller med c:a 12.5 %, medan värdet af hela exporten stigit med<br />
c:a 16 % eller från Fmk 6,660,812 till 7,723,208.<br />
Varuutbytet emellan denna ort <strong>och</strong> de Förenade rikena under året utgjorde:<br />
import Fmk 389,058 mot Fmk 469,458 <strong>och</strong> export Fmk 153,039<br />
mot Fmk 86,507 är 1892.<br />
Äfven här förmärkes den bättre skördens inflytande, i det under året<br />
importerats rågmjöl <strong>och</strong> gryner för endast Fmk 1,118 mot Fmk 94,222 året<br />
förut. Importen af jern <strong>och</strong> jernarbeten har likaledes gått nedåt med c:a<br />
Fmk 49,000 <strong>och</strong> utgjorde Fmk 135,064 mot Fmk 184,123 år 1892 <strong>och</strong><br />
Fmk 243,833 år 1891.
119<br />
Den enda artikel, s<strong>om</strong> i någon nämnvärd grad exporteras härifrän till<br />
eller åtminstone öfver de Förenade rikena, är smör <strong>och</strong> utöfvar derföre fortfarande<br />
inflytande öfver exportvärdet. Arets totala export till de Förenade<br />
rikena är Fmk 66,532 större än sistlidet år <strong>och</strong> deraf falla icke mindre än<br />
Fmk 51,914 eller c:a 78 % på smör.
120<br />
Hamnen besöktes under året af 239 ångare <strong>om</strong> 109,723 ton <strong>och</strong> 212<br />
seglare <strong>om</strong> 52,923 ton eller tillsammans 451 fartyg <strong>om</strong> 162.649 ton mot.<br />
467 fartyg <strong>om</strong> 145,092 ton året förut.<br />
Häraf gingo under svensk flagg 52 ångare <strong>och</strong> 31 seglare <strong>om</strong> resp. 17,252<br />
<strong>och</strong> 7,156 ton, samt under norsk flagg 8 ångare <strong>och</strong> 31 seglare <strong>om</strong> resp.<br />
5,587 <strong>och</strong> 9,658 ton.<br />
Medeldrägtigheten för året utgör 294'07 ton för de svenska <strong>och</strong> 390.90<br />
ton för de norska fartygen mot resp. 293'90 <strong>och</strong> 336'70 ton år 1892.<br />
Tillgången på fraktsökande fartyg var tillfredsställande <strong>och</strong> frakterna höllo<br />
sig, sås<strong>om</strong> under flera föregående år, låga under förra delen af året, stego<br />
något på sens<strong>om</strong>maren <strong>och</strong> gingo på hösten hastigt uppåt, men kunde icke<br />
hålla sig, utan föllo snart åter till samma rater s<strong>om</strong> under sens<strong>om</strong>maren.
121<br />
Borgå (från vicekonsuln).<br />
Införsel.<br />
Värdet af hela importen, hvaribland 244,741 kg. socker, delvis från<br />
Sverige, 815,535 kg. rågmjöl, delvis från Norge, 30,182 kg. korn, delvis från<br />
Sverige, 305 kg. inlagd fisk, delvis från Sverige, 42,581 kg. sill från Norge,<br />
29,898 "kg. torrfisk från Norge, 2,467 kg. färsk frukt, delvis från Sverige,<br />
32,018 kg. jern- <strong>och</strong> stålvaror, delvis från Sverige, 15,958 kg. färger <strong>och</strong> kemikalier,<br />
delvis från Sverige, <strong>och</strong> 7,179 kg. höfrö, delvis från Sverige, samt<br />
maskiner <strong>och</strong> telefoner, delvis från Sverige, till ett värde af Fmk 51,793.<br />
uppgick under år 1893 till Fmk 1,418,582 emot Fmk 1,860,790 under<br />
år 1892.<br />
Utförsel.<br />
Trävaror, sågade, till Belgien..... 368,491 kbf. värda 313,216 Fmk<br />
» » » Brasilien 33,026 » » 28,072 »<br />
» » » Danmark 133,547 B » 113,515 B<br />
B » » England 308,914 B B 262,577 »<br />
B » B Frankrike 431,059 » » 366,400 B<br />
» » B Holland 487,293 B B 414,199 »<br />
» » » Spanien 264,693 » B 224,989 »<br />
B » » Tyskland 168,878 y » 143,546 B<br />
Summa 2,195,901 kbf. värda 1,866,514 Fmk<br />
Trävaror, bilade, till Belgien 203,684 kbf. värda 32,589 Fmk<br />
B B » Frankrike 544,806 » )) 87,168 B<br />
B » » Holland 269,842 B » 68,118 B<br />
B » » Spanien 601 B B 258 B<br />
Summa 1,018,933 kbf. värda 188,133 Fmk<br />
Till England, hafre 189,250 kg. värda 24,602 Fmk<br />
B Tyskland, kummin 62,971 B B 28,336 »<br />
B B masur 109,037 B B 4,361 »<br />
B Ryssland, granit 60,000 » B 1,500 B<br />
Värdet af hela exporten utgjorde 2,113,446 Fmk emot 1,705,669 Fmk<br />
år 1892.<br />
Exporten af trävaror från Borgå fördelar sig på nedanstående firmor:<br />
Borgå ångsågsaktiebolag (Aug. Eklöf) 2,173,601 kbf.<br />
Johan Askolin 55,796 »<br />
L. Standertskjöld 59,473 »<br />
K. Almqvist 576,993 »<br />
E. Andersin 348,971 »<br />
Summa 3,214,834 kbf.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 9
122<br />
Fredrikshamn (från vicekonsuln).<br />
En tendeus till det bättre visar exporten, s<strong>om</strong> detta år varit större än<br />
förut, beroende detta på att en del småhandlande <strong>och</strong> driftiga landtbrukare kastat<br />
sig på tillverkning <strong>och</strong> utskeppning af s. k. pitprops. Totalsumman af<br />
sägadt trävirke från hela distriktet utgör 29,800 kbm., hvartill sedan k<strong>om</strong>mer<br />
13,400 kbm. hugget virke. Ut<strong>om</strong> dessa qvantiteter har härifrån utförts hafre,<br />
hö, hudar samt mindre partier kimrök <strong>och</strong> tjära, allt till ett sammanlagdt<br />
värde af 1,170,000 Fmk.<br />
Kotka (från vicekonsuln).<br />
Af de Förenade rikenas fartyg hafva varit<br />
15 st. svenska ångare med tillsammans 5,864 ton<br />
<strong>och</strong> 13 » » seglare » » 3,630 »<br />
Summa 28 st. med sammanlagdt tonial af 9,494<br />
<strong>och</strong> hvilkas utgående bruttofrakter utgjort Fmk 174,195.<br />
13 st. norska ångare med tillsammans 6,526 ton<br />
<strong>och</strong> 62 » » seglare » » 27,123 »<br />
Summa 75 st. med sammanlagdt tontal af 33,649<br />
<strong>och</strong> hvilkas utgående bruttofrakter utgjort Fmk 558,663.<br />
Af svenska segelfartyg ank<strong>om</strong> »Marianne» hit med saltlast från Cadiz, hvars<br />
bruttofrakt utgjorde Fmk 5,235, de öfriga alla i barlast.<br />
Af norska seglare ank<strong>om</strong>mo 3 hit med last af sand, lera <strong>och</strong> stenkol,<br />
hvilkas ink<strong>om</strong>mande bruttofrakter utgjorde tillsammans Fmk 4,700. Med last.<br />
ank<strong>om</strong> äfven norska ångaren »Seaton» via S:t Petersburg med ett parti svafvel<br />
från Licata (Sicilien) med bruttofrakt Fmk 10,773.<br />
Exporten under året uppgår till ett summariskt värde af Fmk 11,561,020<br />
mot 10,088,646 Fmk föregående året <strong>och</strong> består i<br />
12,035,344 kbf. sågade trävaror värda Fmk 8,628,156<br />
327,251 » rundt virke — » » 98,175<br />
12,362,595 kbf. värda Fmk 8,726,331<br />
9,904,499 kg. trämassa, papp <strong>och</strong> papper » » 2,441,846<br />
Glasvaror, smör, fisk, bär, tjära, gjutgods m. m. » » 392.843<br />
Fmk 11,561,020<br />
Hangö (från vicekonsuln).<br />
Importen till denna hamn <strong>om</strong>fattade bland annat:<br />
Sill kg. 67,562 Jern <strong>och</strong> stål kg. 1,219,740<br />
I exporten märktes:<br />
Trämassa <strong>och</strong> papp kg. 4,455,127 Ved f:r 2,035<br />
Papper » 3,173,149 Tjära kg. 4,751<br />
Sågtillv. af minst 2 m. kbm. 34,406 Jern o. stål i stänger » 1,054,067<br />
» hel last ... ton 5,755 Lefvande hästar st. 73
123<br />
Rörande den andel ångfartyget »Express» tagit i förmedlandet af ofvannämnda<br />
varuutbyte, har fartygets redare med vanligt tillmötesgående lemnat följande<br />
meddelanden:<br />
Anjovis kg. 5,748<br />
Apotekarevaror » 1,975<br />
Bly » 15,741<br />
Bröd » 9,940<br />
Böcker <strong>och</strong> tryckalster... » 22,691<br />
Cacao » 1,711<br />
Diverse » 20,702<br />
Blektr. fotogr.-apparater » 5,995<br />
Klektr. telefonapparater o 12,522<br />
Fisk » 28,566<br />
Fiyttgods » 2,408<br />
Frö.. » 93,845<br />
Färger » 11,556<br />
Galanterivaror » 822<br />
Gjutgods » 6,854<br />
Glas <strong>och</strong> fajanser » 5,150<br />
Hudar » 8,695<br />
Hummer <strong>och</strong> ostron ... » 626<br />
Jern <strong>och</strong> stål, arbetadt » 71,963<br />
Borst <strong>och</strong> tagel kg. 908<br />
Bastmattor <strong>och</strong> biår » 6,197<br />
Böcker <strong>och</strong> tryckalster... » 2,740<br />
Caviar » 1,024<br />
Diverse » 5,133<br />
Fisk (lax) » 8,852<br />
Fiyttgods » 1,698<br />
Fogel <strong>och</strong> hare » 54,724<br />
Frö » 554<br />
Gummivaror » 32,032<br />
Hår » 481<br />
Från Stockholm.<br />
Från Hangö.<br />
Lovisa (från vicekonsuln).<br />
Jern <strong>och</strong> stål, oarbetadt kg. 475,965<br />
Kemikalier » 10,606<br />
Kliider » 398<br />
Koru <strong>och</strong> malt » 20,982<br />
Landtbruksmaskiner ... » 5,757<br />
Manufakturer » 3,991<br />
Maskiner » 28,123<br />
Mejeri- <strong>och</strong> landtbruksredskap<br />
» 23,616<br />
Metall o. koppar, arb » 4,631<br />
» » oarb. » 6,786<br />
Matvaror » 666<br />
Oljor <strong>och</strong> trau » 16,211<br />
Pappersarb. <strong>och</strong> tapeter » 3,588<br />
Trä- <strong>och</strong> slöjdarbeten... » 5,854<br />
Sten, arbetad » 1,792<br />
Tryckutensilier » 5,774<br />
Viner <strong>och</strong> spirituösa ... » 34,810<br />
Ärter <strong>och</strong> vicker » 9,484<br />
Kött kg. 21,064<br />
Linser » 244<br />
Oljor » 1,399<br />
Papyrosser » 1,221<br />
Skidor » 584<br />
Skinn » 10,116<br />
Smör » 147,341<br />
The » 84<br />
Voilock » 370<br />
Ved kbm. 150<br />
Ägg kg. 37.804<br />
Någon direkt fartygsförbindelse med Sverige <strong>och</strong> Norge har icke heller i<br />
år förefunnits, <strong>och</strong> de vanliga jemförelsevis ringa affärsförbindelserna med de<br />
Förenade rikena hafva ej visat någon stegrad liflighet.<br />
Vicekonsulatsdistriktet besöktes under året af 14 norska fartyg <strong>och</strong> 4<br />
svenska, ibland hvilka 4 norska <strong>och</strong> 2 svenska ångfartyg. Samtliga ank<strong>om</strong>mo<br />
i barlast <strong>och</strong> afgingo härifrån med trälast.<br />
Med uppmuddringen af stadens hamn har arbetet under s<strong>om</strong>maren fortgått,<br />
men likväl ännu icke hunnit slutföras.
124<br />
Uleåborg.<br />
Exporten har hufvudsakligen förmedlats af följande firmor: J. W. Snellman<br />
G:son export 24,116'9 3 kbm. sägade trävaror, G. & C. Bergb<strong>om</strong> samma<br />
slags vara 21,009'7 7 kbm., d:o Uleåborgs sågverksaktiebolag 25,472 - 24 kbm.,<br />
d:o L. Candelin J:r 15,833-67 kbm. <strong>och</strong> Pruuki sågbolag 3,675-75 kbm.;<br />
tjärexporten har förmedlats af J. W. Snellman G:son 10,386 t:r, G. & C.<br />
Bergb<strong>om</strong> 4,919'/,, t:r, Otto Ravander 12,257'/, t:r, J. G. Pentzin 10,687 t:r,<br />
Isak Ravander 8,612 t:r, A. Santaholma 3,530 t:r, Iuberg & C:o 2,133 t:r<br />
m. fl. Af firman Bröder Aström har exporterats 563,328 kg. beredda hudar<br />
samt 26,780 kg. sadelmakarearbeten.<br />
I fråga <strong>om</strong> den andel de Förenade rikena tagit i ofvannämnda varuutbyte<br />
föreligga nedanstående af tullkammaren i Uleåborg benäget lemnade uppgifter:<br />
Från de Förenade rikena importerade varor.<br />
Apotekarevaror, värda ... Fmk 100<br />
Blyhagel kg. 5<br />
Boktryckeristilar » 40<br />
Boktryckerisvärta J> 16<br />
B<strong>om</strong>ull, rå » 259-6<br />
B<strong>om</strong>ullstrassel » 480<br />
Bröd af råg » 526<br />
Böcker, tryckta, värda... Fmk 10,620<br />
Cacao, rifven kg. 0 8<br />
Cement » 13,800<br />
Deglar, sand- » 20<br />
Fajans- <strong>och</strong> porslinskärl... » 57<br />
Fernissa, lackfernissa ... » 270<br />
Fisk, skilda slag » 12,289<br />
Fisknät » 13<br />
Flyttgods, värda Fmk 880<br />
Fotografier, » » 137<br />
Färger o. färgningsilmnen kg. 611<br />
Galanteri- o. korta varor » 112'6<br />
Garn af b<strong>om</strong>ull » 171'4<br />
» » ull » 303-5<br />
Glas <strong>och</strong> arbctcD deraf... » 169'9<br />
Grönsaker, färska » 120<br />
Guld, arbetadt » 0'35<br />
Hasselspån » 166<br />
Hattar af filt st. 27<br />
» » spån kg. 24<br />
Hattst<strong>om</strong>mar » 1<br />
Hudar, råa » 27,086<br />
Instrumenter, värda Fmk 1,175<br />
Jern o. stål samt arbeten<br />
deraf kg. 75,542<br />
Kalk hl. 6,6981/2<br />
Kalklösning kg. 285<br />
Kardborrar » 1<br />
Kemikalier » 779'9<br />
Kläder, färdiga kg. 29.8<br />
Kork, buteljkork » 1,687<br />
Lampor <strong>och</strong> tillbehör... » 5'1<br />
Luktvatten » 63"7<br />
Malt, kornmalt » 10,000<br />
Maltextrakt but. 135<br />
Markiser:<br />
värda 45 Fmk kg. 26<br />
Marmor, arbetad:<br />
värde 120 Fmk » 87<br />
Maskiner, skilda slag:<br />
värda 6,288 Fmk ... » 1,936.9<br />
Maskinpackning:<br />
värde 10 Fmk » 1<br />
Maskinremmar:<br />
värda 406 Fmk » 55<br />
Metaller o. arbeten deraf » 759'5<br />
Metrefvar » 5'2<br />
Mineralvatten but. 20<br />
Mjöl, råg- kg. 680,500<br />
» korn- » 28,000<br />
Oljor, skilda slag » 1,406<br />
Ost » 206<br />
Papper » 1,594<br />
Paraplyer af siden st. 1<br />
Pelterier, värda 75 Fmk kg. 0.65<br />
Pressenningaraf segelduk » 26<br />
Skoplagg » 1<br />
Skrifbläck » 576-2<br />
Senap » 40<br />
Slipsten, värde 10 Fmk » 40<br />
Smergelduk » 3 - 2<br />
Snus » 1<br />
Socker » 3,809<br />
Spanmål, korn » 28,750<br />
Stärkelse » 204
Spirituösa på fat kg. 378<br />
» » but » 85<br />
Sprutslang » 14.15<br />
Sysiike » 15'3<br />
Trän » 5,493<br />
Trävaror o. arbeten, värda Fmk 1,225<br />
Tvål kg. 147-8<br />
Tågvirke » 1,485<br />
Ur, fickur, värda Fmk 40<br />
125<br />
Vagnsmörja kg. 200<br />
Viner, icke mousserande but. 134<br />
B pá fat kg. 652<br />
Väfnader af b<strong>om</strong>ull » 26T5<br />
» » hampa » 0 - 7<br />
» » siden » 26 - 8 7<br />
» » ylle B 550'7B<br />
Växter, lefvaode, värda... Fmk 265<br />
Åkdon, en trilla, » ... » 500<br />
Till de Förenade rikena ha under år 1893 följande varor från Uleåborg<br />
exporterats:<br />
Beck t:r 198 1/2<br />
Böcker lador 7<br />
Hjortron kg. 60<br />
Lax, saltad.. » 2,728<br />
Kött, renkött, rökt B 87<br />
Vasa (från vicekonsuln).<br />
Messingsplåtar kg. 303.5<br />
Smör » 17<br />
Tjära t:r 1,380<br />
Tjärolja kg. 950<br />
Vattenapparat, 1 st. B 37<br />
Samfärdseln med Sverige har detta år uteslutande <strong>om</strong>besörjts af svenska<br />
ångarne »Carl von Linné» <strong>och</strong> BSundsvalls, <strong>om</strong> man undantager att ångaren<br />
»Köpmanholmen» på förs<strong>om</strong>maren gjorde ett par resor emellan denna ort <strong>och</strong><br />
Umeå.<br />
Jag har i år antecknat en visserligen kort men ganska liflig varu- <strong>och</strong><br />
persontrafik öfver Qvarken, s<strong>om</strong>, redan tidigare under den stränga vintern flere<br />
gånger isbelagd, var trafikabel från <strong>och</strong> med den 16 februari, då de första tororna<br />
öfvergingo, till den 9 april. Under denna tid öfverfördes sammanlagdt 1,385<br />
föror, deraf 1,094 med 9,586 drittlar smör = 581,293 kg., 99 föror med<br />
268 kolly fogel = 38,823 kg., 8 kolly lax = 1,226 kg., 14 kolly renkött =<br />
3,459 kg., 8 kolly tågvirke = 1,346 kg., 3 föror med 14 kolly fläsk = 1,446 kg.<br />
520 passagerare ha rest öfver till Sverige <strong>och</strong> ha af dem användts 189 hästar.<br />
Resandena ha till största delen varit emigranter, hvaribland många qvinnor <strong>och</strong><br />
några barn.<br />
Forornas afsändare från Vasa äro: Waldemar Schauman 519 föror med<br />
4,513 drittlar, Cairenius & C:o 392 föror med 3,484 drittlar smör, 74 föror<br />
med 239 kolly fogel etc, T. Laurell 151 föror med 1,315 drittlar, J. Kurtén<br />
32 föror med 274 drittlar smör, K. V. Petersén 25 föror med 61 kolly fogel,<br />
lax <strong>och</strong> kött, Engelska Svinslagteriet 3 föror med 14 kolly fläsk.<br />
Från Umeå ha isvägen till Vasa ink<strong>om</strong>mit 334 st. större jernplåtar c:a<br />
63,166 kg., 1,150 st. t<strong>om</strong>drittlar, 319 kolly styckegods, sås<strong>om</strong> maskindelar,<br />
mejeriredskap <strong>och</strong> apparater, ullgarn, sill, frö, glasvaror <strong>och</strong> jernsmide m. m.,<br />
27 kolly jern <strong>och</strong> stål i stänger c:a 2,260 kg. 85 resande, de flesta från<br />
Amerika återvändande emigranter, hafva till största delen medföljt de återvändande<br />
finska forbönderna, så att endast 11 svenska hästar ha användts för<br />
passageraretrafiken.<br />
Hufvudparten af exporten öfver Qvarken utgjordes, sås<strong>om</strong> af ofvan framgår,<br />
af smör, s<strong>om</strong> öfver Trondhjem vidare befordrades till England, <strong>och</strong> hade
126<br />
finska staten för öfvervakandet af spedieringen engagerat <strong>och</strong> till Umeå sändt<br />
én <strong>om</strong>budsman.<br />
Importen från Sverige har i hufvudsak utgjorts af spik, stål, smide, plåt,<br />
krita, rödfärg, eldfasta tegel, dräneringsrör, mejeri- <strong>och</strong> jordbruksredskap, tunnbinderimaterial,<br />
bröd, böcker, metallvaror, anjovis, hudar, socker, samt från<br />
Norge sey <strong>och</strong> sill. Bland importartiklarne tillåter jag mig särskildt betona<br />
svenska fabrikers socker, s<strong>om</strong> hitk<strong>om</strong>mit i ganska betydande partier, en abnormitet<br />
s<strong>om</strong> helt <strong>och</strong> hållet får tillskrifvas följderna af rysk-tyska tullkriget.<br />
Exporterade äro under seglationstiden hufvudsakligast följande artiklar:<br />
Råg kg. 293,885<br />
Hafre s> 611,183<br />
Korn » 3,680<br />
Malt B 950<br />
Foderajöl B 264,170<br />
Hö » 32,740<br />
Höfrö B 9,500<br />
Rörtofs » 319<br />
Kött <strong>och</strong> fläsk » 86,191<br />
Fisk B 63,321<br />
Smör B 153,890<br />
Vildt B 5,725<br />
Skinn <strong>och</strong> hudar » 4,207<br />
Kreatursben kg. 13,800<br />
Tågvirke » 4,160<br />
Dref » 16,350<br />
Hampa » 3,100<br />
Nöthårsfilt » 5,965<br />
Bär B 1,336<br />
Lök » 750<br />
Beck » 225,450<br />
Tjära hl. 7,692<br />
Tjärolja B 267<br />
Potatis B 1,030<br />
Lefvande kreatur st. 1,871<br />
Ägg B 118,230<br />
Sås<strong>om</strong> häraf framgår, har årets export icke varit vidare liflig, i det att<br />
de flesta artiklar visa en märkbart mindre siffra, jemförd med närmast föregående<br />
årens export. Orsaken torde bero på flera <strong>om</strong>ständigheter, icke minst<br />
den att året på hvardera sidan <strong>om</strong> Bottenviken utfallit ganska lyckligt hvad<br />
skörden beträffar.<br />
Någon immigration från de Förenade rikena torde ej hafva förek<strong>om</strong>mit.<br />
Åbo (från vicekonsuln).<br />
Sås<strong>om</strong> af nedanstående <strong>handel</strong>sstatistik närmare framgår, har importen ifrån<br />
Sverige <strong>och</strong> Norge till Åbo varit i hufvudsak såväl till beskaffenhet s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fång<br />
lik de senast föregående årens <strong>och</strong> detsamma kan sägas <strong>om</strong> exporten<br />
härifrån med undantag af att 684,586 kg. hö under hösten exporterades, beroende<br />
på den goda höskörd Finland sistlidna år hade att fágna sig åt.<br />
Dessut<strong>om</strong> har exporten af kött, fläsk <strong>och</strong> spanmål härifrån till Sverige<br />
varit högst obetydlig.<br />
Den förnämsta exporten utgjordes af:<br />
1893 1892 1891<br />
Sågadt virke std 34,135 34,166 33,977<br />
Hafre kg. 11,060,555 2,210,549 11,856,257<br />
Råg <strong>och</strong> korn » 10,354 937,356
127<br />
Den förnämsta importen ifrån de Förenade rikena till Åbo bar åtgjorts af:
128<br />
Tammerfors (från vicekonsuln).<br />
Trävaruexporten härifrån trakten var, sedan de mot slutet af 1892 till<br />
temligen förmånliga pris för vårleverans afslutade battens- <strong>och</strong> plankpartier blifvit<br />
expedierade, vida mindre än något år förut, hvarut<strong>om</strong> flere af våra större<br />
exportörer drabbades sf känbara förluster gen<strong>om</strong> stora fallissementer såväl i<br />
England s<strong>om</strong> ock hufvudsakligast i Spanien, med hvilket sistnämnda lands importörer<br />
större delen af våra exportörer stått i liflig förbindelse; till följd af<br />
de stora lager trävaror, sona 1892 <strong>och</strong> 1893 blefvo qvarliggande osålda i Spanien,<br />
var efterfrågan å virke derstädes ytterst ringa <strong>och</strong> prisen i överensstämmelse<br />
dermed låga, i medeltal under £ 5 pr standard f. o. b. Äbo eller<br />
Helsingfors. Också lågo 1893 i Tavastland väl 12 à 15 sågar i overksamhet.<br />
Pappersfabriken (firma I. C. Frenckell & Son) arbetade natt <strong>och</strong> dag med<br />
full fart <strong>och</strong> hade att uppvisa en tillverkning af diverse slags <strong>om</strong>slags- <strong>och</strong><br />
skrifpapper uppgående till c:a Fmk 1,400,000.<br />
Asfalt- <strong>och</strong> takfiltfabriken (firma Asfalt- <strong>och</strong> takfiltfabriksaktiebolaget) producerade<br />
med en arbetsstyrka af 120 man diverse <strong>om</strong>slagspapper <strong>och</strong> papp till<br />
ett värde af c:a Fmk 400,000 (c:a 1,980,000 kg.).<br />
Näsijärvi pappfabriksaktiebolag levererade med ea arbetsstyrka af c:a 20<br />
man 120,000 kg. papp till Fmk 30,000 tillverkningsvärde.<br />
Tammerfors aktiepappfabriks årstillverkning utgjorde e:a 225,000 kg. papp<br />
till ett värde af Fmk 56,000.<br />
Tammerfors tapetfabrik (ny för året) frambragte c:a 300,000 rullar tapeter<br />
till ett värde af c:a Fmk 100,000.<br />
Tammerfors tändsticksfabriksaktiebolag var icke hela året <strong>om</strong> i verksamhet<br />
<strong>och</strong> tillverkade med c:a 90 personer (män <strong>och</strong> qvinnor) blott 10,000 lådor<br />
säkerhetständstickor <strong>om</strong> 1,000 askar hvar, till ett värde af Fmk. 93,000.<br />
Splintfabriken (firma Aktiebolaget Splint), med en arbetsstyrka af c:a 45<br />
man, exporterade c:a 100,000 lådor tändsticksämnen <strong>om</strong> en million hvar till<br />
ett värde af c:a Fmk 170,000, hufvudsakligast till London <strong>och</strong> Hamburg.<br />
Nokia aktiebolag, c:a 15 kil<strong>om</strong>eter från Tammerfors, eger ett träsliperi<br />
<strong>och</strong> cellulosafabrik för tillverkning af tryck-, <strong>om</strong>slags- <strong>och</strong> tapetpapper <strong>och</strong> tillverkade<br />
med c:a 300 arbetare 3,000,000 kg. papper till ett värde af c:a
129<br />
Fmk 950,000, <strong>och</strong> drifves med vattenkraft liks<strong>om</strong> Kyröfors pappersbruk (egare<br />
L. J. Hammaren & G. O. Sumelius i Tammerfors), s<strong>om</strong> med eget träsliperi <strong>och</strong><br />
en arbetsstyrka af c:a 200 man tillverkade e:a 2,100,000 kg. <strong>om</strong>slagspapper<br />
till ett värde af c:a Fmk 450,000, hvaraf till c:a Fmk 50,000 värde stannade<br />
i Finland, c:a Fmk 200,000 värde exporterades till Ryssland <strong>och</strong> c:a Fmk<br />
200,000 värde exporterades till utlandet.<br />
Tillgången på skogsfogel har varit ytterst ringa — bristen af en ny <strong>och</strong><br />
strängare jagtstadga gör sig allt mera gällande — <strong>och</strong> ingen nämnvärd export<br />
har kunnat ifrågak<strong>om</strong>ma. Pä hösten stod priset för tjäder till Fmk 6, för<br />
orre till Fmk 3 <strong>och</strong> för hjerpe till Fmk 1.50, allt räknadt per par.<br />
Smörexporten, säs<strong>om</strong> året förut rätt betydlig, utgjorde till S:t Petersburg<br />
öfver 7,500 kg., Danmark, Norge <strong>och</strong> England (mest) öfver 200,000 kg., <strong>och</strong><br />
höll sig priset i medeltal till Fmk 2.25 pr kg. Då för det mesta blott niejerisuiör<br />
utföres, förek<strong>om</strong>ma här inga särskilda smörexportörer, utan en livar mejeriegare<br />
exporterar sjelf öfver Hangö gen<strong>om</strong> derstädes bosatte k<strong>om</strong>missionärer,<br />
hvaribland de största äro Finska Mejeri-Unionen <strong>och</strong> Arthur Borgström. Allmogesmör,<br />
hvars pris varit synnerligen varierande under 1893, nämligen frSn<br />
<strong>och</strong> med Fmk 1.20 upp till Fmk 2 pr kg., har numera varit mindre efterfrågadt<br />
på utrikesmarknaden. Endast norrmannen R. Böe <strong>och</strong> landthandlanden<br />
A. Toikkonen på Kuru (vid Näsijärvi) hafva deraf exporterat några partier till<br />
Sverige.<br />
Arbetshästarnes pris har stått till Fmk 250 à 400 för dugliga sådana,<br />
<strong>och</strong> exporterades<br />
Danmark.<br />
deraf härifrän inalles 128 st. till Ryssland <strong>och</strong> 7 st. till<br />
En exportartikel, s<strong>om</strong> börjat söka sig väg till Tyskland, är kräftor, <strong>och</strong><br />
då det i Tavastland årligen fångas flera millioner af dessa djur, torde utförseln,<br />
såvida prisen hålla sig, kunna blifva stor nog. Försök till export hafva äfven<br />
gjorts till Sverige <strong>och</strong> Danmark <strong>och</strong> lära utfallit till säljarnes belåtenhet, då<br />
varan framk<strong>om</strong>mit i godt tillstånd <strong>och</strong> Iemnat god förtjenst.<br />
Allmän öfversigt.<br />
Arten <strong>och</strong> mängden af de i 1893 års <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättning emellan Finland<br />
<strong>och</strong> utlandet ingående förnämsta alster synes af nedanstående tabell, i hvilken,<br />
till vinnande af en öfversigt af motsvarande förhållanden under båda närmast<br />
föregående år, redogörelse för dessa äfven intagits:
130<br />
Hvad beträffar de Förenade rikenas andel i ofvannämnda varuutbyte, ser<br />
jag mig beklagligtvis ännu, i följd af bristande statistiskt material, ur ständ<br />
att deroin lemna någon redogörelse, men säkert torde vara att de tullförhöjningar<br />
af 50 %, s<strong>om</strong> under en stor del af aret härstädes drabbat alla artiklar<br />
från Tyskland eller af tyskt ursprung, ganska mycket bidragit att under året<br />
öka afsättningen på Finland af åtskilliga artiklar från de Förenade rikena, sås<strong>om</strong><br />
maskiner, jern- <strong>och</strong> stålredskap, väfnader <strong>och</strong> socker. En ny införselsartikel<br />
har dessut<strong>om</strong> varit mjöl, s<strong>om</strong> i mycket betydande partier hit införts,<br />
hufvudsakligen från de stora qvarnverken vid Möss i Norge. Då Finland under<br />
1893 varit gynnadt af ett i alla afseenden godt år, såväl för hvad skörden s<strong>om</strong><br />
höäringen beträffar, under det att ett motsatt förhållande inträffat i flera delar<br />
af Sverige, har följden varit att ansenliga qvantiteter såväl spanmål s<strong>om</strong> hö
131<br />
härifrån sökt sig marknad på vestra sidan af Bottniska viken, oafsedt de högst<br />
betydande partier smör, s<strong>om</strong> under den tid af vintern, då trafiken varit ledd<br />
öfver Kvarken, från Finland fördes till Sverige för vidare transport via Norge<br />
till England.<br />
Äfven i fräga <strong>om</strong> Finlands <strong>handel</strong> <strong>och</strong> industri i allmänhet under det förflutna<br />
året föreligga ännu inga officiella <strong>berättelser</strong>, <strong>och</strong> ser jag mig följaktligen<br />
tvungen att likas<strong>om</strong> tillförene i denna årsrapport inskränka mig till att endast<br />
beröra några af de artiklar, s<strong>om</strong> utgjort föremål antingen för den hufvudsakligaste<br />
exporten från Finland, eller ock i större myckenhet från de Förenade<br />
rikena till distriktet importerats <strong>och</strong> rörande hvilka artiklar det lyckats mig<br />
att från fackmän på enskild väg erhålla några mera i detalj gående uppgifter.<br />
Trävaru<strong>handel</strong>n.<br />
Trävarurörelsen har i allmänhet under år 1893 stält sig gynsammare för<br />
Finland än under det närmast föregående året, såväl i afseende å de utskeppade<br />
partiernas storlek s<strong>om</strong> å de derför betingade prisens belopp.<br />
Till följd af de särdeles låga prisen under år 1892, ingick året med<br />
öfverfulla lager <strong>och</strong> var det med stor tillfredsställelse man strax på nyåret<br />
emottog underrättelse <strong>om</strong> att prisen i utlandet visade en stigande tendens.<br />
Stegringen motsvarade visserligen ej de stora förhoppningar man dervid fästat,<br />
i synnerhet för hvad planchetter <strong>och</strong> de små dimensionerna beträffar, men på<br />
plankor, battens <strong>och</strong> de gröfre dimensionerna uppgick stegringen dock till fullt<br />
5 sh. i gen<strong>om</strong>snitt.<br />
Den stränga <strong>och</strong> snörika vintern gjorde att skogsarbetena <strong>och</strong> timmersläpningen<br />
obebindradt kunde fortgå hela vintern, hvarjemte den rikliga tillgången<br />
på vatten tillät vårflötningarna att bedrifvas med full fart.<br />
De tvenne föregående svåra åren, med delvis missväxt i flera delar af<br />
landet samt deraf följande penningeknapphet <strong>och</strong> höga räntor, kunde naturligtvis<br />
ej undgå att utöfva sin verkan äfven på trävarurörelsen, ehuru dock ej i<br />
den utsträckning s<strong>om</strong> man kunnat befara. De tre eller fyra större konkurser,<br />
s<strong>om</strong> inträffade under året, voro ej en direkt följd af den nuvarande ställningen,<br />
utan torde orsakerna dertill vara att söka långt tillbaka i tiden. De<br />
af olyckan drabbade firmorna voro herrar Tschusoff & Sapetoff i Viborg samt<br />
Blieser Johansson <strong>och</strong> C. G. Bl<strong>om</strong>berg i Tammerfors.<br />
Den känbara krisen in<strong>om</strong> byggnadsverksamheten drabbade väl egentligen<br />
endast snickerifabrikerna i Helsingfors <strong>och</strong> några andra af landets städer, men<br />
äfven in<strong>om</strong> denna bransch förek<strong>om</strong> ett fallissement, i det Ekenäs snickerifabrik<br />
nödgats inställa sina betalningar.<br />
Tvenne faktorer, s<strong>om</strong> i hög grad hämmande inverkat på årets trävarurörelse,<br />
hafva varit dels tullkriget med Tyskland, dels de ofördelaktiga förhållandena<br />
på den spanska marknaden.<br />
Det s. k. tyska tullkriget inträffade dock lyckligtvis för Finland så sent<br />
på året, att en stor del af skeppningen till Tyskland hunnit expedieras. Hade<br />
detta s. k. krigstillstånd inträffat tidigare på året, hade dess verkningar för<br />
Finland säkerligen blifvit ytterst känbara, ty efter tullförhöjningen utestängdes<br />
den finska varan helt <strong>och</strong> hållet från den tyska marknaden, der naturligtvis<br />
under de rådande förhållandena all konkurrens med Sverige eller Norge var<br />
<strong>om</strong>öjlig.<br />
I Spanien, der de finska handsågade 3"×9"×14' furuplankorna sedan<br />
lång tid tillbaka varit en lätt afsättlig <strong>och</strong> <strong>om</strong>tyckt vara <strong>och</strong> der Finland städse<br />
haft en af sina bästa marknader, voro förhållandena ytterst tryckta, såväl på
132<br />
grund af den fallande kursen s<strong>om</strong> af politiska orsaker. Detta försvårade försäljningen<br />
<strong>och</strong> nedtryckte prisen, hvartill äfven k<strong>om</strong> de stora förluster, s<strong>om</strong><br />
drabbade härvarande exportörer gen<strong>om</strong> det obestånd, hvari en af dem mycket<br />
anlitad stor firma i Barcelona råkat.<br />
En ny bransch in<strong>om</strong> trävarurörelsen har på de senare åren härstädes uppstått<br />
gen<strong>om</strong> export af hyflade trävaror m. m., <strong>och</strong> en firma i Helsingfors har<br />
under året förut<strong>om</strong> en del hyfladt virke skeppat till England <strong>och</strong> Tyskland ett<br />
större parti dörrar, färdiga villor <strong>och</strong> andra snickerialster.<br />
Jag tillåter mig här vidfoga en tablå öfver Finlands trävaruexport i kubikmeter<br />
under senaste sex år, hvaraf framgår att skeppningen under år 1893 ej<br />
obetydligt öfverstiger motsvarande export under de föregående åren af perioden:<br />
Sillmarknaden.<br />
Tyvärr måste äfven år 1893 betecknas sås<strong>om</strong> ett ganska ogynsamt är såväl<br />
för exportörer s<strong>om</strong> importörer af sill till Finland.<br />
Visserligen hade flera laster vårsill redan under februari <strong>och</strong> mars månader<br />
härstädes afsatts till rätt fördelaktiga pris, men så snart skeppsfarten<br />
började k<strong>om</strong>ma i gång, anlände så många »aventurlaster» att prisen genast nedtrycktes<br />
<strong>och</strong> egarne nödgades sälja varan till ovanligt låga <strong>och</strong> förlustbringandé<br />
pris. Emedan alla till Viborg tidigare ank<strong>om</strong>na laster icke genast kunnat placeras,<br />
hade flera af dem måst lagras för framtida försäljning, <strong>och</strong> dessa lagrade<br />
partier hafva under vinterns lopp blifvit så att säga bortslumpade samt derigen<strong>om</strong><br />
äfven bidragit att förstöra marknaden.<br />
hos denna sill varit mindre god.<br />
Tilläggas bör dock att qvaliteten
133<br />
Senare pá hösten blef visserligen efterfrågan å storsill något lifligare <strong>och</strong><br />
åtskilliga laster Ostlands- <strong>och</strong> Islandssill såldes i Viborg till rätt fördelaktiga pris.<br />
I november månad anlände hit en ångbåtslast svensk fullsill, s<strong>om</strong> dock icke kunnat<br />
placeras, utan härstädes lagrats. Såväl qvalitet s<strong>om</strong> packning <strong>och</strong> behandling<br />
af varan visade sig ganska tillfredsställande. Af svensk t<strong>om</strong>sill importerades<br />
äfven en större qvantitet, inköpt till billigt pris <strong>och</strong> s<strong>om</strong> här äfven till största<br />
delen fann afsättning till moderat pris. Något högt pris torde t<strong>om</strong>sillen på<br />
grund af sin dåliga beskaffenhet aldrig kunna k<strong>om</strong>ma att härstäiles påräkna.<br />
Äfven under år 1893 importerades ett större parti skotsk fetsill, s<strong>om</strong> här<br />
funnit god afsättning, ehuru qvaliteten var vida sämre än fjolårets. Den skotska<br />
sillen synes år från år vinna större insteg på den finska marknaden, <strong>och</strong> torde<br />
detta väl hufvudsakligast bero på det utmärkta skick, hvari såväl tunnor s<strong>om</strong><br />
packuingen befinna sig, ty i afseende å sjelfva varans beskaffenhet är denna i<br />
många fall underlägsen den norska.<br />
Äfven sjelfva saltningsmetoden torde äfven bidraga till det påpekade förhållandet.<br />
Då stora lager af fjolårets vara ännu finnas öfver allt i Finland <strong>och</strong> dessa<br />
lager naturligtvis först måste utrymmas, torde någon större efterfrågan å ny<br />
vara knappast vara att härstädes emotse förr än senare på s<strong>om</strong>maren.<br />
Under årets lopp har i Jakobstad en konserveringsanstalt för fisk inrättats<br />
af herrar Emil Thodén <strong>och</strong> Uno Lunden. Rökugnarne hafva blifvit uppförda<br />
under tillsyn af en från Norge införskrifven fiskrökare, s<strong>om</strong> dessut<strong>om</strong> är hemmastadd<br />
äfven i andra metoder att konservera fisk. Fabriken har hittills mest<br />
sysselsatt sig med insaltniag af strömming för afsalu till orter norr <strong>om</strong> Jakobstad.<br />
Äfven den af herr M. Him i Säkkijärvi anlagda fabrik för konservering<br />
af strömming har under året betydligt utvidgats med tillbjelp af ett beviljadt<br />
statslån af Fmk 5,000. Fabriken lemnar nu kryddad strömming inlagd i bleckburkar,<br />
s<strong>om</strong> i smak <strong>och</strong> öfriga egenskaper torde kunna jemnställas med den<br />
bästa hvassbuk. Priset är 80 penni per burk, inrymmande vid pass 1/2 kg.<br />
Svenska jordbruks- <strong>och</strong> mejeriredskap.<br />
Samma ansedda firma s<strong>om</strong> under föregående år lemnat redogörelse för afsättningen<br />
i Finland af ofvannämnda artiklar, har äfven i år till generalkonsulatet<br />
afgifvit en berättelse i ämnet för år 1893, ur hvilken jag tillåter mig<br />
meddela följande:<br />
Den under förra året emellan Ryssland <strong>och</strong> Tyskland inträffade tullkonflikten,<br />
hvilken s<strong>om</strong> bekant äfven utsträcktes till Finland, har haft ej obetydligt<br />
inflytande på importen af svenska varor till Finland samt haft till följd en ökning<br />
af densamma, oaktadt de stora svårigheter <strong>och</strong> kostnader anskaffandet af<br />
godkända ursprungsbevis mången gång medfört. Ut<strong>om</strong> denna nu antydda fördel,<br />
hafva också sistlidet års jemförelsevis goda skörderesultat bidragit till att<br />
öka lifligheten i affärerna <strong>och</strong> göra dem sundare <strong>och</strong> säkrare än under föregående<br />
år.<br />
Visserligen har den inhemska tillverkningen in<strong>om</strong> många <strong>om</strong>råden tagit<br />
ett ej obetydligt steg framåt, men de svenska varornas, specielt maskiners <strong>och</strong><br />
redskaps, öfverlägsna egenskaper göra sig det oaktadt gällande <strong>och</strong> vinna af den<br />
opartiske köparen fortfarande det erkännande de så väl förtjena. Så länge de<br />
finska verkstäderna <strong>och</strong> fabrikerna ej kanna prestera ett arbete, s<strong>om</strong> i såväl<br />
materialets beskaffenhet s<strong>om</strong> arbetets utförande är fullt jemngodt med det svenska,<br />
k<strong>om</strong>mer importen från Sverige ej att minskas, utan tvärt<strong>om</strong>, härvid sålunda
134<br />
erhållande en hjelpsam hand af de finska verkstäderna sjelfva. En olägenhet,<br />
s<strong>om</strong> ingalunda spelar en obetydlig roll härvidlag, är dock, att svenska maskinernas<br />
pris i allmänhet ställer sig något högre än de finskas <strong>och</strong> den finsko<br />
bonden ser tills vidare mera på varans pris än dess beskaffenhet, hvilken han<br />
i de flesta fall ej heller fullt kan bedöma.<br />
Det är sålunda på den bildade finske jordbrukaren de svenska fabrikerna<br />
för framtiden måste bygga sina förhoppningar <strong>och</strong> han skall säkerligen ej heller<br />
svika, förr än han i eget land erhåller en lika god maskin eller ett lika godt<br />
redskap, s<strong>om</strong> han från utlandet importerar.<br />
De äfven detta år af finska staten beviljade lånen för mejeriers anläggande<br />
i förening med den erfarenhet de båda föregående åren lemnat, hafva medfört<br />
en för finska förhållanden ovanlig afsättning af för denna näring erforderliga<br />
maskiner <strong>och</strong> redskap. Sá hafva af aktiebolaget Separators i Stockholm mejerimaskiner<br />
(separatorer) ej mindre än 5- à 600 st. importerats <strong>och</strong> försålts i<br />
landet, oaktadt denna fabrikation erhållit en inhemsk konkurrent, s<strong>om</strong> med en<br />
minutiös noggranhet kopierar dessa maskiner <strong>och</strong> hvad utstyrseln beträffar verkligen<br />
k<strong>om</strong>mit originalmaskinerna mycket nära, ehuru de i andra afseenden lemna<br />
åtskilligt öfrigt att önska.<br />
Äfven Excelsiorseparatorn samt Extractorn, båda svenska tillverkningar,<br />
hafva i något mindre antal importerats. Extractorn sås<strong>om</strong> skumningsmaskin<br />
enbart tyckes ej vara någon oäfven maskin <strong>och</strong> torde sås<strong>om</strong> sådan nog kunna<br />
finna marknad här, men använd sås<strong>om</strong> både skumningsmaskin <strong>och</strong> kärna, hvarför<br />
den egentligen konstruerats, synes den vara mindre lämplig.<br />
Ofriga mejerimaskiner hafva funnit afsättning i med separatorerna jemförlig<br />
proportion, men härvidlag hafva mången gång de enklare svenska maskinerna<br />
fått gifva plats för de billigare inhemska <strong>och</strong> detta till föga fr<strong>om</strong>ma för mejeriegarne.<br />
Under detta likas<strong>om</strong> under föregående år har afsättningen af mejerikärl,<br />
tillverkade vid svenska stålpressningsaktiebolaget Olofström, varit betydlig, trots<br />
den stora konkurrensen med de inhemska fabrikaten <strong>och</strong> fortsätter fabriken att<br />
använda samma goda material <strong>och</strong> nedlägga samma <strong>om</strong>sorg vid tillverkningen,<br />
skall detta fabrikat svårligen kunna öfverträffas <strong>och</strong> dess goda anseende allt<br />
framgent göra dem begärliga härstädes.<br />
Försäljningen af svenska ångmaskiner <strong>och</strong> ångpannor, hvilken man skulle<br />
hafva anledning antaga vara betydlig, då så många mejerier byggts, har varit<br />
ringa, enär större delen mejerier uppsatts för handkraft eller hästvandring, till<br />
ej synnerligen fr<strong>om</strong>ma för det finska smörets namn på den utländska marknaden.<br />
Följden häraf torde väl i den närmaste framtiden blifva den, att mejerier<br />
med större separatorer <strong>och</strong> ångmaskiner k<strong>om</strong>ma att anläggas, sedan allmänheten<br />
lärt sig inse det ofördelaktiga i att bygga en mängd små mejerier i<br />
stället för ett, fåtal större.<br />
De svenska plogarne af Ofvcrums, Norrahammars <strong>och</strong> Marieholms bruks<br />
tillverkningar bibehålla fortfarande det goda namn de lyckats förvärfva <strong>och</strong> alsättningen<br />
häraf uppgår, oaktadt flera inhemska bruk upptagit plogfabrikationen,<br />
till flera tusental. Marieholms bruk tyckes härvidlag taga försteget framför de<br />
öfriga svenska bruken, hvilket i första hand torde bero derpå, att dess plogar<br />
äro billigare men ändock jemngoda med de öfrigas. Försäljningen af dessa<br />
bruks tillverkningar har uppgått till c:a 3- å 4,000 st.<br />
Vesterås' radsånipgsmaskiner intaga ännu ett framstående rum bland dylika<br />
maskiner, hvarför desamma uteslutande här säljas <strong>och</strong> hafva fullständigt utträngt<br />
såväl de svenska vid Öfverum tillverkade s<strong>om</strong> de från Amerika ink<strong>om</strong>mande.<br />
Till något betydligt antal kan likväl en maskin, för hvilken här
135<br />
finnes sä jemförelsevis liten användning <strong>och</strong> betingar ett så högt pris, sjelffallet<br />
ej säljas, men torde antalet dock hafva uppgått till ett 50-tal.<br />
Palmcrantz slåttermaskiner, med hvilka konkurrensen mellan inhemska<br />
<strong>och</strong> andra utländska varit ytterst svår, gå fortfarande segrande nr striden.<br />
Visserligen lyckades en amerikansk slåttermaskin här inarbetas <strong>och</strong> säljas i ej<br />
så obetydligt antal, men sedan densamma i hållbarhet visat sig vara den svenska<br />
underlägsen, k<strong>om</strong> den senare åter till heders <strong>och</strong> c:a 400 st. såldes deraf<br />
under 1893.<br />
I samband med slåttermaskinerna säljas årligen ett antal hästräfsor <strong>och</strong><br />
har sådana utgångna från fabriken Ceres vid Vaxholm varit de enda svenska<br />
s<strong>om</strong> funnit köpare.<br />
Sista årets ovanligt rika foderskörd tillät en ej obetydlig export af hö till<br />
kontinenten <strong>och</strong> äfven till Sverige, hvilket i sin ordning gaf anledning till efterfrågan<br />
af höpressar, sås<strong>om</strong> varande nödvändiga för höets konservering under<br />
transporten <strong>och</strong> frakternas nedbringande till det minsta möjliga. Dylika, utgångna<br />
från ofvannämnda fabrik Ceres <strong>och</strong> Vesterås mekaniska verkstad, kunde<br />
derför här placeras.<br />
Det största antalet mindre landtbrukare sakna ännu slåttermaskiner, hvarför<br />
vanliga liar i stort antal <strong>och</strong> af öfvervägande svensk tillverkning säljas.<br />
Af de s. k. »Mora-liarne», hvilka uteslutande d<strong>om</strong>inera marknaden, hafva tusentals<br />
dussin under året försålts. Äfven andra alster af den mindre industrien,<br />
sås<strong>om</strong> högafflar, grepar, spadar <strong>och</strong> yxor, tillverkade i Sverige, äro synnerligen<br />
<strong>om</strong>tyckta, men hafva en mycket svår konkurrent i de inhemska tillverkningarna.<br />
Hults bruks klöfvernötare, hvilka i Sverige vunnit ganska stor spridning,<br />
börja nu äfven här efterfrågas, hvadan utsigt finnes för att dessa utmärkta<br />
maskiner, hvaraf några exemplar redan sålts, skola vinna erkännande <strong>och</strong> afsättning.<br />
De dåliga träkonjunkturer, s<strong>om</strong> under de senaste åren varit rådande, hafva<br />
förorsakat stagnation i sågverksrörelsen, hvarför afsättningen af sågverksmaskiner<br />
varit af ringa betydelse. Det oaktadt hafva dock de sedan gammalt välkända<br />
Bolinderska ramsågarne <strong>och</strong> Beronii träbearbetningsmaskiner till ett 10-tal placerats,<br />
hufvudsakligast till gamla sågar, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> eldsvåda blifvit ramponerade,<br />
eller sås<strong>om</strong> utbyte mot förslitna maskiner <strong>och</strong> äfven i ett eller annat fall mot<br />
sås<strong>om</strong> odugliga ansedda finska ramsågar.<br />
Brandförsäkringsbolagens skärpta bestämmelser hafva haft en god <strong>om</strong>sättning<br />
af pumpar, sprutor <strong>och</strong> annan brandmateriel till följd. Behofvet häraf<br />
har Holmgrenska sprutfabriken, belägen invid Vaxholm, till en ej ringa del<br />
fylt <strong>och</strong> det framstående rum in<strong>om</strong> detta <strong>om</strong>råde verkstaden sedan länge tillkämpat<br />
sig, synes den äfven för framtiden kunna k<strong>om</strong>ma att behålla.<br />
En i sitt slag i Norden enastående industri, hvilken burit goda frukter,<br />
är tillverkningen af helväfda bruna <strong>och</strong> hvita b<strong>om</strong>ullsremmar, sådan den sedan<br />
några år bedrifves å Jonsereds fabrikers aktiebolag invid Göteborg. Dessa<br />
remmar utmärka sig för smidighet, lätthet, styrka, varaktighet <strong>och</strong> i främsta<br />
hand för prisbillighet, hvarför också ej mindre än c:a 3,500 meter försålts i<br />
Finland under år 1893.<br />
Bland större beställningar i maskinväg svenska verkstäder haft att utföra,<br />
framstår det af Munktells mekaniska verkstad i Eskilstuna till Hangö stad levererade<br />
mudderverket. Sås<strong>om</strong> specialist på detta <strong>om</strong>råde har verkstaden goda<br />
utsigter att erhålla leveransen på flera dylika <strong>och</strong> kontrakt med Uleåborgs stad<br />
<strong>om</strong> ett dylikt har äfven afslutats. — Atterlingska verkstaden i Örebro, hvilken<br />
sås<strong>om</strong> specialitet tillverkar maskiner <strong>och</strong> apparater för tillverkning af kolsyrade<br />
läskedrycker, har under året haft att glädja sig åt ej så obetydliga beställningar
136<br />
från Finland. Det utmärkta arbete denna verkstad presterar förtjenar allt erkännande<br />
<strong>och</strong> uppmuntran.<br />
För doktor de Lavals genialiska uppfinning ängturbinen har under det gångna<br />
året ej utan framgång arbetats. Denna maskin, afsedd att ersätta de vanliga<br />
ångmaskinerna, utmärker sig för enkelhet i konstruktionen, lättskötthet, ofarlighet<br />
<strong>och</strong> litet erforderligt utrymme, men den oerhördt stora hastighet, hvarmed turbinen<br />
roterar, afskräcker mången köpare. Det har derför varit förenadt med<br />
mycket arbete <strong>och</strong> stora kostnader att få de första maskinerna placerade. Sedan<br />
isen nu emellertid en gång är bruten <strong>och</strong> redan 10 maskiner placerade,<br />
finnas stora förhoppningar på ett godt resultat. Dessa redan sålda maskiner,<br />
hvilka representera en kraft af tillsammans 100 eff. hästkrafter, hafva företrädesvis<br />
användts för elektriska belysningsanläggningar, men äfven för andra<br />
ändamål. Sås<strong>om</strong> motor för dynam<strong>om</strong>askiner, hvilka dä kopplas direkt till turbinen,<br />
torde svårligen lämpligare maskin gifvas, enär de här ofvan för turbinen<br />
angifna egenskaperna i detta fall göra sig i ännu högre grad gällande<br />
än då maskinen användes sås<strong>om</strong> motor för andra ändamål. Specielt gäller detta<br />
för belysning <strong>om</strong>bord å ångbåtar <strong>och</strong> härvidlag har maskinen tills vidare funnit<br />
sin största användning.<br />
Omkring dessa artiklar har maskin- <strong>och</strong> redskapsimporten från Sverige<br />
hufvudsakligast rört sig, men äfven andra maskiner hafva sjelffallet, fastän i<br />
obetydligare antal, funnit väg till Finland. Det svenska jernets framstående<br />
namn på verldsmarknåden har framkallat en ganska betydlig export jemväl till<br />
Finland. Avesta jernverksaktiebolag är den firma, s<strong>om</strong> otvifvelaktigt gjort de<br />
största affärerna härstädes <strong>och</strong> af deras tillverkningar af panngaflar, ångpanneplåt,<br />
fartygsplåt, spantjern, vinkeljern, plattjern. fyrkantjern, rundjern etc. importerades<br />
under det gångna året ej mindre än c:a 900,000 kg., representerande<br />
ett värde af Fmk 270,000. Denna för finska förhållanden ej obetydliga<br />
import har gifvit nämnda bruk anledning härstädes nedlägga ett lager <strong>om</strong> c:a<br />
400,000 kg. af de mest efterfrågade dimensionerna af plåt <strong>och</strong> jern. För nederlaget<br />
är upphyrdt ett mycket stort <strong>och</strong> prydligt, nyss uppfördt magasin å villa<strong>om</strong>rådet<br />
Neckcn vid östra chaussén invid Helsingfors. Då jernverket dessut<strong>om</strong><br />
utarbetat s. k. normalpannor öfver de i Finland vanligen gångbara <strong>och</strong> använda<br />
dimensioner samt håller plåt å nederlaget till sådana, bör detta företag kunna<br />
påräkna en betydande <strong>om</strong>sättning. Prisen för nederlagsvarorna k<strong>om</strong>ma att ställas<br />
låga, emedan endast frakt <strong>och</strong> magasinering samt andra mindre <strong>om</strong>kostnader<br />
tilläggas, men ingen lagerränta beräknas å materialet.<br />
Äfven andra svenska jernbruk hafva härstädes lyckats få afsättning för<br />
sina tillverkningar. Så har t. ex. Sandvikens maskinsmide till ett värde af<br />
c:a 20,000 Fmk användts af en enda Helsingforsverkstad.<br />
Förut<strong>om</strong> ofvannämnda artiklar hafva äfven åtskilliga andra produkter af<br />
svensk industri börjat att i Finland erhålla förmånlig afsättning.<br />
Hvalolja af svenska hvaloljefabrikens i Stockholm tillverkning användes i<br />
de flesta finska sågverk, <strong>och</strong> svensk s. k. krontjära<br />
finna liflig efterfrågan.<br />
för takbestrykning börjar<br />
Förädlade stenkolstjärpreparater <strong>och</strong> kemikalier för framställande af takbestrykningsämnen,<br />
träkonserveringsmedel <strong>och</strong> färger hafva af firman E. C. Gernandt<br />
till ett belopp af Fmk 30,000 importerats från Sverige <strong>och</strong> vidare förarbetats<br />
i firmans härstädes belägna fabrik, hvilken utgör en filial till den i<br />
Stockholm anlagda <strong>och</strong> i Sverige välkända fabriken för samma ändamål.<br />
Svenskt utsädesfrö har äfven varit en ingalunda obetydlig importartikel,<br />
då detta frö på grund af sin stora grobarhet <strong>och</strong> renhet har blifvit synnerligen
137<br />
<strong>om</strong>tyckt. De försök, s<strong>om</strong> under året gjorts att bedrifva denna införsel i större<br />
skala, synas hafva lemnat ett öfver förväntan godt resultat, enar ej njindre än<br />
e:a 17,000 kg. deraf blifvit gen<strong>om</strong> en enda firma härstädes placerade, <strong>och</strong> antagligt<br />
torde vara att ett par andra härvarande firmor uppnått minst samma<br />
försäljningssiffra.<br />
På initiativ af grosshandlaren W:m Djurling i Stockholm har, med anledning<br />
af tullförhållandena i Finland, i staden Mariehamn pä Åland ett nytt<br />
tapetfabriksbolag bildats, <strong>och</strong> har den gamla Björklundska tapetfabrikens i Stockholm<br />
maskiner etc. försålts till det nya bolaget samt i Mariehamn uppsatts.<br />
Fabriken får svensk verkmästare <strong>och</strong> hufvudsakligen svenske arbetare. Delegarne<br />
i det nya bolaget äro svenskar <strong>och</strong> Mariehamnsbor.<br />
Skördeförhållandena.<br />
Några fullständiga statistiska uppgifter öfver resultatet af 1893 års skörd<br />
föreligga ej ännu. men torde den för hela Finland öfver hufvud taget kunna betecknas<br />
öfver medelmättan <strong>och</strong> i södra delen af landet till <strong>och</strong> med sås<strong>om</strong> god,<br />
säväl för hvad qvalitet s<strong>om</strong> qvantitet angår. Äfven höskörden torde i större delen<br />
af landet hafva utfallit riklig. Denna stora tillgång på hö har under året föranledt<br />
till en betydande export af denna vara, hufvudsakligast till Frankrike,<br />
der årets höskörd felslagit. Transporten har vanligen skett transito gen<strong>om</strong><br />
Sverige öfver Göteborg.<br />
Emigrationen.<br />
Äfven i Finland har under årot visat sig en märkbar minskning i utvandringen<br />
till Amerika <strong>och</strong> torde dertill hafva bidragit icke allenast de skärpta<br />
bestämmelserna i Amerika i fråga <strong>om</strong> tillstånd för utvandrare att der landstiga,<br />
utan äfven, <strong>och</strong> i än högre grad, de allt talrikare skaror af återvändande<br />
amerikafarare, s<strong>om</strong> endast hafva föga lockande skildringar <strong>om</strong> arbetslösheten <strong>och</strong><br />
nöden i den stora republiken att meddela åt härvarande anhöriga <strong>och</strong> vänner.<br />
Allt detta oaktadt har dock antalet utvandrare från Finland till Amerika under<br />
år 1893 uppgått till öfver 9.000 personer, hraraf 4.000 ensamt från Vasa län.<br />
Under år 1893 hafva följande svenska försäkringsanstalter<br />
utöfvat försäkringsverksamhet i Finland:<br />
med laga rätt<br />
Lifförsäkringsbolagen Skandia, Stockholm, gen<strong>om</strong> firman Schildt & Hallberg,<br />
Helsingfors; Svea. Goteborg, gen<strong>om</strong> herr J. X. Oarlander, Helsingfors;<br />
Nordstjernan, Stockholm, gen<strong>om</strong> herr K. Elmgi·en. Helsingfors; Thule, Stockholm,<br />
gen<strong>om</strong> herr O. Th. Widerholm, Helsingfors; Victoria, Stockholm, gen<strong>om</strong><br />
herr E. A. Hjelt, Helsingfors; Skåne. Malmö, gen<strong>om</strong> herr C. F. Curlander,<br />
Helsingfors, samt Allmänna Liffürsäkring-bolaget, Stockholm, gen<strong>om</strong> herr K. Th.<br />
Hjelt, Helsingfors.<br />
Olycksfallsförsfikrivgsbolaget<br />
Carlander, Helsingfors.<br />
Skandinavien, Stockholm, gen<strong>om</strong> herr J. N.<br />
Brandförsäkringsbolagen Skandia. Stockholm, gen<strong>om</strong> firman Schildt & Hallberg,<br />
Helsingfors; Svea, Göteborg, gen<strong>om</strong> herr J. N. Carlander, Helsingfors;<br />
Skåne, Malmö, gen<strong>om</strong> herr C. F. Carlander, Helsingfors, samt Fenix, Stockholm,<br />
gen<strong>om</strong> herr C. J. Kramer, Åbo.<br />
Transportförsäkringsbolagen Gauthiod, Göteborg, gen<strong>om</strong> firman Wald.<br />
Schauman, Nikolaistad; Stockholms Sjöfürsäkringsaktiebolag, Stockholm, gen<strong>om</strong><br />
Ser. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart.<br />
10
138<br />
herr C. A. Sundahl, Åbo; Ägir, Stockholm, gen<strong>om</strong> herr Victor Ek, Helsingfors,<br />
samt Vega, Stockholm, gen<strong>om</strong> herr Trapanus Seth, Åbo.<br />
Någon norsk försäkringsanstalt har deremot icke under året bedrifvit sinverksamhet<br />
i Finland.<br />
I afseende å de under årets lopp i Finland vidtagna vigtigare åtgärder<br />
s<strong>om</strong> falla in<strong>om</strong> <strong>handel</strong>s- <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>slagstiftningens <strong>om</strong>råde, tillåter jag mig här<br />
<strong>om</strong>nämna:<br />
utfärdandet under den 20 februari af en kejserl. förordning angående denaturering<br />
af bränvin;<br />
utfärdandet under den 27 februari af ett bref till poststyrelsen angående<br />
det kännetecken finska <strong>handel</strong>sfartyg, s<strong>om</strong> frambefordra post, ega föra;<br />
utfärdandet under den 25 maj af en kejserl. kungörelse angående tull å.<br />
ryska rikskreditbiljetter;<br />
utfärdandet under den 25 maj af en kejserl. kungörelse innehållande närmare<br />
föreskrifter angående allmänna upplagsmagasin med rätt att utgifva s. k.<br />
»warrants»;<br />
fastställandet under den 17 maj af ny allmän matordning på finska <strong>handel</strong>sfartyg;<br />
fastställandet under den 31 maj af formulär till frejdebok för i sjömanshus<br />
inskrifne maskinister, maskinistelever <strong>och</strong> eldare å finska <strong>handel</strong>sångfartyg;.<br />
utfärdandet under den 15 juni af en kejserl. förordning angående närmare<br />
föreskrifter <strong>om</strong> silfverrubelns <strong>och</strong> dess fullhaltiga underafdelningars gångbarhet<br />
i Finland;<br />
utfärdandet under den 9 augusti af en kejserl. förordning angående åtgärder<br />
emot kolerasjukd<strong>om</strong>en;<br />
utfärdandet under den 6 november af en kejserl. kungörelse angående införande<br />
af ursprungsbevis för varor, s<strong>om</strong> till Finland införas:<br />
utfärdandet under den 20 december af en kejserl. kungörelse angående<br />
sågningsafgifternas erläggande i Finland under ytterligare tre år;<br />
utfärdandet under den 20 december af en kejserl. kungörelse angående de<br />
vilkor, hvarunder oförtullade varor må i allmänt upplagsmagasin insättas; <strong>och</strong><br />
utfärdandet under den 20 december af en kejserl. kungörelse med närmareföreskrifter<br />
angående hallstämpling af guld- <strong>och</strong> silfverarbeten.<br />
Ibland de bestämmelser i fråga <strong>om</strong> de finska tullsatserna, s<strong>om</strong> under året<br />
blifvit vidtagna, tillåter jag mig erinra dels <strong>om</strong> den förhöjning i tullafgifter<br />
med 50 %, s<strong>om</strong> nnder den 10 augusti blifvit faststäld å alla till Finland importerade<br />
tyska varor, dels äfven <strong>om</strong> den exporttull af 45 penni pr kbm., s<strong>om</strong><br />
under den 20 december blifvit faststäld för gröfre virke af furu eller gran af<br />
minst 2 meters längd vid utförsel från Finland.<br />
Af de under året öppnade nya k<strong>om</strong>munikationsleder af större betydelse<br />
torde böra nämnas jernvägssträckan emellan Viborg <strong>och</strong> Sordavala <strong>och</strong> hamnbanan<br />
i Helsingfors, hvilka båda upplåtits till allmän trafik. Under året ha<br />
dessut<strong>om</strong> pågått arbeten för fullbordande af statsbanorna såväl gen<strong>om</strong> Karelen<br />
från Sordovala till Joensuu s<strong>om</strong> från Tammerfors till Björneborg.<br />
M. Björnstjerna.
139<br />
Konstantinopel den 28 februari 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet var följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: från utrikes ort med last 3 1,479<br />
» » i barlast 1 298<br />
Afgångna: till » med last 4 1.777<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: frän Sverige med last 1 988<br />
» utrikes ort » 8 10,226<br />
Afgångna: til! v i barlast 9 11,214<br />
Bruttofrakten utgjorde för:<br />
Svenska fartyg, ank<strong>om</strong>na i] 200<br />
» » afgångna » 200<br />
Norska i> ank<strong>om</strong>na » 4.644<br />
På- <strong>och</strong> afmönstringar å de Förenade rikenas fartyg uppgingo till 29.<br />
Vicekonsulsstationerna<br />
Förenade rikena:<br />
hafva besökts af följande antal fartyg tillhörande de<br />
Svenska<br />
Norska<br />
Antal Ton Antal Ton<br />
Saloniki 2 791 2 2.135<br />
Kandia 2 986 — —<br />
Varna — — 1 ?<br />
Frakterna hafva under år 1893 i allmänhet varit goda, <strong>och</strong> <strong>om</strong> icke<br />
karantänsföreskrifterna föranledt så stora utgifter, skulle de t. o. m. kunnat<br />
kallas fördelaktiga.<br />
Sanitetsväsendet.<br />
De sanitära förhållandena hafva i hög grad tagit beskickningens verksamhet<br />
i anspråk. Sås<strong>om</strong> bekant, är det turkiska maritima sanitetsväsendet förlagdt<br />
under det internationella sundhetsrådet härstädes, hvars president är den turkiske<br />
utrikesministern. Det utgöres af 7 turkiska <strong>och</strong> 13 europeiska delegerade, s<strong>om</strong><br />
till- <strong>och</strong> afsätta läkare <strong>och</strong> tjenstemän vid alla maritima lasarett i hela turkiska<br />
riket samt diktera alla karantänbestämmelser. Sundhetsrådet, s<strong>om</strong> i vanliga fall<br />
sammanträder hvarje tisdag, har 1893 haft möten hvar annan dag. <strong>och</strong> man
140<br />
kan derför utan öfverdrift säga, att dessa möten, s<strong>om</strong> ofta pågått under flere<br />
timmar, tagit en persons mesta tid <strong>och</strong> arbete i anspråk; beskickningens delegerade<br />
har i allmänhet offrat 30 timmar i veckan blott på sanitära ärenden,<br />
hvilka for vår <strong>sjöfart</strong> äro af stor vigt.<br />
S<strong>om</strong> häraf synes, äro de europeiska delegerade ungefar dubbelt så många<br />
s<strong>om</strong> de turkiska, hvilket också är ganska rimligt, då det är de främmande fartygen<br />
s<strong>om</strong> underhålla både läkare <strong>och</strong> lasarett.<br />
Kolerans uppträdande här i landet har varit mycket mildt. Den har<br />
härjat i Yemen, Syrien, Anatolien, Konstantinopel <strong>och</strong> Saloniki, utan att dock<br />
dödsfallens antal å någondera orten i allmänhet öfverstigit 20 à 30 pr dag.<br />
Det är följaktligen icke så mycket sjelfva farsoten s<strong>om</strong> snarare de stränga<br />
karantänsåtgärderna hvilka framkallat nöd <strong>och</strong> elände hos befolkningen, skadat<br />
<strong>sjöfart</strong>en <strong>och</strong> nästan tillintetgjort <strong>handel</strong> <strong>och</strong> samfärdsel, i det de föranledt utlandet<br />
till försigtighetsregler icke allenast i fråga <strong>om</strong> <strong>sjöfart</strong>en, utan äfven<br />
i fråga <strong>om</strong> importen af turkiska sydfrukter <strong>och</strong> andra produkter. Särskildt<br />
tryckande är förbudet att lossa eller lasta under karantän å andra orter än<br />
der formliga af sundhetsrådet erkända lasarett föreflnnas.<br />
Deremot är det nya reglementet för <strong>sjöfart</strong>en vid Dardanellerna egnadt att<br />
bereda kaptenerna vissa lättnader, sås<strong>om</strong> framgår af följande deruti intagna<br />
bestämmelser:<br />
1:o. Sundhetsformaliteterna för fartyg med rent sundhetspass kunna efter<br />
kaptenens eget val ega rum i land eller <strong>om</strong>bord; i senare fallet skall kaptenen<br />
navigera fartyget så nära sundhetsbyrån s<strong>om</strong> möjligt <strong>och</strong> vid Nagara hissa på<br />
fockmasten en flagga af fem röda band alternerande med lika många gula af<br />
10 centimeters bredd <strong>och</strong> två meters längd, horisontelt placerade;<br />
2:o. Fartyg, k<strong>om</strong>mande från kolerasmittad ort <strong>och</strong> destinerade till icke,<br />
kolerasmittade turkiska hamnar vid Svarta hafvet, interrogeras af sundhetsvakten<br />
vid Nagara utan k<strong>om</strong>munikation <strong>och</strong> erhålla, i händelse intet kolerafall förek<strong>om</strong>mit<br />
<strong>om</strong>bord, tvenne sanitetsväktare, hvilka landsättas i Cavak;<br />
3:o. Fartyg, s<strong>om</strong> haft kolerafall <strong>om</strong>bord, nekas att passera sundet <strong>och</strong><br />
hänvisas till Clag<strong>om</strong>ènes för undergående af föreskrifven karantän;<br />
4:o. Fartyg, s<strong>om</strong> passera Dardanellerna <strong>och</strong> Bosporen i karantän, skola<br />
å stormasten hissa en gul flagga <strong>och</strong> må endast i nödfall k<strong>om</strong>municera med<br />
land;<br />
5:o. Sundhetsafgifterna erläggas i Cavak; <strong>och</strong><br />
6:o. Segelskepp, k<strong>om</strong>mande från kolerasmittad ort, förvägras tillträde till<br />
sundet <strong>och</strong> Bosporen.<br />
Konsulatvisa.<br />
Den 28 september väckte Porten medelst en cirkulärnot till alla främmande<br />
beskickningar den sedan 1887 hvilande frågan <strong>om</strong> turkisk konsulatvisa å främmande<br />
fartygs sundhetspass. Denna fråga, s<strong>om</strong> nyssnämnda år blef hänvisad<br />
till en speciell k<strong>om</strong>mission, bestående af 13 europeiska <strong>och</strong> 3 turkiska delegerade,<br />
hade icke kunnat bringas till ett för turkarne fördelaktigt slut, <strong>och</strong> den<br />
turkiska regeringen utfärdade derför helt enkelt det påbud, att alla främmande<br />
fartyg, s<strong>om</strong> efter den 1 november ank<strong>om</strong>mo till turkiska hamnar, skulle hafva<br />
sina sundhetspass försedda med turkisk konsulsvisa, vid äfventyr att eljest icke<br />
uppnå fri praktika.<br />
Detta uppenbara brott mot kapitulationerna besvarades af internationella<br />
sundhetsrådet med. en skarp protest.
141<br />
Tills vidare är status quo respekteradt, <strong>och</strong> med undantag af den sanitära<br />
visan hafva främmande fartygs befälhafvare inga formaliteter att uppfylla å<br />
turkiska konsulat i utlandet.<br />
Polisvisitation.<br />
En annan likaledes gammal fräga har Porten väckt i slutet af året, i det<br />
regeringen begärt de främmande konsulernas assistance till att visitera alla<br />
främmande fartyg, för att efterspana <strong>och</strong> gripa förbrytare o. s. v.<br />
Agenterna.<br />
Beskickningen kan icke annat än förnya sitt i fjolårsrapporlen gjorda uttalande,<br />
att skeppsbefälhafvarne allt för ofta förbigå konsuln. I allmänhet äro<br />
visserligen flertalet fartyg barlastade, <strong>och</strong> anlöpa denna hamn endast för att<br />
fullgöra vissa för passagen nödiga formaliteter, <strong>och</strong> kaptenerna hafva följaktligen<br />
ingen skyldighet att inställa sig på konsulatet, ehuru detta skulle lända både<br />
kaptenen, konsulatet <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>en till gagn <strong>och</strong> fördel. Då fartygen på återvägen<br />
i allmänhet icke anlöpa denna hamn, erhålla de på uppresan jemväl de<br />
för återresan nödiga dokumenterna.<br />
När fartyget på uppgående anländer till Dardanellerna, telegraferar kaptenen<br />
gen<strong>om</strong> derrarande agent till agenten i Konstantinopel. Detta telegram<br />
innehåller i regeln kaptenens <strong>och</strong> fartygets namn, afgängs- <strong>och</strong> destinationsorterna,<br />
styrkan af besättningen <strong>och</strong> lastens innehåll.<br />
På detta telegram erhåller agenten å det beträffande konsulatet de nödvändiga<br />
dokumenterna, d. v. s. sundhetspass <strong>och</strong> firmaner, s<strong>om</strong> derpå öfverlemnas<br />
till vederbörande turkiska myndighet, der kaptenen vid ank<strong>om</strong>sten följande<br />
morgon sjelf eller gen<strong>om</strong> agenten afhemtar dem. Man skulle ju tro, att kaptenen,<br />
s<strong>om</strong> vid ank<strong>om</strong>sten finner så att säga allt klart, skulle hinna att åtminstone<br />
en gång <strong>om</strong> året aflägga ett besök på konsulatet, helst han ofta uppehåller<br />
sig flere timmar hos agenten. K<strong>om</strong>me hvarje kapten en eller två gånger<br />
årligen till konsulatet, <strong>och</strong> konsuln derigen<strong>om</strong> blefve satt i tillfälle att utbyta<br />
tankar <strong>och</strong> åsigter med hon<strong>om</strong>, skulle derigen<strong>om</strong> mången god upplysning<br />
kunna erhållas, många oriktiga uppfattningar häfvas <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>en i hög grad<br />
främjas. Konsuln är visserligen embetsman, men han är tillika, <strong>och</strong> kanske i<br />
första rummet, den förste <strong>och</strong> naturligaste målsmannen for hemländernas <strong>handel</strong>,<br />
industri oeh <strong>sjöfart</strong>. Denua <strong>om</strong>ständighet i <strong>och</strong> för sig bjuder hon<strong>om</strong> att, så<br />
långt tid oeh förmåga räcka, bistä kaptenen <strong>och</strong> söka vinna dennes aktning <strong>och</strong><br />
förtroende. Men huru lifligt han än önskar att hjelpa med råd <strong>och</strong> dåd, har<br />
detta intet praktiskt resultat, då kaptenerna af vana. vänskap eller egennytta<br />
gå i agenternas ledband. Det ligger gifvetvis i dessa senare herrars intresse,<br />
att kaptenen så sällan s<strong>om</strong> möjligt k<strong>om</strong>mer i beröring med konsuln, <strong>och</strong> när<br />
detta någon gång måste ske, äro de alltid personligen tillstädes för att föra<br />
kaptenens talan. Agenten har ju under åratal ordnat kaptenens angelägenheter<br />
på ett tillfredsställande sätt, under det konsuln betraktas snarare s<strong>om</strong> ett hinder<br />
än en hjelp <strong>och</strong> i de flesta fall öfverflödig. Kaptenen anar icke, då han af<br />
agenten meddelas att en eller annan tvistig fråga ordnats till hans fördel, att<br />
agenten ingenting gjort eller kunnat göra annat än anmoda konsuln <strong>om</strong> intervention.<br />
Då konsulns möda krönts med framgång, underrättar han ju agenten<br />
der<strong>om</strong>, <strong>och</strong> denne i sin ordning kaptenen, men förtiger visligen att förtjensten<br />
bör tillskrifvas konsuln. På detta sätt får kaptenen en hög tanke <strong>om</strong> agentens<br />
inflytande <strong>och</strong> duglighet. Generalkonsulatet kan med detta för ögonen icke
142<br />
underlåta att betona, det en agent i Turkiet absolut intet förmår utöfver de<br />
alldagliga agenturåliggandena, <strong>och</strong> är tvungen att anlita beskickningens bistånd<br />
i de minsta bagateller s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma inför t. o. m. den mest underordnade turkiska<br />
myndighet. Gen<strong>om</strong> att direkt vända sig till konsuln sparas derför tid,<br />
penningar <strong>och</strong> — agentarvode.<br />
Det är dock isynnerhet vid haverier <strong>och</strong> reparationer kaptenerna skulle<br />
hafva sig ålagdt att öfverlemna allt i konsulns händer <strong>och</strong> låta denne utse<br />
agenter, uppsyningsmän etc, dervid ansenliga summor skulle sparas. Om konsulns<br />
tid <strong>och</strong> insigter icke tillåta hon<strong>om</strong> sjelf att taga verksam andel i arbetet,<br />
kan han åtminstone skaffa hederligt <strong>och</strong> insigtsfulit folk <strong>och</strong> förhindra bedrägerier.<br />
Ju mera konsulns — det menas här gifvetvis de lönade konsulerna,<br />
s<strong>om</strong> icke fä mottaga annat arvode än det i taxan fastsatta — bistånd anlitas,<br />
desto fördelaktigare för <strong>sjöfart</strong>en <strong>och</strong> desto billigare för de intresserade. Agenten<br />
är naturligtvis i de flesta fall behöflig, men han får icke tränga sig mellan<br />
konsuln <strong>och</strong> kaptenen, hämma den förstnämndes arbete <strong>och</strong> rubba den sistnämndes<br />
förtroende. Han bör i stället vara beroende af konsulns förtroende<br />
<strong>och</strong> af denne kunna rek<strong>om</strong>menderas till kaptenen, s<strong>om</strong> då, ifall han blifver bedragen,<br />
kan hålla sig till konsuln. Om redare <strong>och</strong> kaptener visste huru den<br />
tjenstvillige, förek<strong>om</strong>mande agenten låter uppväga sina tjenster med guld, skulle<br />
de kanske vara en smula försigtigare. I Levanten är agenten mera än annorstädes<br />
att kontrollera, ty i de flesta fall står han i förbindelse med alla. Vid<br />
en reparation t. ex. går allt till på laglig väg; auktion förrättas under iakttagande<br />
af alla lagliga regler, <strong>och</strong> anbuden öppnas af kaptenen sjelf, s<strong>om</strong> naturligtvis<br />
accepterar det billigaste. Kaptenen vet icke, att alla s<strong>om</strong> ingifvit<br />
anbud äro i k<strong>om</strong>plott, <strong>och</strong> att de på förhand enat sig <strong>om</strong> huru stor summa<br />
agenten skall hafva <strong>och</strong> hvem s<strong>om</strong> skall gifva det lägsta anbudet. Vid inköp,<br />
aflöningar, besigtningar o. s. v. bar agenten sin andel i betalningen från rederierna<br />
<strong>och</strong> assuradörerna. Nu frågar kanske någon, hvarför icke kaptenen göres<br />
uppmärksam härpå, <strong>och</strong> det svaras då, att kaptenen för det första sällan eller<br />
aldrig låter se sig, för det andra af agenten vanligen »uppsattes» mot konsuln,<br />
för det tredje har blindt förtroende till den förre <strong>och</strong> för det fjerde skulle<br />
uppfatta en varning s<strong>om</strong> förtal.<br />
Beskickningen vill härmed ingalunda hafva sagt, att här icke finnes ansedda<br />
<strong>och</strong> ärliga agenter; tvärt<strong>om</strong> är afsigten med denna varning att gagna de<br />
redliga agenterna, derigen<strong>om</strong> att man söker blotta de oredliges knep. Här<br />
finnas ansedda skandinaviska <strong>och</strong> engelska hus, men det finnes ännu flere svindlare,<br />
<strong>och</strong> derför tillrådas ännu en gång rederierna att vid vigtiga tillfällen öfverlemna<br />
allt i konsulns händer <strong>och</strong> låta denne träffa valet af agenter. Beskickningen,<br />
s<strong>om</strong> både i fjol <strong>och</strong> i år betonat detta, ämnar icke för framtiden trötta<br />
med samma varning, hvilken man har ansett s<strong>om</strong> en pligt att uttala, för att<br />
tillika i påk<strong>om</strong>mande fall undgå klander.<br />
Mätbrefven.<br />
Årets största <strong>och</strong> vigtigaste tilldragelse på det maritima <strong>om</strong>rådet är förändringen<br />
uti navigationsafgifiernas erläggande i Turkiet. De Förenade rikena<br />
hafva förut varit särdeles ogynsamt stälda i detta hänseende, i det de nödgats<br />
betala ifrågavarande afgifter efter tyska regeln, under det flertalet andra fartyg<br />
utanordnat desamma enligt »British Rule». Tyskland, s<strong>om</strong> i detta fall varit<br />
likstäldt med oss, har på senare tiden kringgått detta gen<strong>om</strong> att utställa specielt<br />
för Turkiet gällande mätbref efter engelska regeln. Generalkonsulatet, s<strong>om</strong><br />
1892 väckte mätbrefsfrågan <strong>och</strong> uti flera rapporter sökte visa våra fartygs oför-
143<br />
•delaktiga ställning i jemförelse med t. ex. de engelska, föreslog jemväl s<strong>om</strong> eo<br />
utväg att följa Tysklands exempel.<br />
Så k<strong>om</strong> i september underrättelsen, att mätsystemet i Norge blifvit förändradt,<br />
hvilket gaf beskickningen anledning att uti en skrifvelse till Porten<br />
anhålla, att norska fartyg från den 1 oktober 1893 måtte få betala sina afgifter<br />
på grundval af den i mätbrefven upptagna »British Rule».<br />
I anledning häraf begynte beskickningen nu underhandlingar med utrikes<strong>och</strong><br />
marinministrarne samt fyrdirektionen <strong>och</strong> internationella sundhetsrádet, hvilka<br />
pågingo nästan dagligen i tvenne månaders tid, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> slutade med det resultat,<br />
att de Förenade rikenas ångfartyg från 1 oktober 1893 skulle betala<br />
sina afgifter på grundval af den i deras mätbref upptagna appendixen »British<br />
Riden.<br />
Vigten af den sålunda uppnådda öfverensk<strong>om</strong>melsen torde bäst illuätreras<br />
gen<strong>om</strong> att framhäfva, att för hvarje besök i hamnen derigen<strong>om</strong> inbesparas é<br />
à 5 turkiska pund <strong>och</strong> att besparingen för arets trentie sista månader uppgår<br />
till den ganska ansenliga summan af <strong>om</strong>kring 200 turkiska pund eller närmare<br />
5,000 francs. Skeppsfarten, s<strong>om</strong> snarare ökas än minskas, har sålunda gen<strong>om</strong><br />
denna öfverensk<strong>om</strong>melse uppnått stora lättnader, <strong>och</strong> den årliga besparingen<br />
k<strong>om</strong>mer att uppgå till bortåt 20,000 francs, eller mera än hälften af <strong>om</strong>kostnaderna<br />
för beskickningens årliga underhåll.<br />
Levantinsk fraktfart.<br />
En annan glädjande företeelse på det maritima <strong>om</strong>rådet är, att trenne<br />
norska <strong>och</strong> ett svenskt ångfartyg i den närmaste framtiden k<strong>om</strong>ma att gå i<br />
månadsfrakt mellan Triest <strong>och</strong> Konstantinopel med aDlöpande af skilda mellannamnar.<br />
Denna anspråkslösa början kan gifva anledning till efterföljd <strong>och</strong> bereda<br />
stora fördelar för våra rederier, på samma gång det gagnar hemländerna <strong>och</strong><br />
gör deras flaggor kända utanför den vanliga stråkvägen för våra fartyg. Allt<br />
talar för öfrigt för att vår skeppsfart, s<strong>om</strong> här går långsamt men säkert framåt,<br />
skall k<strong>om</strong>ma att göra ett stort uppsving, så snart de tryckande karantänspåbuden<br />
upphört.<br />
Åkerbruk, industri, samfärdsel m. m.<br />
Årsväxten i turkiska riket har 1893 varit särdeles rik, men likafullt har<br />
nationalvälmågan icke synnerligen tilltagit, då befolkningen icke förstår att förädla<br />
råprodukterna. Med en smula företagsamhet hos befolkningen borde Turkiet<br />
blifva ett af de rikaste <strong>och</strong> mäktigaste land i Europa, då klimat <strong>och</strong> jordmån<br />
äro så fördelaktiga, att endast föga arbete kräfves för att förvandla landet till<br />
en verklig kornbod. De förbättrade k<strong>om</strong>munikationerna <strong>och</strong> isynnerhet de pågående<br />
jernvägsanläggningarna i Europa <strong>och</strong> Asien torde emellertid k<strong>om</strong>ma att<br />
i hög grad bidraga till åkerbrukets uppsving. Den gamla vanan att endast<br />
odla en teg vid stugudörren <strong>och</strong> låta milslánga sträckor ligga oodlade skall<br />
nog gifva vika för ett mera rationelt arbete, så snart den turkiske bonden<br />
märker, att hans produkter kunna med förde! afsättas, hvilket hittills varit en<br />
<strong>om</strong>öjlighet. Hvad man förr icke kunde sjelf förtära, fick ruttna bort. Nu<br />
deremot kan<br />
landet.<br />
öfverskottet med jernväg exporteras till hufvudataden eller ut<br />
Den stora asiatiska jernvägslinien, på hvilken man arbetar med all kraft,<br />
k<strong>om</strong>mer in<strong>om</strong> några år att förena Konstantinopel med Bagdad <strong>och</strong> göra det
144<br />
rika Mindre Asien tillgängligt för odling <strong>och</strong> kultur, under det den under arbetevarande<br />
linien Saloniki—Konstantinopel bereder afsättning för europeiska Turkiets<br />
rika alster. Af allt att döma, synes turkiska riket vara stadt i ständigt<br />
framåtskridande <strong>och</strong> det allmänna välståndet med hvarje år ökas.<br />
Finanserna lida gifvetvis under dessa reformarbeten, men sedan desamma,<br />
eller rättare sagdt den turkiska statsskulden, k<strong>om</strong>mit i händerna på ett europeiskt<br />
konsortium, hafva äfven dessa betydligt förbättrats. Man kan derför<br />
numera icke längre bestrida, att de turkiska finanserna så småning<strong>om</strong> förbättrats,<br />
<strong>och</strong> allt talar för att detta för framtiden skall blifva tillfallet i än högre grad<br />
än hittills. Visserligen är statsskulden ansenlig, men så äro också landets naturliga<br />
tillgångar <strong>och</strong> resurser ovanligt stora, ja outtömliga, <strong>och</strong> i den mån de<br />
göras fruktbringande, ökas förtroendet för de turkiska finanserna, hvilkas oordnade<br />
tillstånd länge varit ett ordspråk.<br />
För endast fem à sex år tillbaka erhöllo åtminstone de lägre embetsmännen<br />
sina aflöningar endast ett par gånger årligen i form af statsanvisningar, s<strong>om</strong> de^<br />
för 1/3 af värdet nödgades <strong>om</strong>sätta i smärre vexlar. De hade aflöningarna<br />
innestående för ett par år, <strong>och</strong> dä de på angifvet sätt tvenne gånger årligen<br />
erhöllo ett par månaders aflöning, blef detta betraktadt s<strong>om</strong> en märkvärdighet<br />
<strong>och</strong> under allehanda loford öfver sultanen <strong>om</strong>nämndt i tidningarna.<br />
Nu deremot erhåller hvarje tjensteman sin lön i kontanter, <strong>och</strong> äfven <strong>om</strong><br />
det ännu icke hör till sällsyntheterna, att han får vänta på lönen en månad<br />
eller två, kan han åtminstone vänta att utbek<strong>om</strong>ma den ograverad.<br />
Industrien tycks deremot icke kunna fatta fast fot i Turkiet. Endast<br />
sidenbroderier <strong>och</strong> konstalster tillverkas, hvaremot nästan alla öfriga industrialster<br />
nu s<strong>om</strong> förr tagas frän utlandet. Visserligen anläggas ständigt fabriker,<br />
der man söker tillverka varorna efter europeiskt mönster, men brist på insigt<br />
<strong>och</strong> ärlighet gör dessa företag <strong>om</strong>öjliga. De fá européer, s<strong>om</strong> här anlagt dylika<br />
etablissement, bli snart föremål för afund <strong>och</strong> förföljelse, <strong>om</strong> affären bär<br />
sig, <strong>och</strong> så snart koncessionstiden är utlupen, neka turkarne att förlänga den,<br />
för att sjelfva kunna öfvertaga fabriken <strong>och</strong> skörda vinsten. Efter kort tid<br />
går vanligen allt <strong>om</strong>kull <strong>och</strong> på detta sätt har månget lofvande företag förderfvats.<br />
Handeln.<br />
Handeln har under 1893 varit mycket tryckt, <strong>och</strong> flera af våra äldsta<br />
<strong>och</strong> mest ansedda hus hafva gått under, närmast i följd af det försvårade <strong>handel</strong>sutbytet<br />
med andra länder. Införseln af en massa för köpmännen oumbärliga<br />
alster har varit förbjuden, <strong>och</strong> de få varor, s<strong>om</strong> efter att hafva gen<strong>om</strong>gått<br />
karantän <strong>och</strong> desinfektion fått införas, hafva ank<strong>om</strong>mit så försenade <strong>och</strong><br />
så betydligt skadade, att köpmänneo endast med stor förlust kunnat afyttra<br />
dem. Utförseln har likaledes varit särdeles liten, beroende på den <strong>om</strong>ständigheten,<br />
att flera länder stängt sin marknad för turkiska alster. In<strong>om</strong> affärskretsarne<br />
råder derför en mycket tryckt stämning, s<strong>om</strong> tyvärr icke i den närmaste<br />
framtiden tycks skola förbättras. Koleran grasserar ännu, <strong>om</strong> ock<br />
lindrigt, men då det är mera än sannolikt, att den på våren ökas, förnyas<br />
dervid naturligtvis också de sanitära åtgärderna, s<strong>om</strong> icke just äro egnade att<br />
upphjelpa <strong>handel</strong>n.<br />
Af<br />
Sveriges <strong>och</strong> Norges <strong>handel</strong> på Turkiet.<br />
de Förenade rikenas produkter har under årets lopp afsatts i smärre<br />
partier: bräder, plank, tändstickor, jern, konserver, tran, sprit, öl <strong>och</strong> torkad
145<br />
fisk. S<strong>om</strong> vanligt hafva dessa alster reexporterats från Belgien, England eller<br />
Egypten, <strong>och</strong> någon säker uppgift öfver qvantiteten har derför icke kunnat erhållas.<br />
Afsättningen af dessa produkter skulle dock med en smula företagsamhet kunna<br />
betydligt ökas. Tyvärr hysa våra affärsmän i allmänhet, <strong>och</strong> kanske icke heller<br />
utan grund, en afgjord motvilja för nya marknader <strong>och</strong> vilja ogerna ikläda sig den<br />
risk <strong>och</strong> de utgifter införandet af vara alster på en ny marknad alltid medför.<br />
Det lider dock knappast tvifvel, att en hel del produkter, förfärdigade i Bfverenstämmelse<br />
med inforskrifna modeller, skulle finna afsättning här i landet.<br />
Isynnerhet gäller detta <strong>om</strong> maskiner <strong>och</strong> redskap. Generalkonsulatet må dock<br />
ånyo afråda från att utskicka unge, oerfarne män för att här i landet verka<br />
för afsättningen. Dessa agenter kunna i allmänhet vara både iusigtsfulla, dugliga<br />
<strong>och</strong> ifriga, <strong>och</strong> kunna måhända fylla sin plats i hvarje annat, land, men i<br />
Turkiet reser sig en massa hinder i deras väg. Till dessa räkna vi i första<br />
rummet den babyloniska språkförvirringen, de levantinska affärsknepen, landets<br />
seder <strong>och</strong> bruk <strong>och</strong> härvarande invecklade förhållanden i allmänhet. Att sätta<br />
sig in i dessa tager tid, mycket lång tid till <strong>och</strong> med, <strong>och</strong> utan att hafva lefvat<br />
sig in i förhållandena här, kan intet nämnvärdt uträttas. Visserligen kan en<br />
<strong>handel</strong>sresande knyta förbindelser <strong>och</strong> aDskaffa pålitliga agenter, men det kan<br />
fabrikanten göra sjelf utan nämnvärda kostnader, <strong>och</strong> får nian väl antaga att<br />
konsulerna i allmänhet kunna stå till tjenst med adresser. LTär <strong>om</strong> någonsin<br />
gäller det emellertid att vara försigtig, då en massa svindlare <strong>och</strong> hunibugsrnakare<br />
etablerat sig s<strong>om</strong> agenter oeh köpmän.<br />
Svindlerier.<br />
Att afsätta produkter på Turkiet i småpartier direkt <strong>och</strong> utan pålitliga<br />
agenter anser generalkonsulatet absolut icke tillrådligt, då svindlare oftare än<br />
de hederliga agenterna göra beställningar. De knep, s<strong>om</strong> användas för att bedraga<br />
den utländske fabrikanten, äro legio, men vi skola här blott nämna<br />
några fá.<br />
Svindlaren har gerna samma namn s<strong>om</strong> ett eller annat större bekant hus,<br />
har firmanamnet tryckt på kuvert <strong>och</strong> papper, affattar sina beställningar i en<br />
mycket värdig ton, beder att icke blifva förvexlad med sviudelfirman af samma<br />
namn o. s. v. Vanligen bifogar han remissa för den första beställningen, <strong>och</strong><br />
när han sä vunnit fabrikantens förtroende, gör han en större beställning antingen<br />
på kredit eller mot accept, s<strong>om</strong> bär ett kändt, naturligtvis förfalskadt<br />
namn. Varan begär han ofta stäld på hon<strong>om</strong> eller order, <strong>och</strong> säljer den vanligen<br />
i tullen till underpris. När så accepten förfaller, visar den sig vara<br />
falsk, köpmannen-agenten existerar icke, beställningen är gjord på falskt namn<br />
eller agenten är försvunnen.<br />
Ofta telegraferar han äfven till fabrikanten att den person, till hvilken<br />
han antager att ett större varuparti är på väg, plötsligt aflidit, <strong>och</strong> beder att<br />
büfva bemyndigad att mottaga varusändningen, då lian realiserar boet etc. Andra<br />
äro mera anspråkslösa, <strong>och</strong> nöja sig med att infürskrifva varuprof från fabrikanter<br />
i alla verldens länder, s<strong>om</strong> de sedan afyttra. S<strong>om</strong> sagdt: knepen äro<br />
mångahanda oeh i regeln äro flera bedragare i k<strong>om</strong>plott.<br />
Den, s<strong>om</strong> utan risk vill göra affärer på Turkiet, tuå derför skaffa sig pålitliga<br />
agenter. Sås<strong>om</strong> redan nämudfc finnes här ett norskt hus, ett svenskt <strong>och</strong><br />
flera engelska <strong>och</strong> tyska firmor, s<strong>om</strong> kunna rek<strong>om</strong>menderas. Från dessa må<br />
fabrikanten införskrifva modeller <strong>och</strong> teckningar samt derpå skicka nt varorna<br />
i konsignation eller, <strong>om</strong> man så vill, i smä partier s<strong>om</strong> profver.
146<br />
Dessa firmor, med sina relationer <strong>och</strong> sin känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> köpmän <strong>och</strong> <strong>handel</strong>sförhållanden,<br />
skola dá bättre än hvarje annan sörja för våra alsters afsättning,<br />
dertill sporrade af den med den ökade afsättningen följande större förtjensten.<br />
Detta tillvägagångssätt är för det första obestridligen det billigaste <strong>och</strong><br />
minst riskabla, <strong>och</strong> derjemte efter beskickningens åsigt jemväl det under för<br />
handen varande förhållanden enda möjliga för att här upparbeta en marknad<br />
för de Förenade rikenas produkter.<br />
Firmors soliditet.<br />
I sammanhang härmed torde beskickningen få framhålla de svårigheter det<br />
möter att här anskaffa pålitliga upplysningar <strong>om</strong> firmors verkliga soliditet. Här<br />
finnes nämligen ingen större eller mera ansedd upplysningsbyrå, <strong>och</strong> mindre<br />
sådana kan man icke alltid lita på. Dessut<strong>om</strong> finnas flere köpmän af samma<br />
namn, <strong>och</strong> ofta äro de så obetydliga, att man icke ens kan finna deras bostad.<br />
Förfrågningar <strong>om</strong> köpmäns vederhäftighet, s<strong>om</strong> tid efter annan ingå till generalkonsulatet,<br />
äro på grund häraf mycket svåra att besvara. Det kostar mycken<br />
tid, möda <strong>och</strong> arbete <strong>och</strong> är dessut<strong>om</strong> ett mycket delikat uppdrag. Med den<br />
bästa vilja lyckas detta icke alltid, <strong>och</strong> man riskerar derför, trots den största<br />
försigtighet, att vilseleda fabrikanten.<br />
Om, s<strong>om</strong> ofvan anförts, agenter anskaffas, torde emellertid dylika uppgifter<br />
<strong>om</strong> enskilda köpmän vara obehöfliga för fabrikanten.<br />
Stämpellagen.<br />
Från <strong>och</strong> med den 25 mars 1894 k<strong>om</strong>mer stämpellagen att tillämpaä i<br />
Turkiet <strong>och</strong> alla handlingar <strong>och</strong> dokument att beläggas med stämplar. Generalkonsulatet<br />
har redan för någon tid sedan insändt denna förordning såväl till<br />
kongl. utrikes-departementet s<strong>om</strong> till k<strong>om</strong>mers-kollegium <strong>och</strong> kongl. departementet<br />
för det inre, <strong>och</strong> vi inskränka oss derför till att här gifva en resumé af innehållet<br />
såvidt detta kan anses intressera affärsmän i Sverige <strong>och</strong> Norge, nämligen:<br />
1:o bolag betala en gång för alla 1 % af kapitalet i stämpelafgift;<br />
2:o deras obligationer etc. förses med stämplar till 1/2 pro mille af deras<br />
n<strong>om</strong>inella värde;<br />
3:o stämpelafgiften i allmänhet utgör för<br />
o. s. v.<br />
1 till 100 piaster 10 para<br />
101 » 1,000 j> 20 »<br />
1,001 » 2,000 » 1 piaster<br />
2,001 i) 4,000 » 2 »<br />
4,001 » 6,000 x> 3 »<br />
6,001 » 8,000 » 4 »<br />
8,001 » 10,000 » 5 »<br />
Dessut<strong>om</strong> betalas för d<strong>om</strong>slut, prokurationer, kontrakt, fullmakter, inregistreringar<br />
o. dyl. 10 piaster, för chartepartier 1/4 piaster, privata qvitton, juridiska<br />
ansökningar, checker, recepisser etc. 1/2 piaster, för petitioner <strong>och</strong> hyreskontrakt<br />
1 piaster samt för protester 2 piaster.
147<br />
Försigtighet gent emot nya lagar.<br />
Porten utfärdar ofta på egen hand lagar <strong>och</strong> författningar, s<strong>om</strong> beröra<br />
främmande handlande <strong>och</strong> sjöfarande, <strong>och</strong> låter dessa gen<strong>om</strong> konsulerna publiceras<br />
i utlandet. Då dylika af Porten publicerade lagar <strong>och</strong> författningar ofta<br />
äro stridande mot internationella aftal, råder beskickningen en hvar att underordna<br />
sig dylika förordningar endast i det fall att beskickningen der<strong>om</strong> ingifvit<br />
officiell rapport, hvilket lätt kan erfaras gen<strong>om</strong> efterfrågan i kongl. utrikesdepartementet<br />
eller k<strong>om</strong>merskollegium i Sverige <strong>och</strong> kongl. departementet för<br />
det inre i Norge.<br />
Konsulära visan t. ex. underkastade sig en hel del kaptener blott på vederbörande<br />
konsuls publikation, utan att hos ofvannäinnda myndigheter begära upplysning,<br />
huruvida beskickningen der<strong>om</strong> afgifvit rapport <strong>om</strong> detta påbuds giltighet.<br />
Havana den 31 mars 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893).<br />
Otto Steenbock.<br />
Till samtliga hamnar i distriktet (ut<strong>om</strong> Matanzas) ank<strong>om</strong>mo från främmande<br />
ort under året 20 svenska fartyg <strong>om</strong> 11.309 ton, alla i barlast. Af<br />
dessa afgingo med last 19 <strong>om</strong> 9,740 ton <strong>och</strong> i barlast 2 <strong>om</strong> 1,986 ton, alla<br />
likaledes till främmande ort. Den totala norska skeppsfarten <strong>om</strong>fattade ank<strong>om</strong>na<br />
237 <strong>och</strong> afgångna 236 fartyg.<br />
Sockerskörden öfversteg förra årets <strong>och</strong> man kan anslå den färdiga produkten<br />
till 950,000 ton. Prisen noterades emellertid lågt i anledning af dels<br />
en riklig betsockersproduktion i Europa, dels konkurrens mellan härvarande<br />
faktorier.<br />
Tobak gaf ungefär medelskörd såväl till mängd s<strong>om</strong> till beskaffenhet.<br />
Marknaden har en tid varit mycket trög i såväl bladtobak s<strong>om</strong> cigarrer. Hela<br />
skörden af bladtobak anslås i värde till 20 mill. dollars <strong>och</strong> torde stanna dervid,<br />
såvida icke efterfrågan växer. Cigarrindustrien är aftynande <strong>och</strong> tusentals<br />
personer, s<strong>om</strong> dervid haft sysselsättning, gä nu utan arbete.<br />
Fruktskörden utföll riklig öfver hela ön.<br />
Handeln direkt med de Förenade rikena är ingen. Norsk klippfisk har<br />
emellertid hitk<strong>om</strong>mit i ansenlig mängd <strong>och</strong> konkurrerar skarpt med dylik från<br />
Canada <strong>och</strong> Förenta Staterna.<br />
Edward Francke.
148<br />
Sydney (New South Wales) den 24 februari 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet var följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: från utrikes ort med last . 2 1,068<br />
» » i barlast 1 854<br />
Afgångna: till » med last o 1,922.<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Norge med last 1 828<br />
» utrikes ort » 6 4,727<br />
» » i barlast 9 8,130<br />
Afgdngna: till » med last 12 10,894<br />
» » i barlast 4 2,233<br />
Bruttofrakten utgjorde för:<br />
Svenska fartyg, ank<strong>om</strong>na Á 1,137<br />
» » afgångna » 3,200<br />
Norska » ank<strong>om</strong>na -- » 3,865<br />
» » afgångna - » 12,936<br />
Handeln har varit mycket tryckt, hufvudsakligen på grund af stora fallissementer<br />
<strong>och</strong> i öfrigt störda kreditförhållanden, så att köpmännen voro mycket<br />
tillbakadragna <strong>och</strong> hårdt anlitade inneliggande lager, hvilka derför reducerades<br />
till det yttersta. Till råga på allt betryck k<strong>om</strong>mo under början af året stora<br />
öfversvämningar i norra delen af kolonien, af hvilka i synnerhet befolkningen<br />
kring Hunter River led stora förluster. De der bosatte köpmännen nödgades i<br />
sitt betryck vända sig till importfirmorna i Sydney, hvilka derigen<strong>om</strong> fått en<br />
mängd mer eller mindre osäkra fordringar att balansera, men i allmänhet öfvervunnit<br />
svårigheterna.<br />
Lyckligtvis har ullklippningen utfallit synnerligen bra <strong>och</strong> priset på talg<br />
var nästan lika högt s<strong>om</strong> föregående årets. Hveteodlingen har för sig en storartad<br />
utsigt <strong>och</strong> årets skörd var i allo tillfredsställande. Marknaden öppnades<br />
med 3 sb. 6 d. pr bushel i Sydney.<br />
Ullklippningen visade för säsongen 1893—94 salubjudna 323,000 <strong>och</strong><br />
sålda 275,000 balar. Årets hela export utgjorde för New South Wales <strong>om</strong>kr.<br />
638,000, Victoria 453,000, South Australia 149,000 <strong>och</strong> Queensland 190,000<br />
balar.<br />
Utmärkta kol hafva upptäckts helt nära Sydneys hamn, hvilket lofvar att<br />
blifva af största betydelse, enär fartygen kunna lasta så godt s<strong>om</strong> direkt från<br />
grufvan.
149<br />
Newcastle (vicekonsuln). — Antalet får s<strong>om</strong> under år 1893 tillhandahöllos<br />
från samtliga slagterier uppgick til! 480,000. En del ångare infunno<br />
sig gång på gång för att, få dylik k<strong>om</strong>pletteringslast <strong>och</strong> nu återstå 30,000<br />
fårkroppar, s<strong>om</strong> vänta på akeppning. Ingenting har emellertid tills vidare gjorts<br />
för frysrum i hamnen. Smör tillverkas nu i stigande mängd <strong>och</strong> har gen<strong>om</strong><br />
sin beskaffenhet gjort sig eftersökt bäde i England <strong>och</strong> på kontinenten. Åtskilliga<br />
laddningar hafva derjemte afgått till Afrika, Egypten, Indien, Ceylon<br />
<strong>och</strong> Singapore. Tillverkningen under säsongen uppgick till 451 ton i värde af<br />
£ 45,300, men endast 85 ton gingo till främmande hamnar. Andra industriartiklar<br />
af stigande betydelse äro tvål, ljus, glycerin <strong>och</strong> benmjöl. Under 1893<br />
tillverkades 2,000 ton tvål <strong>och</strong> såpa samt 100,000 lådor ljus.<br />
Fraktmarknaden var föga tillfredsställande på grund af ringa efterfrågan<br />
på kol, men blef bättre mot slutet af året.<br />
Odessa den 31 mars 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)*<br />
C. A. Fahlstedt.<br />
Utförseln af spanmål till de Förenade rikena var högst betydlig <strong>och</strong> öfverträffade<br />
vida hvarje föregående års. Sålunda skeppades till:<br />
Sverige Norge<br />
Råg qvintaler 214,050 727,860<br />
Korn » 14,270 478,630<br />
Hafre » 35,850<br />
I värde af kr. 1.795.000 7,495.000<br />
Äfven dessa siffror äro antagligen för låga. då det är bekant att flere<br />
norska ångare <strong>och</strong> andra fartyg med destination till Gibraltar hafva fortsatt till<br />
svenska <strong>och</strong> norska hamnar, hvarjenite export dit egde rum äfven från Eupatoria,<br />
Feodosia oeh Novorossisk.<br />
Skörden 1893 var i södra Ryssland oeh trakterna kring Svarta hafvet <strong>och</strong><br />
Asowska sjön ut<strong>om</strong>ordentligt rik, den bästa Ryssland sett under de sista tjugufem<br />
åren. Detta gäller i främsta rummet korn, dernäst rög <strong>och</strong> hvete. Den<br />
vackraste skörden hade guvernementen Cherson <strong>och</strong> Bessarabien <strong>och</strong> särskildt<br />
distriktet Odessa, der på sina ställen afkaslningen af korn uppgick till 30 à<br />
35 qvintaler pr hektar, under det att råg <strong>och</strong> hvete lemnade 10 à 12 qvintaler.<br />
Majsen, hvilken skördas sent <strong>och</strong> hulvudsakligen odlas i Bessarabien,<br />
der den utgör befolkningens vigtigaste födoämne, lemnade pä långt när icke<br />
samma resultat. Höskörden slog alldeles fel 1891 <strong>och</strong> var endast medelmått ig<br />
1892, hvarför kreatursstocken starkt decimerades under enorma förluster för<br />
* Jfr sid. 71.
150<br />
landtmannen. Hornboskap oeh hästar sjönko fabelaktigt i pris; ofta nog betaltes<br />
för en oxe ej mer än hvad huden var värd. Med den rikliga tillgång<br />
på foder, s<strong>om</strong> året 1893 medförde, blef strax stor efterfrågan på kreatur, ickeminst<br />
dragare för jordens skötsel, <strong>och</strong> prisen stego förvånande i höjden, utan<br />
att dock behofvet kunde fyllas. Också fick man mångenstädes bevittna det<br />
ovanliga skådespelet att kameler togos i bruk sås<strong>om</strong> dragare. Detta djur var<br />
ford<strong>om</strong> rätt allmänt i våra trakter, men hade på sista tiden så godt s<strong>om</strong> försvunnit,<br />
hvarför man måste anskaffa det från trakterna kring Kaspiska hafvet.<br />
Förnöjsam oeh uthållig synes kamelen fullt motsvara det hon<strong>om</strong> skänkta förtroendet.<br />
Den rika fodertillgången medgaf äfven en betydlig utförsel till vestra.<br />
Europa, s<strong>om</strong> led af foderbrist.<br />
Under förhållanden s<strong>om</strong> de nyss nämnda afstannade naturligtvis all export<br />
af hornboskap,<br />
Marseille.<br />
hvilken eljest haft god marknad i Levanten, på Malta <strong>och</strong> i<br />
Helt visst har det gångna året i betydlig mån upphjelpt den ekon<strong>om</strong>iska<br />
ställningen, särskildt för bonden samt de tyska <strong>och</strong> bulgariska kolonisterna, hvilka<br />
egentligen blott lemna sitt arbete sås<strong>om</strong> insats i jordbruket <strong>och</strong> med godt utfall<br />
af skörden vanligen ha en säker behållning. Annorlunda ställer saken sigför<br />
den större jordegaren, hvilken trots jordens fruktbarhet icke så snart hemtar<br />
sig <strong>och</strong> hvars bryderier ofta nog äro störst, då skörden är mogen <strong>och</strong> penningar<br />
saknas för dess inbergande eller, hvilket också händer, bönderna neka<br />
att arbeta <strong>och</strong> föredraga att sköta sin egen jord eller till <strong>om</strong>vexling glaset på<br />
krogen. Godsegaren ser sålunda icke sällan en stor del af sin skörd ruttna på<br />
marken <strong>och</strong> har lika ofta förlust s<strong>om</strong> vinst, allra helst sedan prisfall på spanmål<br />
blifvit regel i stället för undantag. I förhoppning på bättre konjunkturer<br />
ett annat år, hvilka ständigt svika, säljer han åt förste bäste köpare, s<strong>om</strong> visar<br />
sig på hans dystra horisont, för att snart åter stå t<strong>om</strong>händt. Till <strong>och</strong> med<br />
juden, den af alla ryssar hatade juden, hvilken förr så ofta tillkallats i trångmål<br />
<strong>och</strong> spelat försynens roll hos godsherren, öfvergifver hon<strong>om</strong> nu, sedan de<br />
nya lagarne mot ocker sett dagen. Regeringen har dock icke varit overksam,<br />
ehuru fråga kan bli, <strong>om</strong> dess hjelp alltid k<strong>om</strong>mer, när den borde k<strong>om</strong>ma.<br />
Kejserliga banken såväl s<strong>om</strong> dess afdelningskontor skola lemna lån pä spanmåt<br />
vid ansökan, <strong>och</strong> detta är godt <strong>och</strong> väl; men spanmålen skall då ligga i magasin,<br />
hvaremot den, s<strong>om</strong> ännu icke skördat, ej erhåller någon försträckning, <strong>och</strong>,<br />
detta händer så ofta, att den välmenta statshjelpen blott k<strong>om</strong>mer ett fåtal till<br />
godo, <strong>och</strong> till <strong>och</strong> med dessa göra icke sällan förluster gen<strong>om</strong> att vänta på<br />
prisstegringar <strong>och</strong> slutligen nödgas sälja till lägre noteringar.<br />
En följd af jordbrukets tryckta läge, der det idkas i stor skala, är att<br />
många godsegare sälja sina gårdar, hvilka efter hand öfvergå i främmande kolonisters<br />
händer. Häröfver klaga högljudt de ryska patrioterna <strong>och</strong> begära att<br />
regeringen till förek<strong>om</strong>mande af nationella olyckor må inskrida gen<strong>om</strong> förbud<br />
mot försäljning af rysk jord till andra än verkliga ryssar.<br />
Helsotillståndet i södra Ryssland är för tillfället godt <strong>och</strong> koleran har<br />
upphört ut<strong>om</strong> i Kaukasus <strong>och</strong> kring Kaspiska hafvet, der den uppträder<br />
sporadiskt.<br />
Rob. Wilkins.
Budapest den 30 mars 1894.<br />
151<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Den officiella statistiken lemnar ganska oklara uppgifter <strong>om</strong> Ungerns <strong>handel</strong>sförbindelse<br />
med de Förenade rikena. Endast så mycket framgår, att införseln<br />
hit bestod af hvaltran <strong>och</strong> att vår export <strong>om</strong>fattade de vanliga artiklarne sviskon,<br />
bönor, ull <strong>och</strong> fjäder, hvartill skulle kunna läggas klöfverfrö.<br />
Spanmåls<strong>handel</strong>n besväras allt mera gen<strong>om</strong> den växande produktionen i<br />
Ryssland, Nordamerika, Indien <strong>och</strong> Australien <strong>och</strong> i ännu högre grad af den<br />
stränga tullagstiftningen i de kontinentala staterna. Utförseln var i runda tal:<br />
Hvete 4.52, råg 1.77, korn 4.27 <strong>och</strong> majs 2.26 mill. metr. centner. Noteringarna<br />
voro: hvete 7.60—9.15 <strong>och</strong> råg 5.85—7.65.<br />
På det industriella <strong>om</strong>rådet har Ungern äfven under det nu gångna året<br />
tagit ett godt steg framåt.<br />
Wien den 12 april 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
A. Altschul.<br />
S<strong>om</strong> allerede nævnt i min sidste Beretning, blev i L·öbet af Aaret 1892:<br />
de Love udstedet, i Henhold til hvilke Reguleringen af vore Valutaforhold og<br />
Indförselen af Guldvaluta i Osterrige-Ungarn skulde foregaa. Den betreffende<br />
Aktion bestaar væsentlig af 3 Dele og indbefatter i sig Statsgjældens Convertering<br />
saafremt denne er forrentelig til mer end 4 2/10 %. endvidere den svævende<br />
Statsgjælds Fundering og endelig Emission af effectiv Guldmynt, henholdsvis<br />
af Noter s<strong>om</strong> ere dekkede ved effectiv Erlæggen af Guld. I 1893 blev af<br />
Osterrige udgivet 60 Millioner og i Slut af Marts 1893 ätter 40 Millioner<br />
Guldrente til 4 %, for hvilke man indtog et samlet Belöb af 94 1/2 Millioner<br />
effective Guldgylden; der resterer altsaa 89 Millioner Guldgylden, s<strong>om</strong> maa tilveiebringes<br />
af Osterrige for at kunde opnaa en Sum af 183 1/2 Millioner Guldgylden,<br />
s<strong>om</strong> efter Finanzprogrammet maa skaffes.<br />
Paa Handelspolitikens Omraade er i formel Henseende at nævne:<br />
Afsluttelsen af en Convention til Beskyttelse af Mærker med llumænien;<br />
Udvexling af en Erklæriug med Sverige og Norge s<strong>om</strong> Tillæg til Handels-<br />
Forliget fra Aar 1873;<br />
Afsluttelsen af Handelstraktaten med Kongeriget Korea, og endelig Afsluttelse<br />
af en Handelstraktat med Serbien.<br />
T 1893 översteg Exportens Værdi ätter Importens med rundt 120 Millioner<br />
Gylden. Exportens Værdi i 1893 androg næsten til 800 Millioner Gylden;<br />
dette er den höieste Sum s<strong>om</strong> nogensinde er opnaaet, og Aarsagen hertil ligger<br />
saavel i Quantitasten s<strong>om</strong> ogsaa i Forhöielsen af de udförte Varers Værdi. En<br />
maadelig Indflydelse herpaa udövedes ogsaa ved den mellem Tydskland og Russland<br />
herskende Toldkrig. Jeg vil ikke undlade at bemærke, at det österrigske<br />
Handelsmuseum har paataget sig at udgive en Bog over Exporten s<strong>om</strong> i Hen-
152<br />
hold til de periodiske Consulatsberetninger aarlig fremviser Situationen af Österriges<br />
Handel i Udlandet, beskriver Exportforholdene af de Stater s<strong>om</strong> staar i<br />
Handelsförbindelse med Osterrige, og indeslutter en Sammenstilling af Europas<br />
Handelsstatistik i sig i det Ojemed at gjöre Consulatsberetningerne tilgjengelig<br />
for större Kredse og herved at give den indenlandske Handel Muligheden at<br />
opsöge de betreffende Kilder til Varernes Afsætning. Til Slut bemærkes at<br />
ved en Lov af December 1893 den hidintil fælles Behandling af Pateutvæsenet<br />
i Osterrige og TJngarn har ophört, og at nu enhver af de to Rigshalvdele gaar<br />
selvstændig freni ved Behandling af Privileg-Anliggender.<br />
Fra Österrige-TJngarn blev i 1893 exporteret:<br />
Sulfit og Natron-Cellulose bleget 142,166 Metr. Cntr<br />
D:o ubleget 155,102 »<br />
Træmassc 55,805 »<br />
Pap brun og bvid 106,320 »<br />
De vigtigste Artikler der blev indfürt fra Sverige i 1893 er, efter Uddrag<br />
af »Statistische Übersichten des auswärtigen Handels», fölgende:<br />
Metr. Cntr<br />
Trän 596<br />
Sild, saltet eller röget 5,717<br />
Andre Fiske, salt, röget eller<br />
törret 1,339<br />
Raa Sten (exel. Marmor).__ 141<br />
Jernerts 389,776<br />
Metr. Cntr<br />
Svovlkis 200<br />
Jord og mineralsk Stof 109<br />
Alm. raadt Jutegarn 305<br />
Træmasse, bleget 331<br />
Ordin. Trævarer 1,045<br />
Frisk Raajærn 1,552, Stöberi-Raajern 1,848, Spiegeljern 203, Luppenjern,<br />
Ingöts 4,456 Metr. Cntr.<br />
Jern og Staal i Stænger, ikke façonneret 1,872 Metr. Cntr<br />
D:o façonneret 1,325 »<br />
Kobber, raa 305 »<br />
Tændstikker 123 »<br />
Metr. Cntr<br />
Sukker 10,030<br />
Fennikel 144<br />
Klövcrfrö 153<br />
Margarin 103<br />
Gummi arab 176<br />
Möbler af böiet Træ 13 7<br />
Fine Trævarer 216<br />
Udfört til Sverige i 1893 blev:<br />
Metr. Cnlr<br />
Glas, farvet, målet etc. 1,965<br />
Bly 1,233<br />
Messing 337<br />
Fineste Metalvarer 135<br />
Potaske m. mer. end 85 %<br />
kuls. Kali 128<br />
Tændhætter etc 1,613<br />
Carl Neufeldt
Leith den 27 mars 1894.<br />
153<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Fölgende Ziffre udvise Omfanget af Sveriges Skibsfart paa Skotland og<br />
tilliggende Öer i Aaret 1893 sammenholdt med Aaret 1892.<br />
Omfanget af Norges Skibsfart stillede sig saaledes:<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 11
154<br />
Den svenske Skibsfarts hele Omfång er aftaget med 101 Fartöier med en<br />
Drægtighed af 45,042 Ton, hvilkeD Aftageu i de ank<strong>om</strong>ne Fartöier væsentligst<br />
falder paa: Leith med <strong>om</strong>trent 12,000, Burnt-Island 7,000, Glasgow 9,000,<br />
Granton 5,000 Ton.<br />
Medens paa den anden Side fölgende Havne vise en Forögelse: Methil<br />
med <strong>om</strong>trent 7,000, Boness 2,000, Peterhead 2,500 Ton.<br />
Bruttofragterne aftog med £ 21,308.<br />
Den norske Skibsfarts hele Omfång paa dette Distrikt er i 1893 sammenholdt<br />
med 1892 aftaget i Antal med 345 Fartöier og i Drægtighed med<br />
51,984 Ton.<br />
Totalbelöbet<br />
56,000.<br />
af de optjente Bruttofragter er formindsket med <strong>om</strong>trent £<br />
De forenede Rigers Skibsfart var i 1893 fordelt paa Distriktets Havne<br />
saaledes:
155<br />
I de 10 sidstforlöbne Aar ank<strong>om</strong> til Distriktet:<br />
Svenske Skibe<br />
Norske Skibe<br />
Aar<br />
Antal Ton Bruttofragt Antal Ton Bruttofr.<br />
£<br />
£<br />
1884 273 93,905 (52.1S2 1,739 397,571 365,188<br />
1885 304 101,93.", 70,370 1,843 447.595 379,109<br />
1886 293 94,343 113,238 1,747 430,914 359,529<br />
1887 354 104.787 (14.053 1.028 410,112 327,228<br />
1888 312 120,135 (10,654 1,723 458.594 242.364<br />
1889 339 123,251 50.938 1.873 522.411 351.340<br />
1890 322 126.000 80,851 1,789 541.344 558,682<br />
1891 418 163,525 108.725 1,667 544.807 524,212<br />
1892 523 226,980 134.496 1,759 571,782 479,057<br />
1893 475 205,152 122,188 1,59S 555,343 423.052<br />
Til Ulrica Eleonoræ Kirken i London opkrævedes af svenske Skibe i:<br />
1893 37. 19. 9<br />
1892 i> 55. 17. 2 1/2<br />
1891 s 42. 9. 2
156<br />
Til den norske Sömands-Kirke i Leith indk<strong>om</strong> s<strong>om</strong> frivillige Gaver fra<br />
norske Skibsförere i:<br />
1893..... £ 12. 13. 11<br />
1892 » 18. 2. 7<br />
1891 » 15. 18. 0<br />
Af Sömandsanvisninger hjemsendtea:<br />
For 2 svenske Sömænd £ 28. 0. 0<br />
» 6 norske » » 21. 0. 0<br />
Efterladenskaber hjemsendtes:<br />
Efter svenske Sömænd £ 19. 18. 1<br />
» norske » » 14. 10. 10<br />
Antallet af skibbrudne, syge og nödlidende Sömænd og andre Personer,<br />
der modtog Understöttelse af Consulatet, udgjorde:<br />
Svenske<br />
42<br />
Norske<br />
233<br />
Tilsammen<br />
275<br />
Antallet af Paa- of Afmönstringer udgjorde:<br />
Paamönstrede Afmönstrede<br />
Svenske Skibe 26 48<br />
Norske » 395 645<br />
Fra svenske Skibe römte 6 Mand<br />
» norske » » 27 »<br />
Fölgende Tabel udviser Kvantiteten og Værdien af nedenstaaende fra De<br />
forenede Riger til Skotland indförte Vareartikler under Aar 1893:
157<br />
Totalværdien af de nævnte indförte Artikler udgjorde saaledes:<br />
Fra Sverige £ 538,090<br />
» Norge » 481,972
158<br />
Af Landbrugsprodukter indförtes fra alle Lande til Skotland:<br />
1893<br />
1892<br />
1891<br />
Cwts £ Cwts £ Cwts £<br />
Smör 174,074 953,879 184,407 1,036,630 166,388 889,873<br />
Margarin 158,893 506,272 151,719 471,947 134,721 402,846<br />
Ost 219,360 492,730 237,170 497,684 233,591 485,560<br />
Æg 861,657 St 301,083 854,950 St. 299,507 696,514 St. 246,411<br />
Heste 2,186 » 102,469 3,346 » 88,840 3,086 » 70,286<br />
Kvæg 47,191 » 818,735 89,149 - 1,426,207 88,820 » 1,405,061<br />
Faar 6,807 « 8,773 105 .. 183 7,780 » 10,093<br />
Möss Litre 13,748 Ton 17,161 15,397 Ton 19,424 10,776 Ton 12,718<br />
TMsammen 3,201,102 3,840,422 3,521,848<br />
Fragtmarkedet. Aaret 1893 stillede sig med hensyn til Skibsfarten endnu<br />
ugunstigere end det foregaaende Aar, og dea almindelige Antagelse under<br />
Aarets Begyndelse, at Fragtsatserne havde naaet det laveste Punkt, vi.«te sig<br />
uholdbar, idet de erholdte Fragter paa de fieste Farvande sank endnu lavere<br />
og vistnok ikke paa et eneste Farvand viste höiere Satser.<br />
Paa de forskjellige Fartsled stillede Fragterne sig <strong>om</strong>trent saaledes:<br />
Trælastfragterne.
159<br />
Kulfragterne.<br />
Handel og Næringer.<br />
For Forretningsmanden vil vistnok Aaret 1893 freiustille sig s<strong>om</strong> et af<br />
de ugunstigste i en läng Række af Aar. Med meget korte Mellemrum herskede<br />
der fra Begyndeisen til Enden Forstj·rrelser og Afbrydelser saavel i de<br />
finaneielle og k<strong>om</strong>mercielle s<strong>om</strong> i Arbeiderforholdene, og de vigtigste Aarsager<br />
dertil var Handelskrisen i Australien, Bankkrisen i Amerika og Kulstreikerne<br />
i Storbritannien. I 1892 tiltog Forretningernes Omfång og det udförte<br />
Arbeides Kvantitet i höi Grad, men Fortjenesten var tildels höist utilfredsstillende.<br />
og det netop forlöbne Aar skiller sig i det hele taget derfor<br />
kun forsaavidt fra 1892, s<strong>om</strong> Udbyttet har været endnu mindre. En mærkbar<br />
Undtagelse heri findes i Bygningsforretningerne, der har været særdeles livlige<br />
og givet Löfte <strong>om</strong> Fortsættelse for den uærmeste Fremtid, en Omstændighed,<br />
der har hävt en meget gunstig Indflydelse for de Arbeidere, der ikke ere oplaarte<br />
i nogen særlig Branche, men væsentligst henvist til Brugen af Hakke,<br />
Spade og Brækstang, en Klasse Arbeidere, der friste den kummerligste Tilværelse<br />
under almindelig Arbeidslöshed. S<strong>om</strong> et andet Lyspunkt i det forövrigt<br />
saa mörke Billede kan nævnes det skotske Landbrug, der, takket være de exceptionelt<br />
favorable Veirforholde, fristede en långt bedre Skjæbne end forudseet.<br />
Hvad angaar Udsigterne for den nærmeste Fremtid, er Usikkerhedeu med<br />
Hensyn til Kularbeidernes Holdning den væsentligste Hindring for endog en<br />
blöt tilnærmelsesvis paalidelig Udtalelse. Der er ingen Tvivl <strong>om</strong>, at Lagerne<br />
eller Beholdniagerne af de fleste Sorter Vareartikler ere betydeligt reducerede,<br />
og Fylduingsordre begynde at indlöbe. Kina og Japan optræder s<strong>om</strong> Kjöbere<br />
i videre Omfang end for meget läng Tid, og vil antagelig Indien snart blive
160<br />
nödt til at hente större Forsyninger af Jern og Staal. Ogsaa Argentina begynder<br />
i den seneste Tid igjen at optræde med större Activitet paa Kjöbemarkedet,<br />
og da, s<strong>om</strong> allerede antydet, Hjemmekonsumenterne kun har ringe<br />
Varebeholdninger, er der Sandsynlighed for at Efterspörgselen vil foröges, Produktionen<br />
tiltage og forhaabentlig en Bedring i Priserne efterliaanden indtræde.<br />
Trælast. Uagtet den betydelige Indförsel af Trælast i 1892 var Beholdningerne<br />
ved Aarets Begyndelse ikke synderlig store, og de höiere Priser s<strong>om</strong><br />
Opkjöbeme forlaogte for den kor<strong>om</strong>ende Sæson gjorde Markedet fastere. Afsætningen<br />
var imidlertid i de förste Maaneder ikke meget livlig, paa samme Tid<br />
s<strong>om</strong> Tilförslerne ikke var meget onifattende. Paa Grund af de usædvanlige<br />
gunstige Veirforbolde for Byggeforetagende aftog Beholdningerne nu temmelig<br />
raskt, og de faa Ladninger Trælast der ank<strong>om</strong> i det andet Kvartal blev stråks<br />
tagne i Brug; den usædvanlig sene Aabning af Farten paa Östersöen bidrog<br />
dog til at holde Priserne oppe. Under Aarets förste Halvdel var Indförselen<br />
af Trælast <strong>om</strong>trent 30 % mindre end i de förste 6 Maaneder af Aaret 1892.<br />
Efters<strong>om</strong> Sæsonen skred frein, og der ikke var synderlig Udsigt til billigere Tilförsler,<br />
vedligeholdt de gjældende Priser sig, <strong>om</strong>endskjönt Porretningerne ikke<br />
var meget orafattende, og den stærke Concurrence mellem Importörerne umuliggjorde<br />
synderlig Avance i Priserne. Under S<strong>om</strong>mer- og Höstmaanederne forögedes<br />
s<strong>om</strong> vanligt Indförselen i betydelig Grad, og ved Aarets Slutning var<br />
Indförselsmængden kun 10 % under Aaret 1892. Aarets Trælastforretninger<br />
udmærkede sig ved et stadig Forbrug uden nogen egentlig Livligbed og ved<br />
Aarets Slutning var Beholdningerne <strong>om</strong>trent s<strong>om</strong> almindelig.<br />
Is. S<strong>om</strong> anfört paa et andet Sted udgjorde Indförselen af Is fra Norge<br />
til Skotland:<br />
i 1893 24,797 Ton<br />
i 1892 21,455 »<br />
altsaa en Forögelse af.<br />
Priserne c. i. f. Leith eller Granton vare:<br />
3,342 »<br />
Januar til Marts 7/6 pr Ton<br />
April 9/6 »<br />
Mai 10/6 »<br />
Juni til Juli 12/0 »<br />
August til September 15/9 »<br />
Oktober til December 14/6 »<br />
Henimod 2 /3 Parter af hele det indförtc Kvantum var bestemt til Glasgow,,<br />
hvor Priserne var 1 Sh. til 1 Sh. 6 D. pr Ton höiere end de ovennævnte.<br />
Sten. Viceconsulen i Aberdeen meddeler: Aaret 1893 har udmærket sig<br />
Ved en betydelig Forögelse i Iudförselen af svensk og norsk-Granit:<br />
Fra Sept. 1891 til Sept. 1892 indförtes 7,680 Ton<br />
» » 1892 » » 1893 » 13,700 »<br />
Det antages imidlertid, at der ikke vil blive Anledning til nogen större<br />
yderligere Udvidelse i denne Branche for Skotlands vedk<strong>om</strong>mende, med mindre<br />
der fremskaffes paa Markedet nye sorter Sten, s<strong>om</strong> kunde falde i Publikums<br />
Smag. SteDen bliver afpudset, poleret og tilhugget i Aberdeen, i Almindelighed<br />
s<strong>om</strong> Gravmonumenter, men tildels ogsaa til Forsiden af offentlige Bygninger og<br />
indvsendige Dekorationer og forsendes til England, Amerika, Syd-Afrika, Australien<br />
og New Zeeland. S<strong>om</strong> tidligere opgivet, hidförtes fra Norge i forrige Aar
161<br />
6,807 Stykker Faar, der alle k<strong>om</strong> fra Stavanger. Faarene indkjöbtes i Norge<br />
og blev stråks ved Landsætningen hersteds solgte ved offentlig Auktion. For de<br />
störste Faar betaltes indtil 29/0 pr Stykke, for de middelsgode 23/0 à 24/0<br />
og for de simpleste 18/0 til 20/0 pr Stykke.<br />
Skibsbyggeriet. Statistiken for Skibsbyggeriet i 1893 visor at der i denne<br />
Industrigren har været en betydelig Nedgång. Den store Byggevirks<strong>om</strong>hed i<br />
de tre foregaaende Aar bragte en betydelig Tilvaext i Tonnagen paa Fragt·<br />
markedet, hvilket beviikede en stærk Coneurrance i alle Forretningsbranchcr,<br />
og Fragterne faldt til et för ukjendt Niveau. Mange Skibe fandt det vauskeligt<br />
at opdrive nogen Fragt, og Fülgen heraf var, at gjennem hele Aaret en större<br />
Procent af Skibe end i noget tidligere Aar henlaa ubeskjæftigct. Udsigterne<br />
til nogen Opgang i Byggevirks<strong>om</strong>heden er ikke lyse, da Skibsrederne under<br />
de nuværende Konjunkturer anser det heldigst at vente til en Tid, da Fartöierne<br />
kan sættes i Fart stråks, hvilket ikke er Tilfælde nu, efters<strong>om</strong> der<br />
överalt er Overflod paa ledig Tonnage.<br />
I Storbritannien og Irland sattes der paa Vandet:<br />
i 1893 832 Fartöier drægtige 988,402 Ton Gross<br />
hvoraf 545 Dampskibe » 824,147 » »<br />
og 287 Seilskibe » 164,255 » »<br />
hvilket er en Nedgang fra 1892 med mer end 450,000 Ton.<br />
Af den ovenfor nævnte nybyggede Tonnage falder paa Skibsbyggerierne:<br />
Ved Clyden 280,159 Ton<br />
» Firthfjorden 13,492 »<br />
» Tayfjorden 6,340 »<br />
» Deefloden 2,427 »<br />
tilsammen 302,418 Ton<br />
mod i 1892 396,459 »<br />
hvilket viser den betydelige Nedgång af<br />
For svensk Kegning byggedes:<br />
94,041 »<br />
i 1893 1 Dampskib drægt. 772 Ton for en Kjöbesum... £ 16,500<br />
i 1892 1 » » 767 B » » » ... B 17,500<br />
For norsk Regning byggedes:<br />
i 1893 4 Staalseilfartöier drægt. 1,380 Ton for en Kjöbesum af... £ 17,450<br />
i 1892 8 » » 6,753 » B » » ... » 87,400<br />
Kul. Det forlöbne Aar udmærker sig ved mange og store Arbeidsstandsninger<br />
i Kulgruberne, der bragte Kulforretningerne ned i en fuldstændig abnorm<br />
Tilstand. Uagtet de betydeligste Streiker intraf i England, havde de<br />
en overordentlig Indflydelse paa det skotske Kulmarked, s<strong>om</strong> det nærmeste<br />
hvorfra Hjælp matte söges. I de skotske Kulgruber fandt kun to Streiker af<br />
nogen Betydning Sted, den förste i Fife fra den 23 Oktober til den 6 September<br />
og den anden i det vestlige Skotland fra 24 November til 9 December.<br />
Fra Januar til Mai Maaned var Konjunkturerne yderst flaue, og Priserne blev<br />
lavere og lavere. Det fandtes ogsaa derfor nödvaendigt at nedsætte Arbeidslönnen<br />
to Gange med 6 D. pr Dag, nemlig den 16 Februar og 22 Mai, og<br />
Berettigelsen til disse Nedsættelser af Daglönnen bevistes bedst ved den Resignation,<br />
hvormed Arbeiderne fandt sig deri. I flere Kulgruber greb man til<br />
det Middel at indskrænke Arbeidstiden indtil 4, tildels 5 Dage i Ugen, men det
162<br />
er tvils<strong>om</strong>t, <strong>om</strong> disse Foranstaltninger havde det tilsigtede Öiemed, ti sikkert<br />
er det at Produktions<strong>om</strong>kostningeme dermed ögedes og Evnen til at konkurrere<br />
paa fremmede Markeder med andre kulprodueerende Distrikter indskraenkedes<br />
paa samme Tid s<strong>om</strong> Priserne fremdeles holdt sig paa det yderst lave Ståndpunkt.<br />
Först i Juni Maaned, da Kulexporten til Östersöen tog Fart, begyndte<br />
Priserne at blive fastere, og da den störste Kulstreik, s<strong>om</strong> nogensinde har<br />
fuudet Sted, tog sin Begyndelse i England den 28 Juli, fik Kulindustrien i<br />
Skotland et saadant Fremstöd, at de gunstige Virkninger deraf fökes helt til<br />
Aarets Udgang. De saaledes forbedrede Konjunkturer bevirkede at Kularbeiderne<br />
i Vestskotland forlangte 1 Sh. pr Dag i Tillæg i Arbeidslönnen, hvilket<br />
blev indrömmet den 17 August. Da det viste sig at Streiken i England antog<br />
videre Dimensioner og udbredte sig til Wales, blev Efterspörgselen efter skotske<br />
Kul stedse större og Priserne steg fremdeles, saaledes at Arbeiderne fjorten<br />
Dage efter det sidste Tillæg var bleven bevilget forlangte et yderligere Dagtillæg<br />
af 1 Sh., hvilket ogsaa indvilgedes. Disse yderst favorable Vilkaar vedvarede<br />
uafbrudt nogen Tid efteråt Streiken i England ophörtc den 17 November,<br />
nemlig under Udforelsen af de ved den Tid endnu uopfyldte Breve og Kontrakter.<br />
Fra Skotland exporteredes:<br />
1893 1892<br />
Til Udlandet 4,604,503 Ton 4,934,054 Ton<br />
B Britiske Havne 3.198.416 » 2,755,858 »<br />
tilsammen 7,802,919 Ton 7,689,912 Ton<br />
heraf Udförtes til:<br />
Sverige 387,830 Ton 355,064 Ton<br />
Norge ... 298.069 » 327,274 »<br />
tilsammen 685.899 Ton 682,338 Ton<br />
Den fölgende Tabel viser Udförselsmængden fra de tre Centre for Kuludskibning<br />
i Skotland for 5 Aar:<br />
1889 1890 1891 1892 1893<br />
Clyden<br />
Firth of Forth<br />
Fife<br />
2,671,753<br />
1,637,340<br />
1,493,867<br />
2,781.567 3,040,355<br />
1,925,319 2,125,425<br />
1,517,017 1,572,923<br />
3,450,285 3,581,301<br />
2,466,130 2,394,532<br />
1,773,497 1,827,086<br />
tilsammen Ton 5,802,960 6,223,933 6,738,703 7,fi89,912 7,802,919<br />
Priserne paa Östkysten vare ved Begyndeisen af Aaret fra 6 Sh. til 8<br />
Sh. f. o. b., og faldt med 3 D. pr Ton paa S<strong>om</strong>meren; höieste Pris opnaaedes<br />
i November Maaned, da der betaltes fra 12 Sh. til 20 Sh., hvilket<br />
dog varede ganske kort Tid under de store Kulslreiker. Paa Vestkysten stillede<br />
Priserne sig saaledes f. o. b. Glasgow:<br />
1 Januar—30 Juni 1 Juli—31 Dec.<br />
Ell Kul 7/3 pr Ton 10/6 pr Ton<br />
Steam Kul 8/3 » 10/6 »<br />
Splint Kul 6/9 » 9/9 »<br />
Main Kul 6/3 » 9/6 »
163<br />
Jern. Af Pig Jern produceredes i Skotland:<br />
1893 1892 1891<br />
783,867 Ton 977,213 Ton 674,425 Ton<br />
Ialt forbrugtes 1,033,133 » 1,096,504 » 1,094,580 >»<br />
Til Udlandet exporterades 139,897 » 171.586 » 166,969 »<br />
Beholdningerne 31 Dec. 381,790 » 443,646 » 579,677 »<br />
Priserne aabnede i Januar Maaned med 41 Sh. pr Ton og steg under<br />
hele denne og den fölgende Maaned indtil 50 Sh. pr TOD. I Marts iüiidlerl.id<br />
erholdtes kun 40 Sh. og gik senere hen nogei i Veiret indtil der ved Aarets<br />
Slutning betaltes 44 Sh. pr Ton.<br />
Fiskerierne.<br />
distriktet i<br />
Af de forskjellige Slags Fisk landedes under Consulat-<br />
1893<br />
1892<br />
Cwts Værdi £ Cwts Værdi £<br />
Sild .._ 4,414,886 804,789 3.621,133 754,469<br />
Haddock 685,195 387,602 722,740 394,352<br />
Torsk 425.870 156.031 463.450 170,537<br />
Flyndre 75,587 62.905 70.915 61,495<br />
Lange 189,732 58.714 146.567 48.004<br />
Soles 17,267 28,827 23,349 37,155<br />
Halibut 31,260 28.054 25.276 27.168<br />
Hvitling 33,794 20.714 49.089 25,603<br />
Pigvar 4,141 13,394 4,596 14.510<br />
Andre Slags 318.554 62,247 264,163 57.701<br />
Skjælfisk 75.064 80,313<br />
Total Værdi 1,698,341 1,671,307<br />
Af Sild var saaledes üdbyttet i 1893 793,753 Cwts til en Værdi af £<br />
50,320 mere end i det nærmest foregaaende Aar.<br />
I Begyndeisen af Juli betaltes i Wick Distrikt for fersk Sild fra 10 Sh.<br />
til 19 Sh. pr Cran, hvilke Priser senere faldt. Fra Midten af Juli til Midten<br />
af August var Gjennenasnitsprisen 10 Sh. 6 D.; enkelte Dage. saas<strong>om</strong> den 11<br />
og 12 August, erholdt Fiskerne kun fra 3 Sh. til 5 Sh. pr Cran.<br />
S<strong>om</strong> specielt vedrörende Distriktets vigtigste Havne hidsættes:<br />
Leith.<br />
Dokkerne. Forskjellige Forbedringer og Forandringer ere blevne gjorte i<br />
de existerende Dokanlæg til Lettelse for Trafikken; flere nye Varehuse ere<br />
opbyggedo og ældre udvidede, og det i tidligere Rapport <strong>om</strong>handlede nye Dokanlæg,<br />
der paabegyndtes i Juni Maaned forrige Aar, fortsættes med en betydelig<br />
Arbeidsstyrke; det antages imidlertid at hele Anlæggets Tilendebringelse<br />
vil medtage et Tidsrum af 5 Aar.<br />
Smör fra Danmark tilföres direkte fra Kjöbenhavn i store Kvantiteter,<br />
men viser ikke i det forlöbne Aar nogen synderlig Forogelse mod de nærmest
164<br />
tidligere Aar, og der var ikke nogen videre Fluktuation i Priserne, s<strong>om</strong> stillede<br />
sig <strong>om</strong>trcnt saaledes:<br />
Jan.<br />
128/0<br />
Febr.<br />
121/0<br />
Marta<br />
120/6<br />
April<br />
113/0<br />
Mai<br />
104/0<br />
Juni<br />
112/0<br />
Juli<br />
125/0<br />
Ang.<br />
124/0<br />
Sept.<br />
1S4/9<br />
Okt.<br />
131/6<br />
Nov.<br />
139/0<br />
Dec.<br />
129/6<br />
alt pr Centner. Da Produktet i Regelen er bleven forbrugt stråks efter Ank<strong>om</strong>sten,<br />
har der ikke været megen Anledning for Spekulation. Kvaliteten<br />
angives at have været meget god. Der er ogsaa indfört Smör fra Holland,<br />
især Priesland, og Kvaliteten af dette Smör er i de senere Aar adskilligt forbedret.<br />
Indförselen af irsk Smör synes at aftage; der er ogsaa indfört store<br />
Mæogder af Æg fra Danmark, og denne Vare fremk<strong>om</strong>mer nu bedre sorteret<br />
end tidligere.<br />
Af Trcelast indförtes:<br />
Huggen Saget Total Loads<br />
Loads Loads af 50 Kubikfod<br />
1891 7,015 79,805 86,820<br />
1892 7,702 103,091 110,793<br />
1893 6,793 93,609 100.402<br />
Boness.<br />
Under Aaret 1893 blev der gjort betydelige Forretninger i Trælastimport<br />
og Kulexport. Fölgende Tabel viser Totalindförselen af Trcelast til Boness i<br />
de tre sidste Aar:<br />
Huggen Saget Tilsammen<br />
1893 76,159 Loads 6,597 Loads 82,756 Loads<br />
1892 94,900 » 5,911 » 100,811 s><br />
1891 85,809 » 9,632 » 95,441 »<br />
hvilket er en stærk Nedgång for den hugne Lasts Vedk<strong>om</strong>mende; dette har<br />
sin Grund deri, at i de to foregaaeude Aar flere nye Firmaer af Pitpropsimportörer<br />
blev etablerede, hvilket bevirkede at der indförtes mere Pitprops<br />
end Markedet behövede, og var Oplagene ved Begyndeisen af Aaret 1893 ret<br />
betydelige. Et Firma for Indförsel af Pitprops har nyligen paa Grund af<br />
overdreven Concurrance arrangeret med sine Creditorer, og det er sandsynligt<br />
at andre Importörer vil blive mere forsigtige i den k<strong>om</strong>mende Sseson og ikke<br />
kjöbe mere end hvad der behöves til at tilfredsstille Efterspörgselen.<br />
Boness staar fremdeles s<strong>om</strong> N:o 1 blandt de skotske Pitpropshavne, og<br />
byder Havnen mange Fordele, efters<strong>om</strong> Skibene kan faa udgaaende Last uden<br />
at betale Extraudgifter. Priserne paa Pitprops stillede sig for 1893 <strong>om</strong>trent<br />
s<strong>om</strong> i det foregaaende Aar:<br />
1893 2V," 3" 3'/," 4" 4'/2" 5" 5'/," 6"<br />
Vaar 1/7 2/9 3/3 4/1'/, 4/6 5/0 5/6 6/0 pr 100 F. cif.<br />
Höst - 1/6 2/9 3/1 3/9 4/3 5/0 6/0 7/0 » » » »<br />
For Last fra Sverige og Tydskland betaltes 5 til 10 % mere, da denne<br />
er bedre og afpasset mere for Markedet.<br />
Udförselen af Kul fra Boness under 1893 overgaar ethvert tidligere Aar,<br />
hvilket i væsentlig Grad skriver sig fra den store Kulstreik i England.
165<br />
Udförselen stiller sig for de 3 sidste Aar saaledes:<br />
1893 501,024 Ton<br />
1892 487,840 »<br />
1891 434,354 »<br />
Priserne i Januar for Main- & Fife Kul f. o. b. var fra 7 til 8 Sh. og<br />
faldt med 3 D. paa S<strong>om</strong>meren; i November steg Priset) fra 12 til 20 Sh.<br />
pr Ton, og ved Streikens Biiæggelse gik den ned til 10 Sh. 6 D. Fragterne<br />
har været meget lave under hele Aaret. S<strong>om</strong> Fölge af at Minearbeidernes<br />
Lön er ointrent 50 % höiere nu end paa tilsvarende Tid forrige Aar, vil Priserne<br />
paa Kul gaa op. Stedets Handel og Skibsfart er i stadig Opgang.<br />
Jute. I<br />
Dundee.<br />
denne Duodees vigtigste Indförselsartikkel er der en betydelig<br />
Nedgång sauimenlignet med tidligere Aar. Fluktuation i Priserne, de meget<br />
smaa Ordre og den almindelige Slaphed i denne Industrigren foraarsagede at<br />
Importörerne ikke bragte mere paa Markedet af Raamateriale end der nödvendigvis<br />
tiltraangtes. Antallet af Skibe, der ank<strong>om</strong> direkte fra Indien til<br />
Dundee i 1893, belöb sig til 51, der hidbragte 838,813 Balier.<br />
Allerede i Mai Maaned blev den nye Höst bragt paa Markedet til en<br />
Pris af £ 13. 0. 0 til £ 13. 10. 0 pr Ton for bedste Mærker.<br />
Fragterne fra Indien har været meget lave, saaledes for Dampskibe 22/6<br />
til 35/0 og for Seilskibe 20/0 til 26/3 pr Ton af 5 Balier.<br />
Fragterne paa Flax fra Rusland holdt sig mere fäste i 1893 end i 1892,<br />
der betaltes 14/0 à 14/6 pr Ton fra Riga og 17/6 à 19/0 fra Cronstadt.<br />
Is. Fra Norge ank<strong>om</strong> 4 Skibe med 972 Ton Blokis mod 680 i 1892,<br />
altsaa en Forögelse af 292 Ton.<br />
Fyrstikker og Flasker. Fra Göteborg indförtes direkte til Dundee 290<br />
Kasser (16 Ton) Fyrstikker og 115 Ton T<strong>om</strong>flasker imod i 1892 21 Ton<br />
Fyrstikker og 129 Ton T<strong>om</strong>flasker.<br />
Skibsbygning. Fra Dundees Skibsværfter blev der i 1893 sat paa Vandet<br />
5 Skibe med en samlet Drægtighed af 6,340 Reg.-Ton mod i 1892 10 Skibe<br />
og 21,990 Reg.-Ton, hvilket udviser en Nedgång af 5 Skibe og 15,650 Reg-<br />
Ton. Aaret 1893 har været meget uheldigt for Dundees forskjellige Industrigrene,<br />
og Udsigterne for 1894 er ikke meget lysende. Man har forsögt mange<br />
Midler til at raade Bod paa de daarlige Tilstande, saa s<strong>om</strong> at indskrænke Produktionen<br />
og Arbeidstiden, men til liden Nytte.<br />
Glasgow.<br />
Priserne paa Staal og Jern vare:<br />
Begyndeisen Enden<br />
af 1893 af 1893<br />
Iron Augles pr Ton £ ?>. 5. 0 £ 5. 0. 0<br />
» Plates » » 5. 5. 0 » 5. 5. 0<br />
Steel Angles pr Ton £ 4. 15. 0 £ 4. 15. 0<br />
» Plates B >' 5. 8. 0 » 5. 5. 0<br />
Skibe af <strong>om</strong>tr. 1,200 Ton Jern » 10. 0. 0 » 9. 0. 0<br />
» » « » Staal » 10. 0. 0 » 9. 0.0<br />
Maskiner pr Hkr. n<strong>om</strong>inelle (c<strong>om</strong>pound) n 40. 0. 0 » 35. 0. 0<br />
B B B J> (triple expansion) » 43. 0. 0 B 38. 0. 0
166<br />
Arbeidslönnen for Skibstömmermænd pr Time 7'/2 D.<br />
» » Snedkere » 7'/2 »<br />
» » inekaniske Arbeidere » 6'/4 »<br />
Gjenuemsnitsprisen for Seilskibe med Udrustning for Ostindiafart af <strong>om</strong>irent<br />
1,200 Ton var £ 10 til £ 9. 10. 0 pr Ton for Staal og £ 9. 10. O<br />
til £ 9. 5. 0 pr Ton for Jern, og for Skibe fra 1,200—2,500 Ton £ 9 pr<br />
Ton Staal og £ 8. 10. 0 pr Ton Jern.<br />
En regulær Dampskibslinie mellem Glasgow og Göteborg har ogsaa i 1893<br />
været vedligeholdt af »Napier Shipping Coropany» og »Svithiod Steam C<strong>om</strong>pany»<br />
Göteborg, hvis Dampskibe anlöbe Glasgow paa deres Tur tilbage fra Liverpool.<br />
Is. I 1893 indförtes der til Glasgow 14,377 Ton. De erholdte Priser<br />
var lidt bedre end i det foregaaende Aar.<br />
Fra de Forenede Stater indförtes i 1893:<br />
af fersk Kjöd 22,612 Qvarters vægtig 4,222,068 Vè<br />
» Kvæg 28,567 St. mod i 1892<br />
» » 44,161 » og<br />
fra Canada i 1893 18.611 »<br />
» » i 1892 29,349 »<br />
Denne betydelige<br />
paa Udförselsstedet.<br />
Nedgang har hovedsagelig sin Grund i de höie Priser<br />
Kulforretningerne laa i Tiden for Januar til Mai ineget nede og Prisenio<br />
faldt; s<strong>om</strong> Fölge heraf fandt Kulmineeierne det nödvendigt at nedsætte Arbeidslönnen<br />
to Gange i nævnte Tidsrum, hver Gäng med 6 D. pr Dag. Arbeiderno<br />
paa sin Side reducerede Arbeidstiden fra 5 til 4 Dage pr Uge; denne<br />
Reduktion fandt Sted den 22 Mai og varede til 10 August, da, paa Grund af<br />
do store Streiker i England, Arbeiderne forlangte en Forhöielse i Arbeidslöu<br />
af 1/0 pr Dag, hvilket Forlangende Arbeidsherrerne gik ind paa; senere, da der<br />
indtraadte Streik i Wales, forlangte Arbeiderne yderligere 1/0 Paalæg, hvilket<br />
ogsaa blev indvilget. S<strong>om</strong> let kan forstaaes, steg Priserne paa Kul under disse<br />
Forholde meget hurtigt. Da de engelske Streiker endte i November, forlangte<br />
de skotske Minearbeidere yderligere Tillæg i Lön, hvilket dog samtlige Arbeidsherrer<br />
modsatte sig, efters<strong>om</strong> Grunden til de tidligere Forhöielser nu var fjernet.<br />
Resultatet af dette Afslag var at Arbeidet nedlagdes ved næsten alle Gruber<br />
fra den 22 November til den 12 December, da Arbeidet gjenoptogs paa de af<br />
Arbeidsgiverne opstillede Betingelser.<br />
Den gjennemsnitlige optjente Daglön var i 1893 fra 7 Sh. 6 D. til 8 Sh.<br />
Gjennemsnitspriserne f. o. b. Glasgow stillede sig saaledes:<br />
1 Jan.—30 Juni. 1 Juli—31 Dec.<br />
Eli Kul pr Ton 7/3 10/6<br />
Steam Kul » 8/3 10/6<br />
Splint » » 6/9 9/9<br />
Main » » 6/3 9/6<br />
Den totale Inåförsel<br />
Grangemouth.<br />
fra Sverige og Norge belöb sig til en<br />
Værdi af £ 326.230<br />
mod i 1892 » 367,650<br />
eller en Nedgang af £ 41,420
167<br />
Udförselen til de forenede Riger udgjorde £ 358,744<br />
mod t 1892 s 326,332<br />
eller en Forögelse af £ 32,412<br />
Af toldfrie Varer inäförtes fra Sverige _. » 50,302<br />
Fra Norge » 275,861<br />
tilsamuien £ 326,163<br />
Toldpligtigt Gods fra Norge » 67<br />
ialt £ 326,230<br />
Üdförselen til Sverige androg til » 96,635<br />
y> » Norge » » » 262,109<br />
tilsammen £ 358,744<br />
Af Kul udförtes i 1893 Ton 1,205,790<br />
i 1892 » 1.274,732<br />
eller en Formindskelse af TOD 68,942<br />
Af Rujern udförtes i 1893 Ton 36,490<br />
mod i 1892 » 41,500<br />
eller en Nedgang af Ton 5,010<br />
Granton.<br />
Indförselen fra Sverige i 1893 sammenlignet med Aaret 1892:<br />
1892 1893 Forögelse Formindsk.<br />
Battens og Planker... Loads 849 2,842 1.993<br />
Pitprops » 4.492 3,285 1,207<br />
Træmasse Ton 3,305 3,249 56<br />
Papir » 2,858 1,518 1,340<br />
Havre Quarters 3.848 5,123 1,275<br />
Tyttebær Gallons 8,536 2,966 5,570<br />
Flasker Mats 13,668 18,585 4,917<br />
» löse St. 691,488 1,016,208 324.720<br />
Smör Kasser 9.251 7,931 1,320<br />
Tændstikker » 9,364 11,594 2,230<br />
Hesteskosöui » 13,238 11.773 1,465<br />
T<strong>om</strong>me Casks ...St. 28.630 10,928 17,702<br />
Telefoner Kasser 27 62 35<br />
Fra Norge:<br />
Battens og Planker... Loads 1,708 3,106 1,398<br />
Pitprops » 1.747 513 1,234<br />
Telegrafpoler Loads 91 38 53<br />
Træmasse Ton 467 467<br />
Is » 250 159 91<br />
Vdförsel:<br />
Til Sverige. Kul Ton 34,270 37,275 3,005<br />
» Whisky Gallons 15,811 15^321 490<br />
» Heste St. 11 29 18<br />
Til Norge. Kul Ton 6,268 4,558 1,710
168<br />
Peterhead.<br />
Det sidste Aars Ind- og Udförsel er steget i ubetydelig Grad sammenlignet<br />
med det foregaaende Aar.<br />
Udförsel. Ingen Udförsel fandt Sted fra Peterhead til Sverige eller Norge.<br />
Den eneste Udförselsartikel er saaledes Sild, og stillede Udförselen sig saaledes.<br />
i 1891 118,942 Barrels<br />
i 1892 184,084 1/2 »<br />
i 1893 203,036 1/2 »<br />
Næsten hele sidstforlöbne Åars Udförsel gik til Tydskland og Rusland<br />
Kun 16,129 Barrels sendtes til Leith og derfra til Continentet eller Amerika.<br />
Svenske og norske Skibe benyttes meget i denne Fart. Saaledes afsendtes<br />
med nævnte Skibe i 1893 55,940 Barrcls til Tydskland og 22,003 Barrels til<br />
Busland.<br />
Fragten var fra 1/2 til 1/4 pr Barrel til Tydskland<br />
og 1/2 » V» » » Rusland.<br />
Indföisel. Sonj i tidligere Aar bestod Indförselen fra Sverige og Norge<br />
hovedsaglig af Trælast, der for störste Delen ank<strong>om</strong> i svenske og norske Fartöier<br />
og bestod af:<br />
Stav 783'/., Std., Plankor og Battens 777, Bjælker 62, Brændeved 35,<br />
Andet Træmateriale 60 Std.<br />
I andre Nationers Skibe indförtes:<br />
Planker og Battens 260 Std., Stav 357. Std.<br />
Gjennemsnitsfragten var 30 Sh. pr Std.<br />
Priserne paa Trælast stillede sig saaledes:<br />
Stav pr 1,000 Fod £ 2 til £ 2. 10. 0<br />
Battens pr Std » 6 til » 7. 0. 0<br />
Bjælker » » 9 D. til 10 D. pr Cub.-Fod.<br />
Af Salt indförtes der i svenske og norske Skibe meget mindre end i<br />
1892; der ank<strong>om</strong> kun to Ladninger fra S:t Ybes ialt 1,180 Ton.<br />
Sild. Ved Peterhead og tilüggende Landsby Boddam fangedes:<br />
197,365 Crans, hvoraf mærkedes 107,9187, Barrels<br />
mod i 1892 151,307 >. » » 87.6337,' »<br />
Forögelse 46,058 Crans, hvoraf mærkedes 20,285 Barrels<br />
Fiskerne opnaaede en Gjennemsnitspris af 12 Sh. 6 D. mod i 1892 15<br />
Sh. pr Cran.<br />
For Crown Fulls erholdtes 17/6 til 24/0<br />
» Matties » » 16/0 » 21/0<br />
» Spents » » 12/6 » 14/6<br />
» Mixed » i> 12/0 » 14/6<br />
J. W. Tornöe.<br />
Innehåll: Budapest (sid. 151), Havana (sid. 147), Helsingfors (sid. 105), Konstantinopel<br />
(sid. 139), Leith (sid. 153), Odessa (sid. 149), Sydney (sid. 148), Wien (sid. 151).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Utdrag ur<br />
års<strong>berättelser</strong> från de Förenade rikenas konsuler m. m.<br />
Årg. 1894. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1894. N:o 5.<br />
Köpenhamn den 28 mars 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet var följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Sverige med last 2,599 226,390<br />
» > i barlast 230 40,791<br />
» Norge med last 33 1,945<br />
» » i barlast 1 168<br />
» andra länder med last 906 209,739<br />
B » i barlast 132 13,442<br />
Afgängna: till Sverige med last 765 111,907<br />
» » i barlast 2,549 253,009<br />
» Norge med last 14 1,440<br />
» » i barlast 24 6,672<br />
» andra länder med last 362 85,849<br />
» » i barlast 190 33,524<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: frän Norge med last 536 44,495<br />
» » i barlast 7 1,851<br />
» Sverige med last 49 4,005<br />
» » i barlast 8 1,290<br />
fr andra länder med last 524 146,532<br />
» » i barlast 29 4,129<br />
Afgångna: till Norge med last 233 34,852<br />
» » i barlast 585 82.273<br />
» Sverige med last 8 1,396<br />
» » i barlast 125 22,924<br />
» andra länder med last 103 20,813<br />
» » i barlast 92 37,721<br />
Den svenska skeppsfarten fördelar sig på följande sätt:<br />
Segelfartyg<br />
Antal Ton<br />
Ångfartyg<br />
Antal Ton<br />
Vid hufvudstationen 1,145 60,980 764 223,429<br />
» vicekonsulaten:<br />
Seland <strong>och</strong> öarna 767 57,210 158 35,905<br />
Jutland 850 59,737 214 54,799<br />
Island 2 152 1 263<br />
Summa 2,764 178,079 1,137 314,396<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 12
170<br />
Nedanstående öfversigt utvisar förhållandet mellan den svenska skeppsfarten<br />
åren 1892 <strong>och</strong> 1893.<br />
Den norska skeppsfarten fördelar sig på följande sätt:<br />
Segelfartyg<br />
Antal Ton<br />
Ångfartyg<br />
Antal Ton<br />
Vid hufvudstationen 97 17,921 63 28,269<br />
» vicekonsulaten:<br />
Seland <strong>och</strong> öarna 177 24.842 79 27,677<br />
Jutland 410 28,157 223 57,428<br />
Island 53 4,764 51 13,244<br />
Summa 737 75,684 416 126,618<br />
Nedanstående öfversigt utvisar förhållandet mellan den norska skeppsfarten<br />
åren 1892 <strong>och</strong> 1893.
171<br />
Den svenska <strong>och</strong> norska skeppsfarten på distriktets hamnar fördelar sig<br />
på följande sätt för ank<strong>om</strong>na fartyg:
172<br />
Beträffande de vid generalkonsulatet under år 1893 verkstälda mönstringsexpeditioner<br />
<strong>och</strong> rymningar må följande siffror anföras:<br />
Svenska fartyg:<br />
afmönstrade 245<br />
påmönstrade 194<br />
rymda (svenskar) 4 443<br />
Norska fartyg:<br />
afmönstrade 240<br />
påmönstrade 184<br />
rymda (3 norrmän <strong>och</strong> 1 svensk) 4 428<br />
Summa 871 sjömän,<br />
eller 26 fler än under år 1892.<br />
Några hyresbesparingar hafva icke af svenske eller norske sjömän för<br />
hemsändande inbetalts till generalkonsulatet under år 1893.<br />
De till generalkonsulatet under året ank<strong>om</strong>na till sjömän <strong>och</strong> resande stälda<br />
l·ref <strong>och</strong> paket uppgingo till 3,652, hvilket utvisar en tillökning af 44 mot<br />
föregående år.<br />
Enligt under året ink<strong>om</strong>na anmälningar utgjorde antalet haverister 14 svenska<br />
<strong>och</strong> 23 norska. 1 af de förra <strong>och</strong> 5 af de senare blefvo vrak.<br />
Förteckning öfver de i Danmark etablerade svenska <strong>och</strong> norska firmor.
173<br />
Införseln till Danmark<br />
af svenska <strong>och</strong> norska produkter 1893.<br />
De vigtigaste införselsartiklar utgjorde enligt meddelade uppgifter:<br />
a) Jern <strong>och</strong> stål:<br />
Från Sverige.<br />
Stángjern 175,962 ctr, hvaraf 107,312 ctr till Köpenhamn<br />
Stål 6,117 B » 4,870 » »<br />
Spik 17,392 B » 15,714 B B<br />
Plät (jern- <strong>och</strong> bleck-) _ 6,195 B » 4,210 B B<br />
Gjutgoda 5,038 B B 3,746 B B<br />
Andra jernvaror 14,365 B » 13,517 B B<br />
allt dansk vigt.<br />
Tackjern. Vexlingarna i priset å svenskt jern <strong>och</strong> särskildt å tackjern<br />
hafva under år 1893 varit i det närmaste <strong>om</strong>ärkliga. Gjuterierna i Danmark<br />
förse sig fortfarande nästan uteslutande från Skotland <strong>och</strong> England med tackjern<br />
(pig-iron), <strong>och</strong> då priset å svenskt tackjern är högre än det, hvarför bästa<br />
skotskt jern kan köpas, finnes användning för svenskt jern endast vid vissa<br />
speciella sammansättningar, nämligen för åstadk<strong>om</strong>mande af stålgjutgods, hvarmed<br />
emellertid allenast ett par fabriker sysselsätta sig, hvilka använda blott en<br />
ringa myckenhet jern.<br />
Omkring 100 ton gammalt svenskt gjutjern hafva under år 1893 införts<br />
till användning vid gjutning af granater.<br />
Priset å svenskt gjuttackjern (pig-iron) har varit oförändradt sedan 1892<br />
<strong>och</strong> kan fortfarande angifvas till i medeltal kr. 7.75 pr 100 kilo cif. här.<br />
Likas<strong>om</strong> föregående år har priset vexlat mycket, allt efter qvaliteten, <strong>och</strong> kan<br />
beträffande priset för specialmärken hänvisas till meddelandena der<strong>om</strong> förlidet<br />
år <strong>och</strong> de för år 1892 noterade prisen.<br />
Jerntillverkningar. Det har visat sig att ångfärjeförbindelsen mellan Helsingborg<br />
<strong>och</strong> Helsingör väsentligt främjat afsättningen här af svenska jerntillverkningar,<br />
<strong>och</strong> <strong>om</strong> än den sammanlagda införseln till Danmark af jerntillverkningar<br />
från Sverige icke varit större 1893 än de närmast föregående åren,<br />
torde det dock kunna anses säkert, att införseln hit under år 1893 skulle<br />
hafva varit ej oväsentligt mindre, derest den lätta <strong>och</strong> iemförelsevis billiga<br />
transporten medelst ångfárjan hade saknats.<br />
Stångjern. Priset härå, s<strong>om</strong> i december 1892 utgjorde kr. 13.80 à kr.<br />
14 pr 100 kilo cif här, har, sås<strong>om</strong> nedanstående noteringar utvisa, hållit sig<br />
temligen oförändradt.<br />
Valsadt svenskt stángjern noterades cif. här pr 100 kilo:<br />
i januari 1893 kr. 13.75 à kr. 14.—<br />
i april B » 13.60 à » 13.75<br />
i juli B » 13.50 à » 13.75<br />
i september B B 13.45 à » 13.65<br />
i december B » 13.40 à » 13.60<br />
Jernplåt från Sverige införes på den danska marknaden egentligen blott i<br />
prima qvaliteter. Prisen för dessa hafva varit lägre än under 1892. Specielt
174<br />
för plåt gäller emellertid, att de särskilda svenska verkens fabrikat icke anses<br />
alldeles lika i qvalitet, <strong>och</strong> att så kallad prima qvalitet betalas olika allt efter<br />
det verk, hvarifrån fabrikatet utgår.<br />
Prisen hafva varit pr 100 kilo cif. här:<br />
i januari 1893 kr. 18-76 à kr. 19-25<br />
i april » » 18-65 à » 19'15<br />
i juli » » 18'50 à » 19-—<br />
i september » » 18-50 à » 19"—<br />
i december » » 1840 à » 18 - 90<br />
Af svenskt stål införes i regel endast svenskt plogstål (pinnstål). Begreppet<br />
svenskt stål är allt för <strong>om</strong>fattande för att någon notering i sjelfva<br />
verket skulle kunna uppgifvas. Äfven det speciella slaget plogstål erhålles i<br />
mycket olika qvaliteter. Plogstål var ganska begärligt under 1893, <strong>och</strong> priset<br />
dera stälde sig i medeltal högre än under år 1892 samt kan anslås till kr.<br />
18 à kr. 21-50 pr 100 kilo eif. här.<br />
Angående gjutgods af stål hänvisas helt <strong>och</strong> hållet till uttalandena i berättelsen<br />
för år 1892.<br />
Spik. Införseln hit från Sverige har varit större år 1893 än under de<br />
föregående åren. Priset har varit kr. 47'— à kr. 49-— pr ett par kistor<br />
3" <strong>och</strong> 4" Göteborg.<br />
b) Trävaror:<br />
Ekträ<br />
Bjelkar, spärrar, bräder,<br />
61,503 kbf., hvaraf 42,182 kbf. till Köpenhamn<br />
plankor m. m. 9,334,944 » B 1,964,131 » »<br />
Byggnadsvirke, förarb. 163.142 » J> 8,232 » »<br />
Takspån m. m. 37,243 ctr « 5,112 ctr »<br />
Snickeriarbete 6,167 » » 4,992 » »<br />
Ved 60,064 fmnr, » 33,910 fmnr »<br />
Trämassa <strong>och</strong> trämjöl 132,720 ctr, » 65,860 ctr »<br />
Vid en jemförelse med föregående år finnes, att byggnadsvirke, ved <strong>och</strong><br />
trämassa införts i större mängd år 1893.<br />
Enligt uppgifter från härvarande mäklare har partipriset å svenska trävaror,<br />
inberäknadt tull, under året noterats:<br />
Kalmar furubräder:<br />
12 fots 1 1/4"×9 à 10" barkk <strong>om</strong>kr. 8 à 9 kr. pr tolft<br />
» 8 à 9" » -... » 6 à 7 » »<br />
» 7 à 8" » » 5 à 6 5> »<br />
» 6 à 7" » » 4 à 5 v »<br />
Fyrskurna Piteå furubräder:<br />
12 fots 1"×8 à 9" <strong>om</strong>kr. 6 à 7 kr. pr tolft<br />
» 1"× 7" » 5 » »<br />
Fyrskurna Piteå furuplankor:<br />
14 fots 2"×8" <strong>om</strong>kr. 12 kr. pr tolft 12 fots<br />
» 2"×9" » 14 » » »<br />
» 3"×9" » 20 » » »
Piteå furutimmer, fyrhugget:<br />
175<br />
4" <strong>om</strong>kr. 10 öre pr löpande dansk aln<br />
5" B 18 B » B<br />
6" » 24 » i) »<br />
7" i 32 i B »<br />
8" B 50 B » »<br />
9" » 70 B » »<br />
Med undantag för fyrskurna Piteå furuplankor, hvarå prisen varit något<br />
högre än föregående år, hafva trävaruprisen varit ungefär desamma s<strong>om</strong> år 1892.<br />
c) Spanmål:<br />
<strong>om</strong>alen, hvete 25 t·.r, hvaraf 25 t:r till Köpenhamn<br />
B råg 219 » » 219 » B<br />
» korn B B » »<br />
B hafre 161,250 B B 148,314 B »<br />
målen, hvete 176,412
176<br />
Sverige. På grund häraf torde prisnoteringarna under 1893 kunna vara af<br />
intresse. Under maj <strong>och</strong> juni månader noterades torfströ af bästa svenska<br />
fabrikat cif. Köpenhamn kr. 1.60 pr 100 kilo, hvilket pris qvarstod intill slutet<br />
af augusti, da det steg till kr. 1.90, för att efter hand i slutet af året nå<br />
upp till kr. 2.60 à kr. 2.80, allt efter qvalitet. För framtiden torde dock<br />
icke kunna påräknas högre pris än kr. 1.60 pr 100 kilo cif här, enär tillverkning<br />
nu har börjat på flera ställen i Danmark.<br />
Torfmull användes förnämligast för bostadsklosetter, men här i landet i<br />
mycket ringa <strong>om</strong>fattning. Endast i Helsingör torde bruket deraf kunna sägas<br />
vara allmänt, då der begagnas torfmullsklosetter. Priset under 1893 har varit<br />
pr 100 kilo cif. Köpenhamn kr. 2·— intill i augusti månad <strong>och</strong> senare under<br />
året kr. 2.20 à kr. 2.80, allt efter qvaliteten.<br />
Från Norge.<br />
a) Trävaror:<br />
Timmer, plankor, bräder<br />
m. m 678,733 kbf., hvaraf 1,283 kbf. till Köpenhamn<br />
Ekträ 109,385 » »<br />
Byggnadsvirke, förarb 761 » 15 » »<br />
Takspån 257 ctr, 3 ctr »<br />
Snickeriarbete 56 » 30 » B<br />
Ved 1,858 fmnr, » 835 fmnr »<br />
Trämassa <strong>och</strong> trämjöl 102,130 ctr, » 15,780 ctr »<br />
b) Fisk:<br />
Färsk 3,157 ctr, hvaraf 1,187 ctr till Köpenhamn<br />
Sill (saltad) 168,878 B B 162,145 B B<br />
Torkad <strong>och</strong> torrsaltad 1,068 B B 771 B B<br />
Anjovis m. m. d 762 B B 676 B B<br />
c) Metaller:<br />
Spik 3,582 ctr, hvaraf 1,451 ctr till Köpenhamn<br />
d) Lefvande kreatur:<br />
Hästar 471 st., hvaraf 128 st. till Köpenhamn<br />
e) Spanmål:<br />
Korn 382 t:r, hvaraf 1 t:a till Köpenhamn<br />
Hafre 4,087 B B 3,969 t:r B<br />
Rågmjöl 7,280 "B, B 7,280 8 »<br />
f) Andra landtbruksprodukter:<br />
Kött 50,929 S, hvaraf 47,178 ffi till Köpenhamn<br />
Fläsk 1,303 B B » »<br />
Margarin 588,774 B B 588,774 B B<br />
Ull 31,825 B B 31,825 B B<br />
Ägg 252 tjog B »
g) Papper:<br />
177<br />
Makulatur <strong>och</strong> <strong>om</strong>slagspapper . 32,469 % hvaraf 29,965 $ till Köpenhamn<br />
Skrif- <strong>och</strong> tryckpapper 133,788 » B 116,495 B B<br />
a) Lefvande kreatur:<br />
Från Danmark utfördes år 1893.<br />
Till Sverige.<br />
Hästar 62 st., hvaraf 57 st. från Köpenhamn<br />
Föl 4 » B 3 B B<br />
b) Spanmål:<br />
<strong>om</strong>alen, korn 19,304 t:r, hvaraf 9,456 t:r från Köpenhamn<br />
» hafre 22 » B 22 » »<br />
» hvete 223,116 » » 70,986 » »<br />
» råg 34,023 » » 23,426 » »<br />
målen, hvete 16,230,789®, » 9,068,848 K B<br />
B råg 478,980 B » 314,280 » »<br />
c) Andra landtbruksprodukter:<br />
Fläsk <strong>och</strong> skinkor 447,754 % hvaraf 354,491
178<br />
Danmarks införsel från <strong>och</strong> utförsel till utlandet af vigtigare<br />
spanmålsalster <strong>och</strong> smör under år 1893.<br />
Danmarks utförsel till England år 1893.<br />
Spanmål:<br />
Korn 236,979 t:r, hvaraf 35,799 t:r från Köpenhamn<br />
Hafre 109,824 » B 496 B B<br />
Petalievaror:<br />
Fläsk <strong>och</strong> skinkor ... 84,650,260 % hvaraf 15,333,567
179<br />
Smörmarknaden 1893.<br />
Det förflutna aret har i flera hänseenden icke varit gynsamt for <strong>handel</strong>n<br />
med landets stora smörproduktion. Afsättningen på England trycktes under<br />
första delen af året gen<strong>om</strong> den stora tillförseln af smör från Australien <strong>och</strong><br />
Nya Zeeland samt gen<strong>om</strong> den stränga vintern, s<strong>om</strong> medförde osäkerhet <strong>och</strong><br />
oregelbundenhet i försändningarna, hvaraf följde stora förluster för utskepparne.<br />
Nästan under hela året påverkades <strong>handel</strong>n på England dessut<strong>om</strong> af stora arbetsinställelser,<br />
s<strong>om</strong> försvagade köpförmågan <strong>och</strong> skadade marknaden. Prisen voro<br />
låga i början <strong>och</strong> slutet af året, lägre än vanligt, särskildt i januari, februari,<br />
mars <strong>och</strong> december månader. Endast under s<strong>om</strong>martiden voro prisen högre<br />
än under de senare åren, närmast till följd af den i en stor del af Europa då<br />
rådande torkan, s<strong>om</strong> förorsakade mindre tillförsel från andra på England smörexporterande<br />
land, sås<strong>om</strong> Island. Frankrike <strong>och</strong> Nederländerna. Medelpriset<br />
under 1893 var emellertid 93 kronor, hvilket väl var 4 s /4 kronor lägre än<br />
under år 1892 <strong>och</strong> 2 1 /i kronor lägre än under år 1891, men dock något<br />
högre än under åren 1890 <strong>och</strong> 1888.<br />
Januari månad började med en högsta notering af 100 kronor, s<strong>om</strong> under<br />
månadens lopp nedgick till 92 kronor <strong>och</strong> i början af februari, antagligen till<br />
följd af de gen<strong>om</strong> isspärrningen förorsakade oregelbundenheter i trafiken, ytterligare<br />
sjönk till 86 kronor. Priset höjde sig derefter småning<strong>om</strong> till 96 kronor<br />
<strong>och</strong> i början af mars till 98 kronor, men sänkte sig åter <strong>och</strong> föll under<br />
loppet af mars till 84 kronor. Under april steg priset till 86 kronor, men<br />
var dock i slutet af månaden nere på 80 kronor <strong>och</strong> sjönk i maj ytterligare<br />
till 74 kronor, men höjde sig dock i månadens slut till 78 kronor. I juni<br />
blef marknaden mycket fast vid framträdandet af s<strong>om</strong>marsmör, <strong>och</strong> till följd<br />
af torkan i de flesta smörproducerande land höjde sig priset småning<strong>om</strong> till 88<br />
kronor <strong>och</strong> i juli till 96 kronor. Derpå inträdde matthet, så att priset i början<br />
af augusti måste sänkas till 92 kronor, men i slutet af månaden steg det ånyo<br />
till 98 k 100 kronor <strong>och</strong> i september ända till 104 kronor. Vid mycket flau<br />
marknad i England sjönk priset i början af oktober till 96 kronor, hvarigen<strong>om</strong><br />
köplust åter framkallades, <strong>och</strong>, vid liflig marknad <strong>och</strong> aftagande produktion,<br />
höjde sig priset efter hand till 106 kronor <strong>och</strong> i november till 108 kronor,<br />
hvilket blef årets högsta notering. Priset sjönk derpå vid aftagande efterfrågan<br />
i slutet af månaden till 104 kronor <strong>och</strong> under loppet af december till 92 kronor.<br />
I slutet af året stadgade sig marknaden <strong>och</strong> slutade med en notering af<br />
94 kronor.<br />
I sekunda herrgårdssmör <strong>och</strong> mellanvara var afsättningen hufvudsakligen<br />
till förbrukning på platsen <strong>och</strong> <strong>om</strong>fattade, förut<strong>om</strong> danskt smör, företrädesvis<br />
finska <strong>och</strong> ryska mejerialster. Förbrukningen här i Köpenhamn af ordinärt<br />
smör tillgodosågs till största delen gen<strong>om</strong> tillförsel af finskt, ryskt <strong>och</strong> galiziskt<br />
bondsmör, hvarå priset fluktuerade mellan cirka 60 <strong>och</strong> cirka 80 öre pr ffi.<br />
Fraktmarknaden.<br />
De danska farvattnen voro under vintern 1893 ovanligt länge stängda af<br />
is, i det vintern började i slutet af december 1892 <strong>och</strong> fortvarade till långt<br />
in i påföljande mars månad samt var så sträng, att farten gen<strong>om</strong> Sundet var<br />
fullständigt stängd från den 11 januari till den 6 mars. Man skulle hafva<br />
trott att, efter ett så långvarigt stillastående, en stark trafik skulle hafva ut-
180<br />
Öfversigt af det månatliga medelpriset enligt högsta notering å första klassens smör under år 1893 i jemförelse med de senast<br />
föregående 20 åren.
181<br />
veeklat sig, men en sådan uteblef delvis, <strong>och</strong> allt syntes gå sin jemna gäng.<br />
Någon synnerlig utförsel af landets egna spanmålsalster egde icke rum, <strong>och</strong> införseln<br />
af foderämnen var icke heller anmärkningsvärdt stor; först fram i juli<br />
<strong>och</strong> augusti månader, efter en ovanligt torr förs<strong>om</strong>mar, hvarunder höskörden<br />
var ovanligt ringa, kastade sig spekulationen på foderämnen, <strong>och</strong> infördes sådana,<br />
särskildt kli. i stor skala. Höga frakter betaltes icke, utan ungefär 12<br />
fr. pr ton kli från Belgien, 10 sh. à 12 sh. 6 d. från östra England <strong>och</strong> 9<br />
à 10 rmk från Preussen.<br />
Införseln af trä till Danmark var ungefär normal <strong>och</strong> till låga frakter.<br />
Cirka 24 rmk betaltes pr stånd, bräder från Hernösands distrikt till goda provinsplatser<br />
<strong>och</strong> ett par rmk mindre med ångfartyg till Köpenhamn. Endast<br />
fram mot hösten fanns en period, då det syntes vara brist på fartyg för trälast,<br />
särskildt från Finland, <strong>och</strong> befraktarne nödgades medgifva högre rater,<br />
men detta förhållande qvarstod icke till säsongens slut.<br />
Efter en jemförelsevis god skörd af korn, blefvo i början af hösten åtskilliga<br />
kornlaster utskeppade till England, men till låga rater. Till ostkusten<br />
betaltes 1 sh. 6 d. a 1 sh. 9 d. pr 448 lbs, men någon riktig förmåga till<br />
utförsel af spanmålsalster förefanns dock icke, i det landtbrukarne, s<strong>om</strong> efter<br />
den långvariga torkan voro i behof af foderämnen, till stor del sjelfve utfodrade<br />
sin egen skörd.<br />
Uppgift<br />
angående de här på platsen företrädesvis gångbara svenska <strong>och</strong> norska obligationer.<br />
Omsättningen af sådana obligationer på Köpenhamns börs har, likas<strong>om</strong><br />
under det föregående året, haft endast en mindre <strong>om</strong>fattning, hvilket otvifvelaktigt<br />
berott hufvudsakligen derpå, att dessa värdepapper för närvarande till<br />
öfvervägande del befinna sig på fasta händer.<br />
Kursen har under årets lopp gen<strong>om</strong>gående stigit, på sätt framgår af följande<br />
sammanställning:<br />
Hvad de norska obligationerna angår, kan någon kurs icke uppgifvas, enär<br />
under året å marknaden funnits hvarken köpare eller säljare af sådana.<br />
Här på platsen finnas for öfrigt äfven åtskilliga andra svenska <strong>och</strong> norska<br />
obligationer, men inga af dessa äro upptagna till officiel kursnotering på Köpenhamns<br />
börs, <strong>och</strong> kan till följd häraf icke något pris å dem uppgifvas, likas<strong>om</strong><br />
det öfver hufvud icke heller blifver bekant när <strong>och</strong> till hvilket <strong>om</strong>fång <strong>om</strong>sättning<br />
af dem eger rum.
182<br />
Ölskatten. Med hänvisning till livad i årsberättelsen för 1892 meddelats<br />
angående resultaten under första driftsåret, från den 1 oktober 1891 till den<br />
30 september 1892, af lagen <strong>om</strong> ölskatt m. m. af den 1 april 1891, må här,<br />
efter generaldirektoratets för skatteväsendet numera offentliggjorda berättelse<br />
angående samma lags resultat under andra driftsåret från den 1 oktober 1892<br />
till den 30 september 1893, anföras följande.<br />
Tillverkning af skattepligtigt öl har, likas<strong>om</strong> under föregående driftsår,<br />
egt rum i 43 bryggerier <strong>och</strong> 2 maltextraktfabriker. Af berörda 43 bryggerier<br />
hafva 7 tillverkat endast skattepligtigt öl, men de ofriga både skattepligtigt<br />
<strong>och</strong> skattefritt öl. Af skattepligtigt öl har frånföris bryggerierna till förbrukning<br />
in<strong>om</strong> landet: 1892—1893 515,423.26 tunnor, hvarför erlagts skatt med<br />
3,607,962 kr. 86 öre, mot 1891 — 1892 477,976.02 tunnor med en erlagd<br />
skatt af 3,345,832 kr. 31 öre, hvilket utvisar en ökad skatteink<strong>om</strong>st under<br />
1892—1893 af 262,130 kr. 55 öre.<br />
Tages emellertid hänsyn till att det antages att, för att spara skatten,<br />
under september månad 1891 från bryggerierna utlemnats 16,000 tunnor skattepligtigt<br />
öl, s<strong>om</strong> förbrukats först efter den 1 oktober, har förbrukningen utgjort:<br />
1892—1893 515,423.26 tunnor <strong>och</strong> 1891 — 1892 493.976.02 tunnor, hvilket<br />
utvisar en ökad förbrukning under 1892—1893 af 21,447.24 tunnor. Oaktadt<br />
således en ganska betydlig ökning i förbrukningen egt rum under det sistförflutna<br />
året, antages dock, att häraf icke kan slutas till en tendens för ökning<br />
af förbrukningen af öl i allmänhet, utan att ökningen helst bör betraktas sås<strong>om</strong><br />
öfvergående <strong>och</strong> beroende af väderleksförhållandena. 1893 års s<strong>om</strong>mar, på hvilken<br />
tidsperiod den ökade förbrukningen hufvudsakligen faller, var nämligen mer<br />
än vanligt varm <strong>och</strong> torr, <strong>och</strong> erfarenheten har visat, att varm <strong>och</strong> torr väderlek<br />
alltid medför stor ölförbrukning. Till stöd för berörda antagande har åberopats<br />
en tabell, hvari angifves dels medeltemperaturen i hela Danmark för de<br />
särskilda månaderna under driftsåren 1891—1892 <strong>och</strong> 1892—1893 efter uppgifter<br />
från meteorologiska institutet, dels ock förbrukningen af skattepligtigt öl<br />
under samma månader. Af donna tabell framgår, bland annat, att under januari<br />
<strong>och</strong> februari månader 1893, då temperaturen var lägre än under samma<br />
månader 1892, ölförbrukningen var mindre, men att deremot under månadernamars—augusti,<br />
då temperaturen var högre, ölförbrukningen var större.<br />
Att den ökade förbrukningen af skattepligtigt öl under 1892—1893 varit<br />
beroende af särskilda förhållanden antydes äfven af den <strong>om</strong>ständighet, att densamma<br />
icke varit förenad med en motsvarande minskning i bränvinsförbrukningen,<br />
i hvilken tvärt<strong>om</strong> en ökning jemväl egt rum. Under tiden från den 1<br />
oktober 1892 till den 30 september 1893 har bränvinstillverkningen nämligen<br />
uppgått till 16,764,248 potter (1 pot = 0.9661 liter) alkohol à 100 pct, <strong>och</strong><br />
då, enligt under hand inhemtade upplysningar, behållningarna af spiritus såväl<br />
vid årets slut s<strong>om</strong> vid dess början voro små, måste antagas att tillverkningen<br />
ungefär motsvarat förbrukningen, hvilken senare deremot under 1891—1892<br />
uppgick till cirka 16,600,000 potter alkohol à 100 pct.<br />
Utförseln till utlandet från bryggerierna af skattepligtigt öl, utan skatts<br />
erläggande, uppgick under 1892—1893 till 15,187.62 tunnor, mot 16,6698]<br />
tunnor under 1891 — 1892.<br />
Under 1892—1893 funnos 274 bryggerier, s<strong>om</strong> tillverkade endast skattefritt<br />
öl, eller samma antal s<strong>om</strong> året förut. Dessa bryggeriers sammanlagda tillverkning<br />
af skattefritt öl belöpte sig under 1892—1893, enligt bryggeriernas<br />
autoriserade <strong>handel</strong>sböcker, till 918,532 tunnor, under det att densamma under<br />
1891—1892 utgjorde 891,974 tunnor. Skenbart skulle alltså en ökning hafva<br />
egt rum, hvilket dock näppeligen torde vara händelsen, i det nämligen skil-
183<br />
naden sannolikt beror derpå, att siffran för 1891—1892 icke är fullt noggrann,<br />
då den meddelats efter muntliga uppgifter af bryggare.<br />
Räddningsväsendet. Enligt offentliggjord berättelse angående det danska<br />
räddningsväsendets verksamhet under året från den 1 april 1892 till den 31<br />
mars 1893, funnos sistnämnda dag i Danmark 49 räddningsstationer, nämligen<br />
32 båt- <strong>och</strong> raketstationer (30 i Jutland <strong>och</strong> 2 på Bornholm), 2 båtstationer<br />
(i Jutland) samt 15 raketstationer (10 i Jutland, 4 på Bornholm <strong>och</strong> 1 på<br />
Möen). Förut<strong>om</strong> ofvannämnda räddningsstationer funnos den 31 mars 1893 i<br />
Jutland 8 bistationer, vid hvilka finnes räddningsbåt, s<strong>om</strong> bemannas från närmast<br />
belägna hufvudstation, nämligen: Gl. Skagens bistation, ('/4 mil vester <strong>om</strong><br />
räddningsstationen Gl. Skagen), Spirbakken, Skiveren, Uggerby, Eödhuus, Svenske<br />
Knolde, Anholt fyr <strong>och</strong> Horneks på Læsö.<br />
Lagstiftningen.<br />
Om än arbetet in<strong>om</strong> detta <strong>om</strong>råde år 1893 icke lemnat så betydliga resultat,<br />
s<strong>om</strong> under det närmast föregående året, hvilket till väsentlig del torde<br />
hafva berott derpå, att under den närmast föregående tiden ett mycket stort<br />
antal af de under flera år på dagordningen stående reformer blifvit afgjorda,<br />
har dock äfven under år 1893 lagstiftningsarbetet varit ganska fruktbringande.<br />
Bland de under året utfärdade nya lagar torde företrädesvis följande vara förtjenta<br />
af att här <strong>om</strong>nämnas:<br />
Lagen <strong>om</strong> konsulatväsendet af den 14 april 1893. Gen<strong>om</strong> denna lag har<br />
bestämts, att den konsulatafgift, s<strong>om</strong> hittills utkräfts af danska <strong>handel</strong>sfartyg,<br />
s<strong>om</strong> anlöpa hamn, der dansk konsul eller vice konsul finnes anstäld. skall bortfalla<br />
från den 1 januari 1894, från hvilken dag emellertid danska <strong>handel</strong>sfartyg,<br />
hvilkas nettodrägtighet uppgår till eller öfverstiger 50 registerton <strong>och</strong><br />
hvilka gå i utrikes fart, skola till statskassan erlägga en fast halfårlig konsulatafgift<br />
af 50 öre pr registerton netto för ångfartyg <strong>och</strong> 17 öre pr registerton<br />
netto för segelfartyg. Denna afgift, s<strong>om</strong> förfaller till betalning respektive den<br />
30 juni <strong>och</strong> den 31 december, uppbäres af tullväsendet <strong>och</strong> åligger fartyget,<br />
så framt det vid halfårets början befinner sig i utrikes fart eller under halfårets<br />
lopp utklareras från dansk hamn till utrikes ort. Enligt lagen är utrikesministern<br />
bemyndigad att, efter den 1 januari 1894 <strong>och</strong> intill dess antingen<br />
gen<strong>om</strong> särskild lag eller gen<strong>om</strong> den årliga finanslagen meddelats annan bestämmelse<br />
angående vederbörande konsulats framtida aflöningsförhållanden, utbetala<br />
till redan varande konsuler <strong>och</strong> vice konsuler en årlig godtgörelse, s<strong>om</strong> dock<br />
icke må öfverstiga medelbeloppet af de ink<strong>om</strong>ster, s<strong>om</strong> den förutvarande konauiatafgiften<br />
under de 3 kalenderåren 1891—1893 tillfört vederbörande konsul<br />
eller vice konsul, <strong>och</strong> hvilken godtgörelse för öfrigt lcmnas blott, för så vidt<br />
berörda medelbelopp uppgår till 100 kronor eller deröfver. Vidare bestämmes<br />
att efter hand bör sökas gen<strong>om</strong>förd en ordning, enligt hvilken på de vigtigaste,<br />
äfven transatlantiska, <strong>handel</strong>splatser anställas utsände konsuler eller vice konsuler,<br />
hvilka skola hafva dansk infödingsrätt <strong>och</strong> vara affärskunnige män med<br />
erforderlig känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> <strong>handel</strong>s- <strong>och</strong> sjölagstiftningen. Dessa skola åtnjuta<br />
fast aflöning enligt i lagen angifna bestämmelser <strong>och</strong> ega pensionsrätt enligt<br />
pensionslagen.<br />
Instruktion för de danske konsulerna i utlandet af den 15 december 1893.<br />
hvilken är gällande från den 1 januari 1894 <strong>och</strong> innehåller utförliga föreskrifter<br />
angående konsulattjenstens utöfvande med hvad dertill hörer.
184<br />
Lagen af den 14 april 1893 <strong>om</strong> ändrad lydelse af § 9 i lagen af den<br />
1 april 1887 <strong>om</strong> anstalter till husdjursafvelns <strong>och</strong> husdjursskötselns främjande,<br />
hvarigen<strong>om</strong> en enligt sistnämnda lag for ändamålet anslagen summa höjts till<br />
125,000 kronor, s<strong>om</strong> af inrikesministern må användas på följande sätt:<br />
a) intill 40,000 kronor till understöd åt hästafvelsföreningar;<br />
b) intill 60,000 kronor till understöd åt hornboskapsafvelsföreningar;<br />
c) intill 10,000 kronor till tillskott till aflöning åt föreningskonsulenter i<br />
husdjursskötsel;<br />
d) intill 15,000 kronor till understödjande af andra anordningar, s<strong>om</strong> vidtagas<br />
af föreningar, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> på annat sätt än gen<strong>om</strong> premiering vid<br />
kreaturspremieringsniöten åsyfta husdjursafvelns <strong>och</strong> husdjursskötselns<br />
främjande.<br />
Lagen <strong>om</strong> smittosamma sjukd<strong>om</strong>ar hos husdjuren af den 14 april 1893,<br />
deruti stadgas, bland annat, att de sjukd<strong>om</strong>ar hos husdjur, s<strong>om</strong> skola vara<br />
underkastade det allmännas särskilda <strong>om</strong>sorg (elakartade smittosamma sjukd<strong>om</strong>ar)<br />
äro: mjeltbrand hos alla husdjur, mul- <strong>och</strong> klöfsjuka hos samtliga klöfbärande<br />
husdjur, koppor hos fár, elakartad klöfsjuka <strong>och</strong> skabb hos får, ryggmärgstyfus,<br />
rots <strong>och</strong> springorm hos hästar, elakartad katarralfeber, elakartad lungsjuka hos<br />
nötkreatur <strong>och</strong> boskapspest, samt svindifteritis (akut svindifteritis eller svinpest<br />
<strong>och</strong> kronisk svindifteritis eller kascös tarminflammation) <strong>och</strong> rödsjuka (mjeltbrandartad<br />
rosen) hos svin.<br />
Dérjemte är emellertid stadgadt, att, derest någon annan smittosam sjukd<strong>om</strong><br />
bland Husdjuren skulle vinna större utbredning <strong>och</strong> antaga en mer elakartad<br />
karaktär, inrikesministern i så fall är bemyndigad att bestämma, att densamma<br />
derefter skall inräknas bland de elakartade smittosamma sjukd<strong>om</strong>arna; hvarförut<strong>om</strong><br />
i lagen särskilda föreskrifter äro meddelade med hänsyn till vattuskräck<br />
hos hundar.<br />
Enligt lagen egcr inrikeministern påbjuda, att djur, <strong>om</strong> hvilka det efter<br />
vederbörande veterinärs förklaring måste anses afgjordt att de äro angripna af<br />
någon sjukd<strong>om</strong>, s<strong>om</strong> jemlikt lagen är underkastad eller kan blifva indragen<br />
under det allmännas särskilda <strong>om</strong>sorg, skola dödas. Likaledes eger inrikesministern,<br />
<strong>om</strong> sådant finnes erforderligt för sjukd<strong>om</strong>ens undertryckande, påbjuda<br />
att hela den kreatursbesättning, bland hvilken sjukd<strong>om</strong>en utbrutit, eller delar<br />
af densamma skola nedslås. Före sådan nedslagtning skola djuren värderas af<br />
3 af vederbörande polismyndighet utsedde män, <strong>och</strong> bestämmes djurens värde<br />
efter deras tillstånd vid nedslagtningen, dock så att hänsyn icke tages till den<br />
förefintliga eller förmodade sjukd<strong>om</strong>, s<strong>om</strong> föranleder nedslagtningen. Från beloppet<br />
afdrages djurets värde i dödt tillstånd, <strong>och</strong> den sålunda framk<strong>om</strong>na summan<br />
utbetalas till egaren till fullo, derest obduktionen gifver det resultat att<br />
djuret icke var angripet af någon af de ifrågavarande sjukd<strong>om</strong>arna, hvaremot i<br />
motsatt fall egaren tillk<strong>om</strong>mer blott 4/5 af summan. Derest egaren sjelf gen<strong>om</strong><br />
sitt förhållande gifvit anledning till att nedslagtadt djur blifvit angripet af den<br />
ifrågavarande sjukd<strong>om</strong>en, förlorar han den rätt till ersättning af det allmänna,<br />
s<strong>om</strong> eljest skulle hafva tillk<strong>om</strong>mit hon<strong>om</strong>. Ersättningen äfvens<strong>om</strong> utgifterna<br />
för värdering <strong>och</strong> nedslagtning bestridas till hälften af statskassan <strong>och</strong> till hälften,<br />
på landet af amtsrepartitionsfonden, <strong>och</strong> i Köpenhamn <strong>och</strong> de öfriga städerna<br />
af k<strong>om</strong>munens kassa, hvars utlägg, ut<strong>om</strong> för Köpenhamn, sedermera blifver<br />
föremål för fördelning på amtets samtliga städer.<br />
Lagen <strong>om</strong> statsunderstöd till bekämpande af tuberkulos hos hornboskap, utfärdad<br />
den 14 april 1893 <strong>och</strong> gällande till utgången af finansåret 1897—98.<br />
Enligt denna lag uppföres på de årliga finanslagarna ett belopp af 50,000 kronor<br />
årligen till inrikesministerns förfogande, för att användas till lemnande af
185<br />
understöd till kreatursegare, s<strong>om</strong> önska att, för bekämpande af tuberkulos hos<br />
deras hornboskap, nyttja tnberkulin eller andra diagnostiska medel, s<strong>om</strong> veterinärvetenskapen<br />
må erbjuda; hvarjemte inrikesministern är berättigad att använda<br />
en del af beloppet till understöd åt boskapsafvelsföreningar, s<strong>om</strong> införa användning<br />
af tuberkulinförsök på de utvalda kreaturen.<br />
Lagen angående ytterligare anordningar mot införandet af asiatisk kolera<br />
af den 1 april 1893. Gen<strong>om</strong> denna lag är justitieministern bemyndigad dels<br />
att, då införandet af asiatisk kolera öfver landgränsen kan befaras, föranstalta<br />
att persontrafiken söder ifrån öfver hela gränsen blifver instäld, dels ock att<br />
anordna läkareuppsigt öfver personer, söm ink<strong>om</strong>mit eller ink<strong>om</strong>ma till riket<br />
från land, gent emot hvilka den i lagen angående anordningar mot smittosamma<br />
sjukd<strong>om</strong>ars införande i riket af den 2 juli 1880, 2:dra afdelningen I, föreskrifna<br />
besigtning i anledning af kolera eller karantän till följd af lagen <strong>om</strong><br />
ytterligare anordningar mot asiatisk koleras införande af den 30 mars 1885 är<br />
satt i verkställighet, hvilken läkareuppsigt de skola vara underkastade intill utloppet<br />
af femte dagen efter deras ank<strong>om</strong>st till riket.<br />
Lagen angående tidens bestämmande af den 29 mars 1893, enligt hvilken<br />
tiden skall från den 1 januari 1894 för alla delar af landet, med undantag af<br />
Færöarna, bestämmas lika med medelsoltiden för den 15:de längdgraden öster<br />
<strong>om</strong> Greenwich. Till följd häraf <strong>och</strong> i enlighet med kungörelse af ministeriet<br />
för kyrko- <strong>och</strong> undervisningsväsendet af den 20 december 1893 borde klockorna,<br />
hvilka förut jemlikt lag af den 6 februari 1880 öfver hela landet visat<br />
klockslaget efter Köpenhamns medclsoltid, vid nyåret 1894 öfver hela landet<br />
ställas fram 9 minuter 41 sekunder.<br />
Lagen angående nedsättning i införselstullen a korkar af den 24 november<br />
1893, hvarigen<strong>om</strong> förordnats, att från den tid, då den mellan Danmark <strong>och</strong><br />
Spanien under den 4 juli 1893 afslutade <strong>handel</strong>straktat blifvit ratificerad, <strong>och</strong><br />
så länge densamma förblifver gällande, införselstullen å korkar nedsättes till 3.6<br />
öre pr 18.<br />
Bland större lagförslag, s<strong>om</strong> icke blefvo gen<strong>om</strong>förda under riksdagssessionen<br />
i årets början, men s<strong>om</strong> vid riksdagens sammanträdande i oktober af regeringen<br />
ånyo förelades densamma, må företrädesvis framhållas de särskilda jernvägslagarne<br />
samt lagförslaget <strong>om</strong> den personliga k<strong>om</strong>munalskatten. Vid riksdagens<br />
sistnämnda sammanträdande framlade regeringen dessut<strong>om</strong> flera nya förslag, hvaribland<br />
bör särskildt framhållas det stora <strong>och</strong> vigtiga lagförslaget <strong>om</strong> näringsväsendet,<br />
hvilket grundar sig på en k<strong>om</strong>ités arbete <strong>och</strong> är af stor betydelse<br />
särskildt för städerna. Derjemte hafva under den nuvarande riksdagssessionen<br />
af medlemmar af riksdagen framlagts flera vigtiga agrariska lagförslag, åsyftande<br />
att bereda lättnader <strong>och</strong> understöd åt den här, s<strong>om</strong> i andra land, under trycket<br />
af svåra förhållanden arbetande jordbruksnäringen. Dessa sistnämnda lagförslag<br />
stå i nära samband med den öfver hela landet under det senaste året allt mer<br />
utbredda agrariska rörelsen, hvilken ledt till bildandet af en agrarisk förening,<br />
s<strong>om</strong> räknar öfver 80,000 medlemmar. Denna förening höll i november 1893<br />
ett konstituerande sammanträde i Odense, dervid föreningens program faststäldes,<br />
hvilket i en följd af särskilda punkter angifver föreningens önskningar.<br />
Allmänna arbeten.<br />
Jernbanorna. Dessa hafva under år 1893 ökats med två nya bansträckor,<br />
nämligen Hobro—Lögstörbanan <strong>och</strong> Aalestrup—Viborgbanan, hvilka öppnades<br />
för allmän trafik, den förra i juli <strong>och</strong> den senare i augusti månad.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 13
186<br />
Köpenhamns frihamn. Arbetena vid denna instäldes i årets början till<br />
följd af den starka kölden, men, så snart väderleken medgaf, börjades de ånyo<br />
med kraft, <strong>och</strong> arbetades det delvis både dag <strong>och</strong> natt för att påskynda det<br />
stora verket. Arbetena giugo också hastigt framåt. Den 8 oktober voro bassinerna<br />
färdiga, <strong>och</strong> den 1 november öppnades slussarna för att insläppa vattnet<br />
i bassinerna, hvilket skedde efter hand under loppet af november <strong>och</strong> december<br />
månader. Samtidigt har ifrigt arbetats på <strong>om</strong>daning af terrängen <strong>och</strong> uppförandet<br />
af de många för den blifvande rörelsen erforderliga byggnaderna.<br />
Telefonväsendet. Med hänsyn härtill är särskildt att märka hurus<strong>om</strong> rikstelefonförbindelsen<br />
mellan Sverige <strong>och</strong> Danmark öppnades den 6 december.<br />
Skörden. Enligt inhemtade upplysningar k<strong>om</strong>ma de officiella uppgifterna<br />
angående resultatet af 1893 års skörd icke att föreligga förr än i början af<br />
nästk<strong>om</strong>mande juni månad, <strong>och</strong> kan derför här<strong>om</strong> nu icke meddelas annat, än<br />
att, efter hvad på enskild väg inhemtats, hveteskörden utfallit litet under medelskörd,<br />
rågskörden deremot något öfver medelskörd samt korn- <strong>och</strong> hafreskörden<br />
under medelskörd.<br />
Island.<br />
Enligt meddelande från vicekonsulatet i Akureyri har <strong>handel</strong>n under år<br />
1893 icke varit gynsam för köpmännen derstädes; på affärer i fisk <strong>och</strong> trän<br />
hafva gjorts förluster. Ull såldes emellertid efter <strong>om</strong>ständigheterna temligen<br />
fördelaktigt, <strong>och</strong> kött <strong>och</strong> lefvande får betaltes bra i Köpenhamn <strong>och</strong> England.<br />
Utvandringen till Amerika från Island <strong>om</strong>fattade under året cirka 600<br />
isländingar, ett betydligt antal i förhållande till folkmängden, 70,000. Den<br />
ständiga utvandringen visar sina följder, bland annat deruti, att folkmängden<br />
icke ökats under de senaste 20 åren. Invånareantalet är nämligen ungefär det<br />
samma nu s<strong>om</strong> år 1870.<br />
Under år 1893 hitfördes från Island:<br />
torr <strong>och</strong> torrsaltad fisk 5,160,924 U<br />
saltad sill 492,538 »<br />
anjovis m. m. d 36,594 »<br />
kött 1,840,170 »<br />
talg 74,446 »<br />
trän 1,770,151 »<br />
ull 944,230 »<br />
Generalkonsulatets embetslokal är fortfarande i huset n:o 24 Lille Strandstræde<br />
<strong>och</strong> kontorstiden kl. 10—3.<br />
S. Cederschiöld.
Riga den 31 mars 1894.<br />
187<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på Riga distrikt var är 1893 följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Sverige med last 108 25,151<br />
B » i barlast 73 27,679<br />
» Norge med last.. 11 2,366<br />
B > i barlast . 1 221<br />
> andra länder med last _. .. 50 17,-106<br />
» » i barlast 93 28,088<br />
tillsammans 336 100,911<br />
Qvarliggande från ar 1892 4 899<br />
Summa 340 101,810<br />
Afgångna: till Sverige med last 122 29,751<br />
» » i barlast 19 4,824<br />
» Norge med last 16 3,995<br />
» andra länder » 159 53,585<br />
B » i barlast 15 4,925<br />
tillsammans 331 97,080<br />
Qvarliggande till år 1894 9 4,730<br />
Summa 340 101,810<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Norge med last 75 13,564<br />
» » i barlast 1 229<br />
» Sverige med last 1 47<br />
» » i barlast 5 1,943<br />
» andra länder med last 69 30,058<br />
B B i barlast 43 14,537<br />
tillsammans 194 60,378<br />
Qvarliggande frän år 1892.... 1 217<br />
Summa 195 60,595<br />
Afgångna: till Norge med last 7 1,672<br />
B » i barlast 12 2,315<br />
» Sverige med last 9 1,505<br />
B B i barlast 8 6,489<br />
B andra länder med last.. 146 45,738<br />
» » i barlast.. 10 2,156<br />
tillsammans 192 59,875<br />
Qvarliggande till år 1894 3 720<br />
Summa 195 60,575
188<br />
För att inhemta order ank<strong>om</strong> till Windau ett norskt segelfartyg <strong>om</strong><br />
77 ton.<br />
Följande af svenska <strong>och</strong> norska fartyg i fart på distriktets särskilda hamnar<br />
inseglade bruttofrakter hafva för är 1893 uppgifvits:<br />
Af svenska fartyg Af norska fartyg<br />
Kiga: ink<strong>om</strong>mande frakter kr. 117,610 471,810<br />
utgående » » 259,750 377,360 348,420 820,230<br />
Libau: ink<strong>om</strong>mande frakter ... kr. 207,980 248,300<br />
utgående » ... » 522,970 730,950 179,350 427,650<br />
Pernau: ink<strong>om</strong>mande frakter ... kr. 930 46,800<br />
utgående » ... » 4,700 5,630 200 47,000<br />
Windau: ink<strong>om</strong>mande frakter... kr. 6,650<br />
utgående » ... » 13,380 13,380 6,560 13,210<br />
Summa kr. 1,127,320 1,308,090<br />
De uppgifna fraktbeloppen utgjorde dercmot år:<br />
Af svenska Af norska<br />
1892 kr. 956,790 1,055,380<br />
1891 » 1,435,050 1,061,940<br />
1890 » 1,525,930 1,002,720<br />
1889 » 843,230 1,292,820<br />
Bruttofraktbeloppet år 1893 för svenska fartyg öfverstiger visserligen de för<br />
åren 1892 <strong>och</strong> 1889 uppgifna fraktbelopp, men är betydligt lägre än enahanda<br />
belopp för åren 1890 <strong>och</strong> 1891 samt understiger äfven medelsiffran, 1,177,664<br />
kronor, för de fem åren 1889—1893 med 50,344 kronor. Deremot är det<br />
för norska fartyg år 1893 uppgifna fraktbelopp det högsta, s<strong>om</strong> under de senaste<br />
fem åren förek<strong>om</strong>mit <strong>och</strong> öfverstiger medelsiffran för dessa fem år, eller<br />
1,144,190 kronor, med 163,900 kronor.<br />
Sveriges <strong>och</strong> Norges sammanlagda <strong>sjöfart</strong> på Riga distrikt har uoder nyss<br />
<strong>om</strong>förmälda fem år enligt nedanstående tabell utgjort:
189<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på Riga distrikt år 1893 i jemförelse<br />
med föregående år 1892 företer en ökning i antal af 90 fartyg <strong>och</strong> i drägtighet<br />
af 31,538 ton. Den svenska skeppsfarten ökades med 63 fartyg <strong>om</strong><br />
27,830 ton samt den norska med 27 fartyg <strong>och</strong> 3,708 ton. Sistlidna års<br />
skeppsfart, hvilken näst efter år 1892 utvisar de lägsta siffror, s<strong>om</strong> under de<br />
fem åren 1889—1893 förek<strong>om</strong>mit, företer äfven i jemförelse med medelsiffran<br />
för dessa fem år minskning i antal af 117 fartyg <strong>och</strong> i drägtighet af 10,821<br />
ton. Den svenska skeppsfartens minskning utgör vid denna jemförelse 112 fartyg<br />
<strong>och</strong> 13,763 ton, hvaremot den norska skeppsfarten väl minskades till antal<br />
med 5 fartyg, men ökades till drägtiglieten med 2,942 ton.<br />
De särskilda hamnarna in<strong>om</strong> distriktet hesöktes år 1893 af följande fartyg:<br />
Svenska fartyg<br />
Antal Ton<br />
Norska fartyg<br />
Antal Ton<br />
Riga ... 120 30,682 102 34,652<br />
Libau 207 68,347 78 22,818<br />
Pernau 2 415 6 2,080<br />
Windau 7 1,467 8 830<br />
336 100,911 194 60,380<br />
Vid konsulatet verkstäldes på- <strong>och</strong> afmönstringar<br />
antal:<br />
af sjöfolk till följande<br />
Svenska fartyg Norska fartyg Summa<br />
Påmönstringar 2 26 28<br />
Afmönstringar 2 29 31<br />
Rymlingar 2 — 2<br />
Summa 6 55 61<br />
Under år 1893 hafva till konsulatet ank<strong>om</strong>mit 2,173 till svenska <strong>och</strong><br />
norska sjöfarande adresserade bref, oberäknadt de till fartygsbefälhafvare aflåtna<br />
telegram.
190<br />
Konsulatets kontorslokal befinner sig numera i huset n:o 7 Groase Schlossstrasse<br />
<strong>och</strong> hålles öppen alla helgfria dagar kl. 10 f. m. till 4 e. m.<br />
Börande <strong>sjöfart</strong>en i dess helhet <strong>och</strong> den del de Förenade rikeDas fartyg i<br />
densamma tagit må här meddelas, att till de hannar in<strong>om</strong> distriktet, hvarest<br />
svenska <strong>och</strong> norska konsulattjenstemän äro anstälda, under är 1893 ank<strong>om</strong>mit<br />
tillsammans 2,556 fartyg <strong>om</strong> 1,314,924 tons drägtighet, nemligen 643 engelska<br />
<strong>om</strong> 506,786 ton, 505 danska <strong>om</strong> 286,304 ton, 500 tyska <strong>om</strong> 232,090 ton,<br />
336 svenska <strong>om</strong> 100,911 ton, 326 ryska <strong>om</strong> 98,262 ton, 194 norska <strong>om</strong><br />
60,379 ton, 38 nederländska <strong>om</strong> 21,832 ton, 6 belgiska <strong>om</strong> 5,306 ton, 6<br />
franska <strong>om</strong> 1,734 ton, 1 österrikiskt <strong>om</strong> 912 ton <strong>och</strong> 1 italienskt <strong>om</strong> 408 ton.<br />
De Förenade rikenas fartyg deltogo i fraktfarten på Biga distrikt hvad<br />
angår antalet med 20'7 4 % <strong>och</strong> i afseende å drägtigheten med 12'27 % af<br />
samtliga hit anlända fartygs antal <strong>och</strong> drägtighet. De svenska fartygens anta!<br />
<strong>och</strong> drägtighet utgjorde resp. 13'15 <strong>och</strong> 7'6 8 %, samt de norska fartygens<br />
resp. 7.59 <strong>och</strong> 4.59 % af samtliga de anlända fartygens antal <strong>och</strong> drägtighet.<br />
Jemförd med <strong>sjöfart</strong>en på distriktet ár 1892 företer 1893 års <strong>sjöfart</strong> en<br />
tillökning i hit anlända fartygs antal af 17 <strong>och</strong> drägtighet af 57,889 ton.<br />
Jemförd åter med medelsiffran för åren 1889—1893, eller 3,180 fartyg <strong>om</strong><br />
1,451,242 ton, företer 1893 års <strong>sjöfart</strong> en minskning af 624 fartyg <strong>och</strong><br />
136,318 ton.<br />
Sedan under den 15—27 juli sistlidna ár af finanaministern föreskrifvits,<br />
att, i samband med tillämpningen af de förhöjda tulltarifferna å varor af tyskt<br />
ursprung, af de under tysk flagga anlända fartyg skulle uppbäras afgifter af<br />
1 rubel för last <strong>om</strong> 2 ton vid ink<strong>om</strong>mandet <strong>och</strong> af samma belopp vid utgåendet,<br />
i stället för den afgift af 10 kopek för in- <strong>och</strong> utgående, s<strong>om</strong> dittills<br />
erlagts af så väl tyska s<strong>om</strong> andra privilegierade länders fartyg, var det att förvänta,<br />
att denna föreskrift skulle utöfva en förlamande inverkan på den tyska<br />
<strong>sjöfart</strong>en på detta land. Minskningen i antalet af de till Biga distrikt anlända<br />
tyska fartyg under årets fem sista månader, då nämnda föreskrift varit i kraft,<br />
har dock icke varit så betydande, s<strong>om</strong> det varit anledning att förutsätta, enär<br />
rederierna för de ångfartyg, s<strong>om</strong> underhålla reguliera förbindelser mellan ryska<br />
<strong>och</strong> tyska hamnar, ansågo sig, i afvaktan på en lycklig utgång af de då ännu<br />
sväfvande underhandlingarna <strong>om</strong> afslutande af en <strong>handel</strong>s- <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>straktat<br />
mellan Ryssland <strong>och</strong> Tyskland, icke böra, gen<strong>om</strong> att afbryta ångfartygens turer,<br />
lemna andra konkurrerande länders fartyg tillfälle att vinna fotfäste <strong>och</strong> i sin<br />
ordning upprätta fasta linier. År 1893 minskades den tyska <strong>sjöfart</strong>en på detta<br />
distrikt med 136 fartyg <strong>och</strong> 67,936 ton, jemfördt med år 1892, samt med<br />
360 fartyg <strong>och</strong> 144,952 ton i jemförelse med medelsiffrorna för åren 1889—<br />
1893. Men samtidigt har år 1893 äfven den ryska <strong>sjöfart</strong>en på detta distrikt<br />
minskats med 63 fartyg <strong>och</strong> 20,916 ton, jemfördt med år 1892, <strong>och</strong> med 75<br />
fartyg <strong>och</strong> 19,123 ton mot medelsiffran för nyss berörda fem år. Den hufvudsakliga<br />
minskning, s<strong>om</strong> år 1893 egt rum i <strong>sjöfart</strong>en på distriktet i jemförelse<br />
med år 1892 <strong>och</strong> äfven med femårsperioden 1889—1893, har k<strong>om</strong>mit på tyska<br />
<strong>och</strong> ryska fartyg. Enligt mig benäget lemnad enskild uppgift hafva ensamt af<br />
de till Biga under de fem sista månaderna år 1893 ank<strong>om</strong>na tyska fartyg erlagts<br />
58,000 rubel högre afgifter än under vanliga förhållanden skolat utgöras,<br />
hvadan ock den slutsats kan dragas, att det sannolikt icke varit obetydliga belopp,<br />
med hvilka den tyska <strong>sjöfart</strong>en fått bidraga till kostnaderna för den
191<br />
<strong>handel</strong>spolitiska strid, s<strong>om</strong> under snart tre fjerdedels år utkämpats mellan Ryssland<br />
<strong>och</strong> Tyskland.<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo år 1893 till distriktet med last 108 svenska fartyg<br />
<strong>om</strong> 25,151 ton mot 89 fartyg <strong>om</strong> 20,203 ton år 1892 samt 115 fartyg<br />
<strong>om</strong> 25,402 ton år 1891, hvarjemte från Sverige förstnämnda år ank<strong>om</strong> med<br />
last 1 norskt fartyg <strong>om</strong> 47 ton.<br />
Till Sverige utklarerades år 1893 med last 122 svenska fartyg <strong>om</strong> 29,751<br />
ton mot 95 fartyg <strong>om</strong> 23,611 ton år 1892 <strong>och</strong> 204 fartyg <strong>om</strong> 47,874 ton<br />
år 1891, hvarjemte förstnämnda år till Sverige afgingo med last 9 norska fartyg<br />
<strong>om</strong> 1,505 ton.<br />
Regulier ångfartygsförbindelse har under året egt rum mellan Stockholm<br />
<strong>och</strong> Kiga med svenska ångfartyget Rurik <strong>om</strong> 355 ton, s<strong>om</strong> dervid gjort 13<br />
resor fram <strong>och</strong> tillbaka samt dessut<strong>om</strong> 4 gånger besökt Libaus hamn.<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo år 1893 till distriktet med last 75 norska fartyg<br />
<strong>om</strong> 13,564 ton mot 58 fartyg <strong>om</strong> 11,812 ton år 1892 <strong>och</strong> 27 fartyg <strong>om</strong> 5,816<br />
ton år 1891. Dessut<strong>om</strong> inklarerades förstnämnda år med last från Norge 11<br />
svenska fartyg <strong>om</strong> 2,366 ton.<br />
Till Norge utklarerades år 1893 med last 7 norska fartyg <strong>om</strong> 1,672 ton<br />
mot 5 fartyg <strong>om</strong> 1,065 ton år 1892 <strong>och</strong> 41 fartyg <strong>om</strong> 11,010 ton år 1891.<br />
Dessut<strong>om</strong> afgingo med last år 1893 till Norge 16 svenska fartyg <strong>om</strong> 3.995 ton.<br />
Af de till distriktet med last ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg hafva<br />
medförts följande varor, nämligen:<br />
af svenska fartyg:<br />
Fiskvaror 40 fartyg <strong>om</strong> 8,825 ton m. fraktbl. af kr. 89,970<br />
Korkbark 5 B 3,876 » » >» 65,900<br />
Cement 39 » 8,424 B » B 37,080<br />
Sten, lera, krita m. m. 26 » 5,334 » » » 28,370<br />
Styckegods 20 j> 6,859 » » j> 23,200<br />
Fat, t<strong>om</strong>ma 23 » 5,323 » » » 19,360<br />
Stenkol <strong>och</strong> koks ... 7 » 2,714 » » » 18,540<br />
Färgträ 2 » 676 » » » 16,600<br />
Svafvelkis 1 » 1,073 » > » 12,600<br />
Gödningsämnen 5 » 1,547 B » » 12,500<br />
Kopra 1 » 272 » » » 2,400<br />
169 fartyg <strong>om</strong> 44,923 ton m. fraktbl. af kr. 326,520<br />
samt af norska fartyg:<br />
Färgträ 17 fartyg <strong>om</strong> 8,522 ton m. fraktbl. af kr. 276,500<br />
Fiskvaror 85 » 15,220 » i> B 192,250<br />
Salt 4 » 7,035 B B » 149,000<br />
Kopra 2 » 1,126 » » » 54,000<br />
Harts 2 » 1,234 » » « 32,600<br />
Krita, lera, sten m. m. 16 » 5,293 B » » 29,370<br />
Stenkol 10 » 2,975 » » B 20,820<br />
Styckegods 3 » 1,002 » » » 7,650<br />
Soda 3 B 577 » » » 5,060<br />
Malm 1 » 415 » » » 3,600<br />
Gödningsämnen 1 » 109 » » j> 1,450<br />
Tjära 1 » 161 » » B 1,260<br />
145 fartyg <strong>om</strong> 43,669 ton m. fraktbl. af kr. 773,560
192<br />
Frän hamnar i Livland <strong>och</strong> Kurland åter utfördes:<br />
med svenska fartyg:<br />
Spanmål, alla slag 115 fartyg <strong>om</strong> 42,867 ton m. fraktbelopp af kr. 422,100<br />
Oljekakor 82 B 19,112 B B B 167,820<br />
Trävaror 74 B 16,858 B B B 163,220<br />
Styckegods 18 B 5,875 B B » 38,760<br />
Hampa <strong>och</strong> lin ... 3 B 824 » » B 8,600<br />
Säckar, t<strong>om</strong>ma ... 3 B 434 B » » 300<br />
295 fartyg <strong>om</strong> 85,970 ton m. fraktbelopp af kr. 800,800<br />
samt med norska fartyg:<br />
Trävaror 73 fartyg <strong>om</strong> 27,100 ton m. fraktbelopp af kr. 291,240<br />
Spanmål, alla slag 40 B 12,232 B » B 145,070<br />
Oljekakor 32 B 5,636 B B B 63,070<br />
Hampa <strong>och</strong> lin ... 8 » 1,784 » » » 16,700<br />
Oljor 2 B 657 » B B 8,100<br />
Hö 2 B 572 B B B 5,500<br />
Styckegods 3 B 730 » » B 4,300<br />
Gipssten 1 » 55 » » » 550<br />
161 fartyg <strong>om</strong> 48,766 ton m. fraktbelopp af kr. 534,530<br />
Frän nedannämnda främmande länder ank<strong>om</strong>mo år 1893 svenska <strong>och</strong> norska<br />
fartyg med last till följande antal, nämligen från:<br />
Tyskland 8 svenska <strong>och</strong> 1 norskt fartyg<br />
Danmark 6 B » 1 » B<br />
Storbritannien 26 » B 39 norska »<br />
Frankrike 3 » B 3 » B<br />
Portugal 5 B B — » »<br />
Algeriet 1 svenskt B — - B »<br />
Rysslands Svartahafshamnar — » B 4 B »<br />
Norra Amerika <strong>och</strong> Vestindien ... 1 B B 21 B »<br />
50 svenska <strong>och</strong> 69 norska fartyg<br />
Med last åter afgingo svenska <strong>och</strong> norska fartyg till följande främmande<br />
länder, nämligen till:<br />
Tyskland 19 svenska <strong>och</strong> 13 norska fartyg<br />
Danmark 80 » » 31 B B<br />
Storbritannien 37 B B 79 B B<br />
Nederländerna 3 B » 6 B B<br />
Belgien 4 » B 4 B B<br />
Frankrike 14 B B 9 B B<br />
Portugal — B B 2 B B<br />
Spanien — B B 1 norskt »<br />
157 svenska <strong>och</strong> 145 norska fartyg<br />
Vid utskeppning af nedan angifna varor hafva följande fraktnoteringar år<br />
1893 egt rum:<br />
Bräder <strong>och</strong> plankor, pro standard:<br />
till tyska Östersjöhamnar rmk. 21 à 22<br />
» » Nordsjöhamnar B 24 à 30
193<br />
till Belgien fres 30 k 33<br />
» norra Frankrike B 35 à 36<br />
» vestra » » 40 à 42<br />
» Englands östra kust sh. 18 à 22/6<br />
» B södra B » 25 à 28<br />
» » vestra B B 22/6 à 30<br />
Bjelkar, pro load:<br />
till Englands östra kust sh. 7 à 8<br />
» B södra » » 8/6 à 9/6<br />
» B vestra » B 7/6 à 10<br />
Lukter, pro famn:<br />
till Englands östra kust sh. 35 à 40<br />
» » södra » » 42/6 à 50<br />
» » vestra B » 37/6 à 50<br />
Åspvirke, pro kubikfot:<br />
till Sveriges östra kust öre 14 à 16<br />
B hamnar vid Vettern... » 23 à 24<br />
» » Venern .. » 24 à 25<br />
» Sveriges vestra kust B 18<br />
» Norge » 18 à 20<br />
» tyska hamnar pf. 18<br />
Pipstäf, pro mille:<br />
till Portugal £ 17/10 à 18<br />
Råg, pro 2,000 kg.:<br />
till Sveriges östra kust rmk. 9 1 /, à 15<br />
B » vestra B » 12 à 16<br />
B Danmark » 12 à 16<br />
» tyska Östersjöhamnar B 10 à 12<br />
Kli, pro 2,000 kg.:<br />
till Sverige rmk 18 à 22<br />
Hampa, pro last:<br />
till Sverige kr. 18 à 20<br />
B Norge rmk 20 à 25<br />
B Danmark B 18 à 20<br />
B Englands östra kust, pro ton sh. 16 à 17/6<br />
B » södra B B » 22/6<br />
Linfrö, pro 2,000 kg.:<br />
till Sverige rmk 12 à 14<br />
» Danmark » 12 à 16<br />
B tyska Östersjöhamnar B 10 à 12
Oljekakor, pro 2,000 kg.:<br />
194<br />
till Sveriges östra kust rmk 12 à 16<br />
» Danmark » 13 à 18<br />
» tyska Östersjöhamnar » 12 à 14<br />
» England, pro ton sh. 7 à 10<br />
Bergolja, pro fat:<br />
till Sverige rmk 1.50 à 1.75<br />
» Danmark » 1.50<br />
» tyska hamnar » 1.—<br />
Införseln till distriktet af svensk <strong>och</strong> norsk sill utgjorde:<br />
År Svensk sill Norsk sill Summa<br />
1893 tunnor 57,537 160,223 217,760<br />
1892 » 92,170 102,766 194,936<br />
1891 » 83,473 54,948 138,421<br />
1890.... » 37,236 54,564 91,800<br />
1889 » 45,520 64,372 109,892<br />
Till hufvudstationen infördes:<br />
1893 brutto tunnor 13,894 100,066 113,960<br />
1892 » 22,110 63,862 85,972<br />
1891 » 23,342 39,472 62,814<br />
1890 i> 7,770 38,414 46,184<br />
1889 )» 6,407 52,362 58,769<br />
Till Libau infördes:<br />
1893 brutto tunnor 43,643 50,320 93,963<br />
1892 » 70,060 25.914 95.974<br />
1891 » 59,331 12J87 72,118<br />
1890 » 29,466 9,994 39,460<br />
1889 » 36,113 11,840 47,953<br />
Till Pernau <strong>och</strong> Windau infördes likas<strong>om</strong> föregående året uteslutande<br />
från Norge:<br />
År Pernau Windau<br />
1893 tunnor 5,239 4,598<br />
1892 » 5,321 7,669<br />
1891 » 1,500 1,989<br />
1890 » 1,956 4,200<br />
1889 » 1,244 1,926<br />
Den till Riga från de Förenade rikena år 1893 införda vrakade sill utgjordes<br />
af 76,298 tunnor fetsill, 17,241 tunnor vårsill <strong>och</strong> 12,118 tunnor<br />
slosill.
Af skotsk sill infördes till:<br />
195<br />
Är Kiga Libau Tillsammans<br />
1893 ...10,545 118,650 129,195<br />
1892 15,754 115,606 131,360<br />
1891 12,421 50,423 62,844<br />
1890 8,407 97,430 105,837<br />
1889 13,949 116,995 130,944<br />
Nedanstående tabell utvisar från hvilka platser den till Riga ank<strong>om</strong>na sill<br />
blifvit införd <strong>och</strong> det resultat densamma efter vrakningen lemnat:
196<br />
Följande pris, deruti inbegripna tull <strong>och</strong> öfriga kostnader, noterades i Riga<br />
å nedannämnda slags sill:<br />
April—Maj<br />
1893 1892<br />
Vársill, stor rub. 11 —11 1 /2<br />
medel B 107,—11<br />
små » 9 1 /2—10 1 12—127,<br />
/2<br />
December<br />
1893 1892<br />
8-8 1/2<br />
7'/,-8 9-9%<br />
67,-7<br />
KKK norsk fetsill-.. » 13—15 17—19 13—14 15—167,<br />
KK ... » 12—14 15—17 127,-137, 13—147,<br />
K ... 107,-127, 13—15 117,-127, 117,-13<br />
MK » D ... 97,-117, 11—13 11 — 117, Il—UV,<br />
KKK svensk sill ... 10—107, 97,-97, 10—107,<br />
KK » » ... 10—107, 9— 9 7« 9'/,—10<br />
K » ... 97, —10 87,-9 9—97,<br />
Skotsk sill, matjes... 13—18 13—15<br />
Vid 1893 års slut uppgåfvos behållningarna af sill i Riga till 38,900<br />
t:r, hvaraf 30,000 t:r norsk, 6,300 t:r svensk <strong>och</strong> 2,600 t:r skotsk sill samt<br />
i Libau till 38,000 t:r, hvaraf 20,000 t:r svensk, 2,000 t:r norsk <strong>och</strong> 16,000<br />
t:r skotsk sill.<br />
Sammanlagda införseln af sill år 1893, eller 346,955 f.r, öfverstiger föregående<br />
årets införsel med 20,659 t:r samt medelinförseln under de fem åren<br />
1889—1893, eller 262,598 t:r, med 84,357 t:r. Införseln af sill från de<br />
Förenade rikena utvisar ea tillökning af 22,824 t:r mot år 1892 <strong>och</strong> af 67,198<br />
t:r mot medelinförseln, eller 150,562 t:r åren 1889 — 1893. Ökningen faller<br />
uteslutande på införseln från Norge, ty under det införseln från Sverige år<br />
1893 minskades med 34,633 t:r mot år 1892 <strong>och</strong> med 5,650 t:r mot de fem<br />
förberörda årens medelsiffra, steg införseln från Norge med 57,457 t:r mot år<br />
1892 <strong>och</strong> med 72,848 t:r mot medelsiffran för femårsperioden 1889—1893. Men<br />
på grund af denna ökade tillförsel, s<strong>om</strong> visar sig vida hafva öfverstigit behofvet<br />
här, sås<strong>om</strong> äfven ådagalagts af de ofvan uppgifna, vid årets slut befintliga<br />
behållningarna af osåld vara, har försäljningen gått trögare än vanligt <strong>och</strong><br />
icke heller kunnat betinga några för varuafsändarne förmånliga pris, helst varan,<br />
innan den k<strong>om</strong>mer i marknaden, har att draga utgifter s<strong>om</strong> uppgå till <strong>om</strong>kring<br />
6 rubel pro tunna, nämligen frakt <strong>om</strong>kring 80 kop., tull med guldagio <strong>om</strong>kring<br />
4 rub., stadsafgifter 95 kop., lagerkostnader 25 kop. Af ofvan intagna<br />
tabell rörande det resultat, s<strong>om</strong> vid vräkning af sill i Riga erhållits, framgår<br />
att packningen (fyllningen) år 1893 utgjort i medeltal för norsk sill 10.43 %,<br />
för svensk sill 4.41 % <strong>och</strong> för skotsk sill l - 76 % mot resp. 12.69 %, 4.39<br />
% <strong>och</strong> 231 % år 1892 samt 11.7 %, 2.2 % <strong>och</strong> 3.6 % år 1891.<br />
I afseende å införseln i öfrigt från de Förenade rikena är jag för närvarande<br />
icke i tillfälle att meddela några detaljerade sifferuppgifter, enär sådana<br />
ännu på lång tid icke blifva tillgängliga, utan tillåter jag mig i sådant hänseende<br />
endast <strong>om</strong>förmäla, att förut<strong>om</strong> sill infördes år 1893 till Riga från<br />
Sverige hufvudsakligast jern, tack- <strong>och</strong> gjut-, stång- <strong>och</strong> knipp-, gjutgods, stål,<br />
jern- <strong>och</strong> stålarbeten, maskiner <strong>och</strong> redskap, lera, dräneringsrör, eldfast tegel,<br />
qvarts, gatsten <strong>och</strong> t<strong>om</strong>ma fat samt från Norge feltspat; hvarjemte endast från<br />
Sverige samma är infördes till Libau t<strong>om</strong>ma fat <strong>och</strong> cement, äfvens<strong>om</strong> till<br />
Pernau slipsten.<br />
Enligt af mig förda anteckningar åter utfördes till Sverige från Riga år<br />
1893, bland annat, 188,320 pud hvete, 132,112 pud råg, 19,568 pud korn,
197<br />
24,114 pud hafre, 95,395 pud linfrö, 19,930 pud lin, 3,576 pud hampa.<br />
405 pud smör, 135 pud ost, 176,987 pud oljekakor, 5,186 pud bergolja,<br />
15,633 pud gipssten, 69,745 stycken bjelkar, kubbar <strong>och</strong> andra trävaror,<br />
1,471 pud benmjöl m. m., <strong>och</strong> från Libau 802,270 pud råg, 17,875 pud rågmjöl,<br />
12,699 pud korn, 23,120 pud linfrö, 225 pud lin, 1,221 pud hampa,<br />
79,200 pud ägg, 5,923 pud oljekakor samt 63,907 pud bergolja.<br />
Till Norge åter utfördes från Riga 24,783 pud linfrö, 235 pud lin, 18,545<br />
pud hampa, 13,485 pud trätråd, 728 pud smör, 618 pud oljekakor, 6,531<br />
stycken bjelkar, kubbar <strong>och</strong> pipstäf, samt från Libau 47,924 pud råg, 20,138<br />
pud korn, 124,382 pud kli, 77,931 pud linfrö <strong>och</strong> 63,963 pud bergolja m. m.<br />
Under senare åren hafva nästan regelbundet vid ingången af årets andra<br />
hälft åtgärder vidtagits eller <strong>om</strong>ständigheter inträffat, s<strong>om</strong> utöfvat en hindrande<br />
eller förlamande verkan på Rysslands <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättning. Sålunda höjdes den<br />
16 augusti 1890 de dittills gällande tullsatserna med 20 % för att »bringa<br />
tullafgifterna i öfverensstämmelse med vexelkursens förändrade ställning»; sålunda<br />
trädde den 1 juli 1891 en ny tulltariff i kraft <strong>och</strong> utfärdades den 28<br />
juli samma år det första af de minnesvärda utförselsförbuden. Ett år senare,<br />
eller den 7 augusti 1892, voro visserligen alla utförselsförbuden upphäfda, men<br />
då visade sig ock allt klarare, att utlandet under tiden förstått att finna utvägar<br />
att från andra land än Ryssland fylla sitt behof af spanmål. Juli <strong>och</strong><br />
augusti månader år 1893 medförde åter det rysk-tyska tullkriget, hvars verkningar<br />
fortsatts till helt nyligen eller till den ^ innevarande mars samt<br />
icke äro utan betydelse för distriktets likas<strong>om</strong> för Rysslands hamnar, då Tyskland<br />
i afseende å införseln hit intager rummet näst efter Storbritannien <strong>och</strong><br />
Irland, samt i afseende å utförseln härifrån är nära likstäldt med Belgien <strong>och</strong><br />
Frankrike.<br />
De mellan Ryssland <strong>och</strong> Tyskland sedan år 1892 förda underhandlingar <strong>om</strong><br />
afslutande af ett <strong>handel</strong>sfördrag, s<strong>om</strong> kunnat bereda Ryssland samma tullafgifter<br />
på jordbruksalster, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> särskilda öfverensk<strong>om</strong>melser blifvit Österrike-<br />
Ungarn, Schweiz, Italien <strong>och</strong> Belgien af Tyskland beviljade, ledde ej till något<br />
resultat. Gen<strong>om</strong> ukas den 1 juni 1893 infördes derefter i Ryssland efter<br />
franskt mönster systemet af dubbla tulltariffer. Förut hade i Ryssland endast<br />
en auton<strong>om</strong> tariff varit gällande. Jemlikt denna ukas skola de från den 1 juli<br />
1891 tillämpade allmänna tullsatser sås<strong>om</strong> minimalsatser användas på alla varor,<br />
s<strong>om</strong> äro producerade i länder, i hvilka ryska varor fått sig vid införsel förmåner<br />
beviljade. Men produkter från sådana länder, der dylika förmåner icke blifvit<br />
ryska varor beviljade, skola enligt berörda ukas vid införsel till Ryssland vara<br />
underkastade maximaltariffens bestämmelser, d. v. s. erlägga afgifter, s<strong>om</strong> med<br />
15 till 30 % öfverstiga de i 1891 års tariff faststälda.<br />
Ukasen den 1 juni 1893 synes nästan uteslutande hafva varit riktad mot<br />
Tyskland. Nästan samtidigt, eller den {'7 juni samma år, afslöt Ryssland<br />
med Frankrike ett <strong>handel</strong>sfördrag, på grund hvaraf viner, galanterivaror, landtbruksredskap<br />
<strong>och</strong> andra franska produkter vid införsel till Ryssland åtnjuta<br />
tull lindringar från 10 till 20 % af 1891 års tullsatser, hvaremot Frankrike<br />
nedsatte sina tullsatser å petroleum, nafta <strong>och</strong> smörjoljor.<br />
Berörda ukas af den 1 juni 1893 samt det rysk-franska <strong>handel</strong>sfördraget,<br />
hvars tull-lindringar derefter förklarades skola tillämpas å produkter från samtliga<br />
europeiska stater, med undantag af Tyskland, Österrike-Ungarn <strong>och</strong> Portugal.
198<br />
äfvens<strong>om</strong> från Nordamerikas Förenta stater, tjenade den tyska regeringen till<br />
förevändning att höja de tyska införselstullarne å ryska varor med 50 %<br />
Ryssland å sin sida besvarade denna åtgärd med ett tillägg af 50 % å maximaltariffens<br />
tullsatser för tyska varor, äfvens<strong>om</strong> med den bestämmelse, att de<br />
under tysk flagga ryska hamnar anlöpande fartyg skulle vid sä väl ink<strong>om</strong>mande<br />
s<strong>om</strong> utgående betala en lastafgift af 1 rub. pro last <strong>om</strong> 2 ton i stället för de<br />
derförinnan erlagda 10 kop. pro last.<br />
På grand af dessa förhållanden skulle <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättningen hafva bort gestalta<br />
sig vida ofördelaktigare än förhållandet blef, <strong>om</strong> icke en ökad efterfrågan<br />
efter hafre gjort sig gällande <strong>och</strong> ett relativt bättre värdeförhållande å rubeln<br />
egt rum. De föregående årens spekulationer på rubelmarknaden hade år 1893<br />
på ett märkbart <strong>och</strong> välgörande sätt upphört. Omsättningarna, isynnerhet i<br />
Berlin, försiggingo med större lugn än föregående år, <strong>och</strong> till följd häraf upphörde<br />
äfven de ofta oförutsedda förändringarna i rubelkursen. Den från den<br />
1 juli 1893 i kraft varande förordningen <strong>om</strong> tullbeskattning af kreditsedlar vid<br />
utförsel hade till ändamål att ställa utlandets rubeloperationer under en viss<br />
kontroll. Denna äfvens<strong>om</strong> andra åtgärder, s<strong>om</strong> afsägo att försvära arbitrageförsäljningarne<br />
af rubel i utlandet, hafva utöfvat en välgörande inverkan på<br />
rubelkursen, hvilken till följd häraf intagit en relativt gynsam <strong>och</strong> fast hållning.<br />
Följande tabell utvisar noteringarna af rubeln å Berlin för 100 riksmark:<br />
Högsta kurs Lägsta kurs Medelkurs<br />
Januari 48·]2'/, 46-82 1 Februari 46-65<br />
/,<br />
46-02 1/2<br />
47"6l7ls<br />
46·22 s Mars ..47-15 46-15<br />
/16<br />
46·62 2 April..... 47-25 46-62<br />
/9<br />
1 Maj 46-7272<br />
/,<br />
45-65<br />
40-78'/e<br />
46-33 1 Juni - 46-12<br />
/,,<br />
1 /, 45-75 45·90 6 Juli 47-50 45-92'/,<br />
/9<br />
46·66 2 /3<br />
Augusti.<br />
September.<br />
47-45<br />
46-75<br />
46'60<br />
46-37<br />
47·06'/4<br />
1 /, 46-55 7,<br />
Oktober 46-57'/, 45-95 46·377„<br />
November 46.40 46.02 1 /, 46'2478<br />
December 46-15 4540 45-757,,<br />
år 1893 48.12 7, 4 5'40 46-50 1 /,,<br />
J> 1892 50.05 45-877, 48-487,<br />
» 1891 52.00 40·37'/„ 44·72'/6<br />
» 1890 45.05 37-4 7VJ 4197<br />
» 1889 47.95 44-65 46"24'7I7<br />
Distriktets <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättning på utlandet, s<strong>om</strong> å ena sidan varit lidande<br />
gen<strong>om</strong> rysk-tyska <strong>handel</strong>sstriden, men å den andra gynnats af en ökad efterfrågan<br />
efter hafre samt till en del äfven lin, äfvens<strong>om</strong> af en relativt förmånlig<br />
rubclkurs, har derföre icke visat ett så oförmånligt resultat, s<strong>om</strong> eljest varit<br />
att förvänta. Sammanlagda värdet af de år 1893 till distriktets hamnar införda<br />
<strong>och</strong> derifrån utförda varor utgjorde nemligen i jemna tusental:<br />
Införsel Utförsel Tillsammans<br />
i Biga rub. 25,592,000 48,438,000 74,030,000<br />
i Libau » 23,450,000 31,540,000 54,990,000<br />
i Pernau » 123,000 4,328,000 4,451,000<br />
i Windau » 70,000 911,000 981,000<br />
rub. 49,235,000 85,217,000 134,452,000
199<br />
Införsel Utförsel Tillsammans<br />
år 1892 rub. 38,274,000 73,675,000 111,949,000<br />
» 1891 » 34,891,000 99,415,000 134,306,000<br />
» 1890 x> 39,310,000 98,597,000 137,907,000<br />
» 1889 B 47,975,000 105,808,000 153,783,000<br />
åren 1889—1893 i medelt. » 41,937,000 92,542,000 134,479,000<br />
» 1884—1888 B B 36,427,000 94,074,000 130.501,000<br />
Införselns värde år 1893 är det högsta, s<strong>om</strong> under de sista fem åren<br />
förek<strong>om</strong>mit, samt öfverstiger medelvärdet för ieke blott förberörda fem aren<br />
utan äfven för de nästföregående fem åren, 1884—1888. Värdet af utförseln<br />
åter öfverstiger visserligen föregående årets utförselsvärde, men är ieke obetydligt<br />
lägre än medelvärdena under de båda femårsperioderna 1889—1893 <strong>och</strong><br />
1884—1888. Sammanlagda värdet af in- <strong>och</strong> utförseln öfverstiger 1892 års<br />
enahanda värde, samt är i det närmaste lika med samma värde under femårsperioden<br />
1889—1893, men är icke obetydligt högre än medelsiffran åren<br />
1884—1888.<br />
Hela europeiska Rysslands utrikes <strong>handel</strong> för tiden från den 1 januari till<br />
den 1 december under de fyra sista åren utvisar ett resultat, s<strong>om</strong> nästan öfverensstämmer<br />
med erfarenheten från distriktets hamnar. Enligt officiella uppgifter<br />
från finansministeriet utgjorde nämligen värdet af de från europeiska<br />
Ryssland (öfver europeiska <strong>och</strong> kaukasiska gränsen samt i <strong>handel</strong>n med Finland)<br />
in- <strong>och</strong> utförda varor:<br />
Från den 1 januari till den 1 december.<br />
Införsel Utförsel Tillsammans<br />
1890 rub. 351,366,000 642,335,000 993,701,000<br />
1891 » 321,446,000 669,221,000 990,667,000<br />
1892 » 341,178,000 431,063,000 772,241,000<br />
1893 » 387,801,000 537,314,000 925,115,000<br />
Införseln visar äfven här en betydlig stegring, hvaremot utförseln år 1893<br />
väl öfversteg föregående årets utförsel, men är ansenligt lägre än under 1890<br />
<strong>och</strong> 1891.<br />
Utförseln af spanmål från Riga <strong>och</strong> Libau, s<strong>om</strong> ár 1893 utgjorde tillsammans<br />
27,068,000 pud, öfversteg nästföregående årets utförsel med 11,483,000<br />
pud, men har icke uppnått samma qvantitet s<strong>om</strong> under åren 1889—1891 eller<br />
ens medelsiffran, 35,432,000 pud, för de fem åren 1889—1893. Den år<br />
1893 utförda qvantitet hvete är den lägsta, s<strong>om</strong> under ofvannämnda fem är<br />
förek<strong>om</strong>mit. Om äfven utförseln af råg öfversteg 1892 års utförsel, så är<br />
den dock betydligt underlägsen de nästföregående tre årens utförsel. Samma<br />
förhållande egde äfven rum med afseende å korn. Det enda sädesslag, hvaraf<br />
utförseln år 1893 utvisar en betydligare tillökning, är hafre. Men 1893 års<br />
utförselssiffra har dock på långt när icke uppnått siffrorna för de första två<br />
åren i femårsperioden.<br />
Jemföres med ofvanstående siffror spanmålsutförseln från hela Ryssland år<br />
1893, framgår deraf att denna utförsel varit betydligt större än föregående år,<br />
samt att hafre, men i synnerhet korn, år 1893 utförts i qvantiteter, s<strong>om</strong> öfverstigit<br />
1890 års utförsel. Enligt officiella, i finansministerns organ meddelade<br />
uppgifter utfördes nämligen från den 1 januari till den 1 december nedannämnda<br />
år från ryska hamnar:
200<br />
Hvete Råg Korn Hafre Tillsammans<br />
i t u s e n pud<br />
år 1890 173,6,11 74,115 58,737 47,274 353,737<br />
» 1891 176,059 67,938 45,947 45,955 335,899<br />
» 1892 73,794 11,146 41,333 18,655 144,928<br />
» 1893 142,564 29,388 99,984 48,272 320,208<br />
Rysslands spanmålsskörd var år 1893 mycket god, oaktadt i det vidsträckta<br />
riket <strong>om</strong>råden finnas, der skörden slagit fel. Åf de särskilda sädesslagen<br />
hafva värhvete, ràg, korn <strong>och</strong> hafre gifvit mer än medelskörd, hösthvetet<br />
deremot medelskörd. Ännu saknas officiella uppgifter rörande resultatet<br />
af sistlidna års skörd i dess helhet, men enligt uppgifter af statistiska centralk<strong>om</strong>itén<br />
har skörden af hösthvete <strong>och</strong> höstråg utgjort:<br />
Hösthvete Höstråg Tillsammans<br />
i tusen tschetwert<br />
1888 20,732 124,539 145,271<br />
1889 8,651 97,256 105,907<br />
1890.... 15,158 118,298 133,456<br />
1891 11,956 88,789 100,745<br />
1892 15,156 107,308 122.464<br />
1888—1892 i medeltal 14,330 107,238 121,568<br />
1893 » 17,157 130,482 147,639<br />
Om dessa siffror äro tillförlitliga, skulle 1893 års skörd af höstsäd öfverstiga<br />
medelskörden af dylik säd för de fem åren 1888—1892 med <strong>om</strong>kring<br />
21 % samt till <strong>och</strong> med öfverträffa den synnerligen rika skörden år 1888.<br />
Prisen å alla sädesslag voro år 1893 i allmänhet låga. Hvete betingade<br />
i början af året 100—103 kop. pro pud för 126—128 B:s vara, steg öfvergående<br />
i maj till 106 kop., men nedgick derefter till 95 <strong>och</strong> 92 kop. samt<br />
kunde i december svårligen finna köpare till sådant pris. Prisen på råg hade<br />
redan år 1892 varit i fallande <strong>och</strong> gingo år 1893 ännu mera tillbaka. I<br />
januari såldes 120 V:a vara till 88—90 kop. pro pud, sedermera vexlade priset<br />
ända till maj mellan 85 <strong>och</strong> 93 kop., föll derefter oaflåtligt <strong>och</strong> uppnådde sin<br />
lägsta ståndpunkt i december, då god rysk vara <strong>om</strong> 120 8:s vigt utbjöds till<br />
70 kop. <strong>och</strong> kurländsk råg till 65 kop., utan att finna köpare. Ryssland blef<br />
under dessa tryckta pris så mycket mera lidande, s<strong>om</strong> det saknade köpare af<br />
sin rika rågskörd. Till förek<strong>om</strong>mande af ytterligare prisfall ansåg sig regeringen<br />
böra vidtaga åtskilliga åtgärder. För sådant ändamål dels beviljades lån<br />
mot pant på spanmål, dels nedsattes frakterna för spanmål öfver österrikiska<br />
gränsen, dels anordnades uppköp af råg för intendenturens räkning i åtskilliga<br />
guvernement. Om dessa åtgärder måhända för tillfallet utöfvat det dermed<br />
åsyftade ändamål att ej allt för mycket nedtrycka prisen på den inländska<br />
marknaden, torde dock kunna ifrågasättas, huruvida samma verkningar äfveo<br />
under innevarande år skola göra sig gällande eller <strong>om</strong> icke, då de beviljade<br />
lånen skola återbetalas <strong>och</strong> låntagarne för att skaffa sig penningar nödgas att<br />
till hvad pris s<strong>om</strong> helst försälja sin belånade vara, ett ytterligare prisfall skall<br />
inträffa. Korn betingade i början af året, 2-rad. 110 S:s vara 70—72 kop.<br />
<strong>och</strong> livländsk riad 6-rad. 100 ffi:s vara 74—78 kop. pro pud. Med <strong>sjöfart</strong>ens<br />
öppnande steg korn i pris, i synnerhet hårdriad livländsk vara, för hvilken i<br />
juni betalades 82 kop.; derefter inträffade ett stillestånd, men i oktober <strong>och</strong>
201<br />
Dovember, då ny vara k<strong>om</strong>mit i marknaden, blef köplusten lifligare <strong>och</strong> såldes<br />
rysk 100 ffi vara till 54 à 55 kop., 110 — 113 8 vara till 62 — 65 kop.<br />
<strong>och</strong> 115 f vara till 70 à 71 kop. I november noterades för livländsk riad<br />
6 rad. 100 ffi vara 70 à 71 kop. <strong>och</strong> för 2-rad. 110 ffi vara 59 — 61 kop.<br />
pro. pud. Af hafre betingade i början af på året riad gen<strong>om</strong>snittsvara 73—<br />
76 kop. <strong>och</strong> oriad, allt efter qvaliteten, 76—84 kop. pro pud. I februari<br />
erhöllos redan 78 resp. 90 kop. <strong>och</strong> derefter i juni 90 kop. samt för högre<br />
oriade sorter ända till 98 kop. Då utsigterna för skörden vid denna tid visade<br />
sig gynsammare, föllo prisen; riad <strong>och</strong> oriad gen<strong>om</strong>snittsvara kunde i oktober<br />
redan erhållas för 68 kop. <strong>och</strong> betingade i december endast 63 kop. pro pud.<br />
Af lin exporterades sjöledes från Riga 3,740,065 pud år 1893 mot<br />
2,924,140 pud år 1892 <strong>och</strong> 2,699,727 pud år 1891, frän Libau 1,121,178 pud<br />
år 1893 mot 1,708,869 pud år 1892 <strong>och</strong> 1,227,768 pud år 1891 samt från<br />
Pernau 759,525 pud år 1893 mot 934,904 pud år 1892 <strong>och</strong> 760,945 pud<br />
år 1891. Prisen på lin voro i januari 37 à 38 rub. pro berkowez för högre<br />
<strong>och</strong> 35 à 36 rub. för lägre sorter. Då emellertid de förhoppningar, s<strong>om</strong> på<br />
s<strong>om</strong>maren hystes rörande skörden, endast till en del gingo i uppfyllelse <strong>och</strong> det<br />
på hösten visade sig att af föregående års skörd några behållningar icke förefunnos<br />
samt tillförseln från landet blott var obetydlig, inträdde en hastig prisstegring,<br />
s<strong>om</strong> fortfor ända till årets slut. Linskörden år 1893 var i guvernementen<br />
på svartmyllans <strong>om</strong>råde tillfredsställande eller god, men i de egentliga<br />
lindistrikten, Lithauen, Kurland <strong>och</strong> Livland var densamma så väl till qvantiteten<br />
s<strong>om</strong> till qvaliteten underlägsen 1892 års skörd.<br />
Utförseln af hampa utgjorde: från Riga 454,777 pud år 1893 mot<br />
388,850 pud år 1892 <strong>och</strong> 577,273 pud år 1891, samt från Libau 219,041<br />
pud år 1893 mot 178,400 pud år 1892 <strong>och</strong> 186,729 pud år 1891. Om<br />
äfven utförseln år 1893 varit något högre än året förut, så är dock hampexporten<br />
från så väl distriktets hamnar s<strong>om</strong> Ryssland i dess helhet i aftagande.<br />
Sammanlagda utförseln från Ryssland, hvilken år 1889 utgjorde 4,044,000<br />
pud, uppgick nämligen år 1892, det sista för hvilket uppgifter öfver hamputförseln<br />
från hela riket för närvarande äro tillgängliga, till endast 2,900,000<br />
pud. Vid exporten af hampa, äfvens<strong>om</strong> af lin, uppträder Königsberg i en<br />
svår täflan med Riga <strong>och</strong> Libau. Två tredjedelar af den ryska hamputförseln<br />
sker landvägen, isynnerhet öfver jernvägsstationen Wirballen. De fasta pris.<br />
s<strong>om</strong> i slutet af 1892 voro rådande, icke allenast bibehöllo sig 1893, utan<br />
stego vid tilltagande efterfrågan, så att under loppet af året anses hafva erhållits<br />
2 till 4 rub. för berkowez i medeltal mer än det föregående året. I<br />
januari betingades 35—39 rub. pro berkowez, i mån af qvalitet, i april noterades<br />
1 till 1 1/2 rub. lägre pris, men snart stego prisen åter <strong>och</strong> uppnådde<br />
sin höjdpunkt i juni, då 39—43 rub. noterades. I augusti betingades ännu<br />
42 rub., sedermera endast 40 à 41 rub., tills i december erhöllos 37—41<br />
rub., allt efter qvaliteten. Skörden år 1893 anses hvad vintervara angår hafva<br />
varit god, men till qvaliteten icke motsvara föregående årets skörd.<br />
Af slaglivfrö utfördes från Riga 1.150,116 pud år 1893 mot 1,567,071<br />
pud år 1892 <strong>och</strong> 2,567,284 pud år 1891, samt från Libau 1,720,554 pud år<br />
1893 mot 2,073,184 pud år 1892 <strong>och</strong> 2,677,546 pud år 1891. Utförseln<br />
af slaglinfrö är den lägsta, s<strong>om</strong> under de sista fem åren förek<strong>om</strong>mit. I början<br />
af året fann slaglinfrö föga köpare; för vanlig vara, oriad eller riad, erhölls<br />
endast 147—148 kop. <strong>och</strong> för högre vara 152—153 kop. pro pud.; derefter började<br />
prisen att stiga <strong>och</strong> i juli månad betalades för vanlig vara 157 kop. <strong>och</strong><br />
för steppvara 170 kop. I oktober beviljades för linfrö af ny skörd 143 resp.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart.<br />
14
202<br />
147 kop., men i slutet af aret hade priset åter sjunkit <strong>och</strong> dä utbjödos vanligt<br />
slaglinfrö till 135—137 kop. <strong>och</strong> steppvara till 140—142 kop. utan att finna<br />
köpare.<br />
Utförseln af utsädeslinfrö uppgick från Riga till 710,704 pud år 1893<br />
mot 526,640 pud år 1892 <strong>och</strong> 628,299 pud år 1891, samt från Libau till<br />
10,455 pud ár 1893 mot 7,175 pud år 1892 <strong>och</strong> 12,290 pud år 1891. År<br />
1893 har exporten af utsädes linfrö under stigande pris varit betydligt större<br />
än under något af de föregångna fem åren. Dåliga skördar i Storbritannien.<br />
Frankrike <strong>och</strong> Belgien framkallade en ökad efterfrågan efter ryskt linfrö til!<br />
utsäde. Qvaliteten af 1893 års skörd var mindre tillfredsställande, till följd<br />
deraf stego prisen på prima vara frän 145 till 155 kop. pro pud för 87'/<br />
% vara, men i slutet af året hade priset åter nedgått <strong>och</strong> då betingades knappast<br />
105 kop. pro pud.<br />
Af hampfrö utfördes från Riga 168,693 pud år 1893 mot 109,186 pud<br />
är 1892 <strong>och</strong> 283,822 pud år 1891, samt från Libau 165,816 pud år 1893<br />
mot 135,984 pud år 1892 <strong>och</strong> 290,413 pud år 1891. Om sistlidna års utförsel<br />
ock uågot öfverstiger föregående årets, så är den dock betydligt lägre<br />
än under nägot annat år under femårsperioden 1889—1893. På grund af<br />
inskränkning i produktion <strong>och</strong> ökad efterfrågan i de inre delarne af riket, är<br />
utförseln af hampfrö ständigt i aftagande. Prisen å hampfrö voro år 1893<br />
underkastade starka vexlingar. I januari <strong>och</strong> februari betingades 140 kop., i<br />
mars sjönk priset till 135 kop., steg derefter till 140 <strong>och</strong> 150 kop., s<strong>om</strong> erhölls<br />
i juni. I augusti utbjöds frisk vara till leverans på hösten till 115 kop.,<br />
men då tillförseln äfven i oktober <strong>och</strong> november förblef obetydlig, höjdes prisen<br />
till 130 kop., men snart upphörde efterfrågan, prisen började åter falla, <strong>och</strong> i<br />
slutet af året kunde varan knappast finna köpare till 110 kop. pro pud.<br />
Af oljekakor utfördes från Riga 1,856,642 pud är 1893 mot 1,295.370<br />
pud år 1892 <strong>och</strong> 1,841,238 pud år 1891, samt från Libau 1,060,421 pud<br />
är 1893 mot 1,793,331 pud år 1892 <strong>och</strong> 1,390,735 pud år 1891. Under<br />
är 1893 var efterfrågan från utlandet på grund af brist på kreatursfoder<br />
mycket liflig. Samma brist på foderämnen har äfven föranledt utförsel i betydliga<br />
qvantiteter af hö, s<strong>om</strong> förut icke utgjort föremål för någon nämnvärd<br />
utförsel. Af hö utfördes år 1893 från Riga 153,587 pud <strong>och</strong> från Libau<br />
331,620 pud.<br />
Af mineraloljor utfördes från Riga 313,073 pud år 1893 mot 229,707<br />
pud år 1892 <strong>och</strong> 248,803 pud år 1891, samt från Libau 311,964 pud är<br />
1893 mot 792,535 pud år 1892 <strong>och</strong> 563,972 pud år 1891. Om äfven Rigas<br />
utförsel år 1893 ökats, har utförseln från Libau aftagit i större proportion.<br />
Ehuru naftaproduktionen i Baku år 1892 varit i stigande, anses densamma<br />
dock icke hafva varit för producenterna fördelaktig. Prisen hafva varit s-å<br />
låga, att åtminstone för de mindre producenterna någon vinst icke stått att<br />
uppnå. Saknaden af billig kredit, otillräckliga transportmedel på den transkaukasiska<br />
jernvägen <strong>och</strong> slutligen den amerikanska konkurrensen hafva föranledt<br />
Bakus naftaproducenter att upprätta en af regeringen sanktionerad förening i<br />
ändamål att befordra produktionen <strong>och</strong> afsättningen af naftaprodukter i Ryssland<br />
<strong>och</strong> utlandet. Denna förenings hufvudsakliga syfte lärer dock vara att<br />
med all kraft söka bekämpa den amerikanska konkurrensen.<br />
Utförseln af ägg utgjorde från Riga 146,693,000 st. år 1893 mot<br />
122,275,000 st. är 1892 <strong>och</strong> 154,967,000 st. år 1891, samt från Libau<br />
38,506,000 st, år 1893 mot 43,973,000 st. år 1892 <strong>och</strong> 41,634,000 st. år
203<br />
1891. Utförseln af agg från Eiga har hittills befunnits i utveckling <strong>och</strong> af<br />
de ryska östersjöhatnnarna är Riga den, s<strong>om</strong> haft den största utförseln af ägg.<br />
Fråga torde dock vara huruvida en ytterligare utveckling af denna utförsel skal!<br />
kunna ega rum, sedan gen<strong>om</strong> en ny från den 1 oktober 1893 gällande jernvägstariff<br />
fraktsatserna till Riga just från de trakter, derifrån den största tillförseln<br />
af ägg eger rum, nemligen Wolga- <strong>och</strong> Hoslowtrakterna, blifvit ansenligt<br />
höjda.<br />
Utförseln af sprit utgjorde från Libau 762,280 vedro år 1893 mot 144,082<br />
vedro 1892 <strong>och</strong> 1,671,772 vedro ar 1891. Från Riga utfördes år 1893<br />
endast 18,661 vedro, men de två föregående åren ogde någon utförsel derifrän<br />
icke rum. Från hela Ryssland exporterades år 1893 enligt af departementet<br />
för de indirekta skatterna offentliggjorda uppgifter 2,073,625 vedro mot 902,025<br />
vedro år 1892. Sistnämnda år hade för den ryska spritutförseln varit synnerligen<br />
ogynsamt. De närmast föregående åren utfördes 3,980,289 vedro <strong>och</strong><br />
4,173,668 vedro i medeltal åren 1882—1891. Minskningen i utförseln år<br />
1892 förorsakades hufvudsakligen af 1891 års missväxt.<br />
Af trävaror utfördes från Riga 34,600,000 kbf. år 1893 mot 38,200,000<br />
kbf. år 1892 <strong>och</strong> 40,600,000 kbf. år 1891 samt från Libau 1,120,000 kbf.<br />
år 1893, mot 838,000 kbf. år 1892 <strong>och</strong> 1,286,000 kbf. ar 1891. Utförseln<br />
år 1893 är, sås<strong>om</strong> af ofvanstående siffror framgår, betydligt underlägsen föregående<br />
årens utförsel. En minskning i utförseln har hufvudsakligen egt rum<br />
af nordiska kappbjelkar <strong>och</strong> syllar, hvaremot andra slags trävaror icke hafva<br />
att uppvisa synnerligen stora afvikelser från medelsiffrorna för de fem sista<br />
åren. I allmänhet anses resultatet af förlidna års trävaruexport icke hafva<br />
varit fördelaktigt. Menligt inverkade derpå den i allmänhet ogynsamma affärsställningen,<br />
de många arbetsinställelserna i konsumtionsländerna, de höjda frakterna<br />
på sens<strong>om</strong>maren <strong>och</strong> hösten, samt slutligen tullstriden med Tyskland.<br />
Under sådana förhållanden kunde det blott i enstaka fall vara tal <strong>om</strong> några<br />
prisstegringar, <strong>och</strong> för många slag af trävaror kunde de i början af året beviljade<br />
pris icke bibehålla sig.<br />
Under den 2 december 1893 har Riga börsk<strong>om</strong>ité godkänt ett af en<br />
särskild k<strong>om</strong>mission utarbetadt förslag till nytt reglemente jemte maximaltaxa<br />
för bogsering. Vid utarbetandet af taxan hade k<strong>om</strong>missionen hufvudsakligen<br />
tagit i betraktande, att, sedan de billigare skrufängfartygen utträngt de gamla<br />
hjulångfartygen med stor kolförbrukning, den gamla taxans samtliga satser voro<br />
för höga, hvilket bäst framgick deraf att, enligt hvad allmänt påståtts, icke<br />
obetydliga rabatter beviljats samt att dessa satser således icke alltid tillämpats<br />
eller motsvarade nuvarande förhållanden. Derföre hafva i den nya taxan nedsättningar<br />
egt rum i s<strong>om</strong>martaxan, hvilken tillämpas från <strong>sjöfart</strong>ens början till<br />
den ^j november, med 20 % för bogsering å floden <strong>och</strong> 10 % för bogsering<br />
i öppna sjön, samt å vintertaxan, hvilken tillämpas från den Js november<br />
till den dag, då den s. k. isningsk<strong>om</strong>missionen träder i verksamhet, med 10 %.<br />
Under den tid, då sistnämnda k<strong>om</strong>mission sammanträder, kan, så länge bogseringstjensten<br />
försvåras af is, den för sådana förhållanden faststälda taxa allt efter<br />
<strong>om</strong>ständigheterna fördubblas eller tredubblas.<br />
Lagstiftning. Af de under år 1893 utfärdade lagar <strong>och</strong> förordningar på<br />
<strong>handel</strong>ns <strong>och</strong> finansväsendets <strong>om</strong>råde förtjena att <strong>om</strong>förmälas följande:
204<br />
Gen<strong>om</strong> cirkulär af finansministern den 16 januari 1893 meddelades enskilda<br />
bankinrättningar, bank- <strong>och</strong> <strong>handel</strong>shus, att hvarje deltagande från deras<br />
sida i det för Rysslands ekon<strong>om</strong>iska <strong>och</strong> finansiella intressen skadliga börsspelet<br />
med rubelkursen icke k<strong>om</strong>me att för dem blifva utan påföljd, enär ministern<br />
hade för afsigt att undandraga inrättningar, s<strong>om</strong> gjorde sig saker dertill, all<br />
kredit i riksbanken, samt att i yttersta fall vidtaga ännu kraftigare åtgärder.<br />
I sammanhang härmed följde riksrådets den 8 juni samma år sanktionerade betänkande<br />
<strong>om</strong> förbud mot vissa grenar af köp <strong>och</strong> försäljning af guldvaluta,<br />
vexlar <strong>och</strong> dylika värden, s<strong>om</strong> äro utstälda i guld. Vidare blefvo under den<br />
29 mars 1893 ryska kreditsedlar temporärt till den 1 januari innevarande år<br />
belagda med en in- <strong>och</strong> utförselsskatt af 1 kop. för 100 rub., i ändamål att<br />
derigen<strong>om</strong> erhålla statistiskt material rörande in- <strong>och</strong> utförseln af kreditrubel.<br />
Under den 8 juni 1893 har utfärdats en ny tariff för konsulatafgifterna.<br />
Denna tariff är från innevarande års början gällande. Enligt densamma utgår<br />
konsulatafgiften för fartyg med följande belopp, nämligen: för fartyg under 300<br />
ton med 1 rub., öfver 300 till 1,000 ton med 2 rub. <strong>och</strong> öfver 1,000 ton<br />
med 3 rub. samt derjemte, så snart fartyget i en hamn lossar eller lastar eller<br />
företager någon <strong>handel</strong>soperation, med 1 kop. pro ton af fartygets uppmätta<br />
tontal. För hvarje på- eller afmönstring erlägges 50 kop.<br />
För spanmåls<strong>handel</strong>ns uppmuntrande hafva vidtagits åtskilliga åtgärder, sås<strong>om</strong><br />
förenklade <strong>och</strong> lättare vilkor för erhållande af förskott å spanmål frän<br />
riksbanken äfvens<strong>om</strong> tillåtelse för riksbanken att lemna de enskilda bankerna<br />
kredit för belåning af spanmål.<br />
Jernvägsväsendet. År 1893 hafva i europeiska Ryssland nybyggts <strong>och</strong> för<br />
trafik öppnats tillsammans 2,303 verst jernvägar. Af dessa 2,303 verst hafva<br />
endast 176 verst anlagts för statens räkning <strong>och</strong> återstoden af enskilda jernvägsbolag.<br />
Tages den stora sibiriska jernvägen, på hvilken arbetena redan med<br />
mycken kraft <strong>och</strong> stor arbetsstyrka bedrifves samt på hvilken en provisorisk<br />
trafik redan öppnats dels från Tjeljabinsk till Kurgan (240 verst) <strong>och</strong> dels pa<br />
Ussuri<strong>om</strong>rådet till Nikolskoje (101 verst), icke med i räkningen, har allena<br />
in<strong>om</strong> europeiska Ryssland jernvägsnätet under sistförflutna året ökats med<br />
8-2 %.<br />
Gren<strong>om</strong> köp hafva år 1893 följande enskilda jernvägar öfvergátt i statens<br />
ego, nämligen: Orenburg-, Moskva—Kursk-, Baltiska-, Donez-, Petersburg-—<br />
Varsjava-, Moskva—Nishnij-Novgorod-, Petersburg—Moskva-, Mitauer-, Riga—<br />
Dvinsk- <strong>och</strong> Orel—Vitebsk-banorna. Lägges härtill Dvinsk—Vitebsk-banan, <strong>om</strong><br />
hvars inköp underhandlingar ännu äro i gång, skulle ryska staten numera hafva<br />
ett jernvägsnät af 17,060 versts längd, d. v. s. öfver hälften af samtliga ryska<br />
jernvägars väglängd, hvilken den 1 januari innevarande år uppgick till 31,804<br />
verst. Å andra sidan har regeringen i vissa fall till enskilda jernvägsbolag<br />
öfverlåtit att mot arrende besörja trafiken på statsjernvägar. Afven på detta<br />
<strong>om</strong>råde hafva åtgärder ansetts kunna vidtagas för underlättande af spanmåls<strong>handel</strong>n.<br />
Sålunda hafva icke mindre än fjorton särskilda banförvaltningar under<br />
året fått sig medgifvet att vid en del eller alla dem underlydande stationer<br />
belåna<br />
fordran.<br />
spanmål, s<strong>om</strong> der antingen upplägges eller ank<strong>om</strong>mer till vidare be<br />
I livländska <strong>och</strong> kurländska guvernementen hafva åtskilliga förslag uppgjorts<br />
till anläggande af nya lokalbanor, men ännu har intet af dessa förslag<br />
erhållit vederbörlig sanktion.<br />
Helsotillståndet bland kreaturen var i allmänhet under året godt <strong>och</strong> endast<br />
några fá fall af rots <strong>och</strong> mjeltbrand bland hästar hafva förek<strong>om</strong>mit, men dessa<br />
sjukd<strong>om</strong>ar hafva icke fått någon vidare utbredning.
205<br />
Icke heller kolerasjukd<strong>om</strong>en tog in<strong>om</strong> distriktet någon synnerlig utveckling.<br />
I Riga anmäldes det första kolerafallet den 17 oktober <strong>och</strong> den 11 november<br />
hade sjukd<strong>om</strong>en derstädes upphört. I Jurjew (Dorpat) <strong>och</strong> trakten der<strong>om</strong>kring<br />
varade sjukd<strong>om</strong>en från den 27 september till den 1 november. Kurland<br />
var hela tiden fritt från sjukd<strong>om</strong>en.<br />
La Valetta den 22 januari 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
C. Aug. Titz.<br />
Trots den stränga karantän, s<strong>om</strong> måste upprätthållas mot koleran, var <strong>sjöfart</strong>en<br />
af ungefär samma <strong>om</strong>fång s<strong>om</strong> året förut. Inalles ank<strong>om</strong>mo under samtliga<br />
flaggor 2,668 ångare <strong>om</strong> 3,324,698 ton <strong>och</strong> 1,173 seglare <strong>om</strong> 88,662 ton.<br />
Af de förstnämnda voro 4 svenska, af hvilka 2 <strong>om</strong> 1,786 ton med last <strong>och</strong> 2<br />
<strong>om</strong> 1,871 ton i barlast. De norska fartygen voro till antalet 56 med en drägtighet<br />
af 60,135 ton.<br />
Frakterna för kol noterades jan.—aug. 5 sh. à 5 sh. 6 d., sept.—okt.<br />
4 sh. à 5 sh. <strong>och</strong> nov.—dec. 4 sh. 9 d. à 5 sh. 3 d. pr ton.<br />
Införseln af trävaror utgjordes af bjelkar, plankor <strong>och</strong> bräder, af gran<br />
<strong>och</strong> furu, med en gen<strong>om</strong>snittslängd af 13 à 14 fot, <strong>om</strong>kr. 600,000 stycken,<br />
samt 10 partier stäfver, hvartdera af 30,000 à 80,000 st., allt från Triest,<br />
Fiume <strong>och</strong> Venedig. Prisen voro föga afvikande från förra årets:<br />
Bjelkar, gran, 13 fot, 2 3/8" Q 46 frcs pr 100 st.<br />
> B » 2 6 /9" » 66 » » »<br />
» » » 3 3 /8" » 103 » »<br />
» furu, » 3 3/s" ». 155 » » »<br />
» gran, » 2V8×1 5 /S" 33 » » »<br />
» furu, » » 36 » » »<br />
» gran, i> 3 3 /8×l 5 /s" 65 » » »<br />
» furu, » » 72 s> » »<br />
Furu- <strong>och</strong> granbräder 13 fots, 8" à 15"× 5 /8" à 2 2 /8" betingade allt efter<br />
mått <strong>och</strong> beskaffenhet pris från 38 till 750 frcs pr 100 st.<br />
Postförbindelse mellan vår ö <strong>och</strong> Syracusa med maltesiska ångare är anordnad<br />
för fem resor tur <strong>och</strong> retur hvarje vecka <strong>och</strong> med anknytning till de<br />
hvarje vecka anlöpande engelska, franska <strong>och</strong> italienska ångarne.<br />
James Gollcher.
206<br />
S:t Petersburg den 9 april 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet var följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: frän Sverige med last 88 20,006 - 83<br />
» » i barlast 9 2,735-30<br />
» Norge med last._ 9 2,012·07<br />
» andra länder » 38 13,210'83<br />
» » i barlast.... 25 7,478'46<br />
Afgángna: till Sverige med last 34 7,422-8 5<br />
j> » i barlast.. 4 316' —<br />
» Norge med last 4 926 - 67<br />
)> andra länder )) 74 19,332-29<br />
» » i barlast. 47 14,785-27<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Norge med last 44 7,391'27<br />
» Sverige f> 6 1,264-67<br />
» andra länder » 151 83,279-97<br />
» » i barlast 35 14,624-42<br />
Afgángna: till Norge med last 4 1,683'66<br />
» » i barlast 11 1,647-91<br />
» Sverige med last 3 838-11<br />
« » i barlast 14 13,001-54<br />
» andra länder med last 118 47,572-26<br />
» » i barlast 86 41,816-85<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 336 <strong>om</strong> 127,165'64<br />
ton, hvaraf<br />
135 svenska <strong>om</strong> 35.22973 ton<br />
<strong>och</strong> 201 norska » 91,93591 »<br />
Antalet med last afgángna fartyg utgjorde deremot 237 <strong>om</strong> 77,775.7 i ton,<br />
hvaraf<br />
112 svenska <strong>om</strong> 27,68171 ton<br />
oeh 125 norska » 50,094-03 »<br />
I jemförelse med svensk-norska skeppsfarten på distriktet år 1892 visar<br />
detta år en förökning, nämligen af 57 med last ank<strong>om</strong>na fartyg <strong>om</strong> 26,875'64<br />
ton <strong>och</strong> 47 med last afgångna fartyg <strong>om</strong> 12,493-74 ton.
207<br />
Fördeladt på de båda länderna hvar för sig ställer sig förhållandet sålunda:<br />
Svenska skeppsfarten:<br />
förökning år 1893 73 fartyg <strong>om</strong> 12,800-44 ton<br />
Norska skeppsfarten :<br />
förökning år 1893 31 fartyg <strong>om</strong> 26,568-94 ton<br />
Den inseglade bruttofrakten utgjorde enligt uppgift:<br />
för svenska fartyg, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mit rub. 158,760<br />
y> » » » afgått » 146,670<br />
» norska » » ank<strong>om</strong>mit » 643,930<br />
» » » » afgått » 270,070<br />
Summa bruttofrakter rub. 1,219,430<br />
eller efter kurs af 55 kopek för 1 krona kr. 2,217,145<br />
År 1892 uppgick bruttofrakten för båda länderna till kr. 2,164,590<br />
» 1891 B » » B j) » 2,355,909<br />
» 1890 » >i » » » » 2,253,678<br />
» 1889 )> » » » » B 2,286,140<br />
Till utländska rederier såldes under årets lopp 6 svenska ångfartyg <strong>om</strong><br />
2.660.51 ton.<br />
I distriktet ha blifvit påmönstrade å svenska fartyg 3 <strong>och</strong> ä norska fartyg<br />
60 man, samt afmönstrade från svenska fartyg 15 <strong>och</strong> från norska fartyg<br />
50 man.<br />
År 1893 ank<strong>om</strong>mo till S:t Petersburg <strong>och</strong> Kronstadt 1,242 ångfartyg <strong>om</strong><br />
1.044,424 ton <strong>och</strong> 407 segelfartyg <strong>om</strong> 105,187 ton, eller tillsammans 1,649<br />
fartyg <strong>om</strong> 1,149,611 ton mot 1,393 fartyg <strong>om</strong> 988,012 ton år 1892, eller<br />
en förökniDg af 256 fartyg <strong>och</strong> 161,599 ton.<br />
Sjöfarten i Kronstadt varade från den 5/<br />
13/<br />
maj till den<br />
17 25 november.<br />
Den 15/<br />
29 april/<br />
april satte sig isen på Newafloden i rörelse <strong>och</strong> den tog den<br />
27 11 maj<br />
direkta ångbåtsförbindelsen mellan S:t Petersburg <strong>och</strong> Kronstadt sin början.<br />
Från Sverige infördes till S:t Petersburg år 1893 följande varor: 253<br />
tunnor sill, 48,910 centner faekjern, 32,760 bundtar <strong>och</strong> 31,935 ringar stångjern,<br />
20,654 st. jernplåt, 100 fat rödfärg, 8.519 ton krita, 27,455 fat cement,<br />
1,271,317 st. tegel, 12,319 st. lerrör, 112 ton lera, 40,768 st. t<strong>om</strong>fat,<br />
3.000 centner sandsten, 252 fat kopparvitriol <strong>och</strong> 130 st. tyres.<br />
Från Norge infördes: 14,853 tunnor sill, 2,592 ton fáltspat, 1,050 ton<br />
svafvelkis <strong>och</strong> 98 st. granitsten.
208<br />
Till Sverige <strong>och</strong> Norge utfördes år 1893 från S:t Petersburg följande<br />
varor enligt nedanstående tabellariska sammandrag:<br />
Trävaruexporten från S:t Petersburg år 1893 uppgick inalles till 1,124,606<br />
std dussinbräder, 277,078 kbf. aspvirke, 2,801,596 st. tunnstaf, 289,210 st.<br />
rickers, 405,808 st. splitwood. Deraf gingo till:<br />
Storbritannien <strong>och</strong> Irland 789,058 std dussinbräder<br />
29,409 kbf. aspvirke<br />
254,484 st. rickers<br />
396,996 » splitwood<br />
Frankrike 76,074 std dussinbräder<br />
2,632,249 st. tunnstaf<br />
21,484 » rickers<br />
Belgien 8,478 std dussinbräder<br />
1,500 kbf. aspvirke<br />
3,805 st. rickers<br />
8,812 » splitwood<br />
Holland 179,060 std dussinbräder<br />
159,140 st. tunnstaf<br />
9,437 » rickers<br />
Tyskland 70,693 std dussinbräder<br />
Danmark 1,243 » »<br />
41,000 kbf aspvirke<br />
10,000 st. tunnstaf.
209<br />
Af spanmål utfördes är 1893 från S:t Petersburg:<br />
Hvete 19,486 tschetw.<br />
Hafre 2,204,700 »<br />
Råg 13,545 »<br />
Andra framstående utförselsartiklar voro:<br />
23,903 pud tågvirke<br />
15.608 » dref<br />
1,312,122 » lin<br />
529,684 » linblår<br />
611,658 » mineralolja<br />
587,167 » petroleum<br />
25,909 » talg<br />
62,962 » smör<br />
18,678 s> pottaska<br />
68,066 » glycerin<br />
Bohvetegryn 80,668 tschetw.<br />
Linfrö 183,349 »<br />
Kli 218,113 pud<br />
3,809,738 pud oljekakor<br />
945,775 » benmjöl<br />
18,900 » gasreningsmassa<br />
43,387 » tarmar<br />
23,092 » borst<br />
33,581 » kalfhudar<br />
64,079 » ull<br />
916,393 » hö<br />
43,557 » ägg<br />
10,071 » gummigaloscher.<br />
Vicekonsuln i Narva meddelar, att under loppet af navigationen 1893 infördes<br />
till Narva följande varor, nämligen: 472,000 pud b<strong>om</strong>ull, 214,500 pud<br />
jute, 165,600 pud tackjern, 298,000 pud stenkol, 51,000 pud cokes, 25,800<br />
pud sill, 2,800 pud maskiner, 6,500 pud soda <strong>och</strong> chlorkalk, 20,300 pud eldfast<br />
tegel.<br />
Och utfördes från Narva: 7,000 pud lin, 37,400 st. bjelkar, 42,475 st.<br />
sparrar, 12,513 std dussinplankor <strong>och</strong> bräder.<br />
Navigationen i Narva varade från den 8/<br />
20<br />
under hvilken tid hamnen besöktes af 105 fartyg <strong>om</strong> tillsammans 50,147 ton,<br />
hvaribland 1 svenskt <strong>om</strong> 93 ton <strong>och</strong> 16 norska <strong>om</strong> 7,242 ton. Skeppsumgälderna<br />
i Narva äro oförändrade <strong>och</strong> belöpa sig till 98 kopek pr läst <strong>om</strong> 2 ton<br />
med tillägg af 12 rubel 50 kopek i tullexpedition för hvarje fartyg.<br />
Priset i S:t Petersburg för norsk sill höll sig under årets lopp <strong>om</strong>kring<br />
10 à 11 rubel pr tunna, <strong>och</strong> utgjorde förråden vid årets slut c:a 2,500 à<br />
3,000 tunnor, deri inbegripet en del från svenska exportörer hitsänd vara.<br />
Från den 1 januari till den 1 december 1893 belöpte sig den ryska varuutförseln<br />
öfver europeiska gränsen, guld <strong>och</strong> silfver ej inberäknadt, till ett värde<br />
af 537,314,000 rubel mot 431,063,000 rubel under samma period år 1892<br />
<strong>och</strong> införseln till 387,801,000 mot 341,178,000 rubel år 1892.<br />
april till den 11/<br />
23 november,<br />
Följande sammanställning utvisar de hufvudbeståndsdelar, hvarunder varuutbytet<br />
sammanfaller, nämligen:<br />
Export Import<br />
Lifsmedel— 30,095,600 rub. 68,889,000 rub.<br />
Råämnen <strong>och</strong> halffabrikat— 201,495,000 » 235,809,000 »<br />
Fabrikat 22,748,000 » 81,863,000 >.<br />
Boskap - 12,115,000 » 1,240,000 »<br />
Tillverkningen i Ryssland af vattenfri alkohol år 1893 uppgick till<br />
11,714,800 vedro. Deraf utfördes 2,073,625 vedro, i hvilken utförsel följande<br />
östersjöhamnar deltogo, nämligen:<br />
Reval med 380,900 vedro<br />
Riga » 18,660 »<br />
Libau med 676,340 vedro<br />
Windau » 39,100 »
210<br />
Vid slutet af året voro 1,895 spritfabriker i verksamhet <strong>och</strong> de qvarvarande<br />
förråden vid samma tid utgjorde 6,687,360 vedro.<br />
Hela spamnålsutförseln från Ryssland uppgick under årets lopp till 375,181,000<br />
pud, hvari östersjöhamnama deltogo sålunda:<br />
S:t Petersburg med 14,688,000 pud<br />
Reval » 4,400,000 »<br />
Riga med 9,142,000 pud<br />
Libau » 22,315,000 »<br />
Ur statistiska uppgifter öfver skörden af höstsäd i Ryssland framgår, att<br />
i 60 guvernement resultaten varit tillfredsställande. Dessa 60 guvernement<br />
producerade 130 1/2 millioner tschetwert höstråg <strong>och</strong> 17 millioner tschetwert<br />
hvete, hvilket, jemfördt med gen<strong>om</strong>snittsskörden för femårsperioden 1888—1892,<br />
visar en förökning af 20 %.<br />
Rysslands tullink<strong>om</strong>ster under perioden 1 januari till den 1 december 1893<br />
uppgingo till 88,292,000 rubel i guldvaluta mot 76,530,000 rubel år 1892.<br />
Exporten af naphtaprodukter från Batum uppgick år 1893 till ett belopp<br />
af 50,838,000 pud <strong>och</strong> hela årsutbytet från naphtadistrikten uppgick sammanräknadt<br />
till 324,700,000 pud. Samtlige ryska naphtaproducenter hafva numera<br />
sinsemellan afslutat en öfverensk<strong>om</strong>melse <strong>om</strong> ordnandet af export<strong>handel</strong>n<br />
af naphtaprodukter. I enlighet med denna öfverensk<strong>om</strong>melse har naphtaproduktionssällskapet<br />
Bröderna Nobel blifvit tillerkändt försäljningsrätten å den europeiska<br />
marknaden. Terminen för denna öfverensk<strong>om</strong>melse utlöper den 1 april<br />
1899.<br />
I ryska tidningar hafva förek<strong>om</strong>mit rykten, s<strong>om</strong> äfven återgifvits i norska<br />
tidningar, att det nuvarande sättet för naphtatransporten på de ryska floderna<br />
skulle verka skadligt på fisktillgången, ja att en massförgiftning af fisken i följd<br />
deraf eger rum. Det är naturligt att en så vigtig angelägenhet skulle blifva<br />
föremål för uttalanden i de ryska fackorganen <strong>och</strong> härvarande sällskapet för<br />
fiskodling <strong>och</strong> fiskfångst syntes i sitt maj—juni-nummer biträda de ofvan uttalade<br />
åsigterna. Häremot opponerade sig ett annat organ, nämligen »Rybnoe<br />
djelo» (tidning för fiskeriangelägenheter) <strong>och</strong> förklarar i sitt september-häfte,<br />
att fisken icke lider någon nämnvärd skada deraf att naphta eller produkter<br />
deraf från otäta farkoster flyter ut i floderna, samt anför till bevis flera på<br />
vetenskapliga grunder utförda experiment.<br />
Dä det framhållits att en stegring i prisen för saltad fisk, importerad till<br />
Ryssland, vore att förvänta just till följd af den befarade förminskade tillgången<br />
af rysk fisk, saknar ett sådant antagande all grund.<br />
Sås<strong>om</strong> ett bevis i hvilken <strong>om</strong>fattning den tyska maskinindustrien finner<br />
afsättning i Ryssland, torde här böra anföras, att oaktadt de förhöjda tullarne<br />
för varor af tyskt ursprung infördes till Ryssland under januari—november år<br />
1893:<br />
Maskiner, öfvervägande af trä 397 ton<br />
D:o d:o » gjutjern 8,725 »<br />
D:o d:o » smidesjern 2,470 »<br />
Symaskiner. 590 »<br />
Om än i många fall den tyska industrien beherskar marknaden härstädes <strong>och</strong><br />
gen<strong>om</strong> billiga pris utestänger en konkurrens från de Förenade rikena, torde<br />
dock för mången svensk artikel en afsättningsort kunna beredas i Ryssland, <strong>om</strong><br />
producenterna sjelfva, gen<strong>om</strong> annonser i härvarande tidningar eller gen<strong>om</strong> att<br />
tillhandahålla konsulatet illustrerade priskuranter, bemödade sig att fästa uppmärksamhet<br />
å sina produkter. Konsulatet har, särskildt i år, vid flera tillfällen<br />
haft förfrågningar, huruvida en eller annan artikel kunnat anskaffas från
211<br />
Sverige, hviika förfrågningar varit lätta att besvara <strong>om</strong> en priskurant funnits<br />
till hands. Sås<strong>om</strong> nu var förhållandet har konsulatet visserligen bemödat sig<br />
att på enskild väg förskaffa önskade upplysningar, men innan sådana ingingo<br />
förgick en rymlig tid <strong>och</strong> reflektanterna hade funnit tillfälle att på annat håll<br />
förse sig med sina behof.<br />
Vexelkurserna på S:t Petersburgs börs voro den 30 december följande:<br />
London rub. 93-20, 93-30, 93-15, 93·25 pr 10 £<br />
Amsterdam.. » 77-20 pr 100 höll. fl.<br />
Berlin » 45-60, 45-65, 45-62 1 /., pr 100 ruik<br />
Paris » 37-05, 37'io pr 100 frcs<br />
R<strong>om</strong> den 11 mars 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Gust. M. Damberg.<br />
Ingen förändring har inträdt med afseende på <strong>handel</strong>sförbindelserna med<br />
do Förenade rikena. De jemförelsevis få <strong>och</strong> obetydliga affärer, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mo<br />
till stånd under de närmast föregående åren, då vi lefde under mycket konstlade<br />
<strong>och</strong> osunda förhållanden, äro knappast egnade att uppmuntra till fortsättning,<br />
sedan det nu inträdt en allmän depression i det ekon<strong>om</strong>iska lifvet. Hvad<br />
vi emottaga af svenska eller norska alster k<strong>om</strong>mer alltsammans hit från de<br />
italienska hamnstäderna.<br />
Pá grund af den under sistforflutna år inträdda försämringen af den italienska<br />
valutan — guldagiot uppgick stund<strong>om</strong> ända till 16 % <strong>och</strong> någon utsigt<br />
till nämnvärd förbättring visar sig icke — måste jag på det bestämdaste<br />
tillråda svenska <strong>och</strong> norska exportörer att vid afslutande med Italien af försäljningskontrakt<br />
på viss tid öfverensk<strong>om</strong>ma <strong>om</strong> liqvid i guld eller ännu hellre,<br />
för att undvika äfven smärre kursskilnader, i francs efter den på förfallodagen<br />
i Paris gällande kurs för à-vista-vexlar. Termen »francs» eller »francs effectifs»<br />
i motsats till »lire» är ej tillfyllest, utan medför ofta meningsskiljaktig·<br />
heter, vanligen till förfång för den utländske säljaren.<br />
H. Bohm.
212<br />
San Francisco den 24 mars 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Skibsfarten. Ingen direkte Skibsforbindelse har i det sidste Aar fundet<br />
Sted mellem De forenede Riger og dette Konsulat-Distrikt.<br />
1 svensk Skib dr. 1,422 Ton, der var henliggende fra 1892, afgik med<br />
Hvede till Queenstown. Af norske Fartöier ank<strong>om</strong> der med Ladning 13 dr.<br />
20,762 Ton.<br />
Pra De forenede Rigers Skibe her i Havnen römte 28, afmönstredes. 14<br />
og paamönstredes 41 Mand.<br />
Her i denne Havn, hvor det mest dreier sig <strong>om</strong> Kul ind og Hvede ud,<br />
ere Jern- og Staalskibe af 2,000 til 3,000 Tons Drægtighed unægtelig de fordelagtigste;<br />
det samtne gjælder ogsaa for Hvedeudskibningens Vedk<strong>om</strong>mende fra<br />
Tac<strong>om</strong>a eller Seattle, hvor der er Vand nok, men for Portlands Vedk<strong>om</strong>mende,<br />
hvorfra store dybtgaaende Skibe ikke kunne gaa ned Columbia-Floden lastede,<br />
og derfor inaa betale Legterage for en Del af Ladningen til Astoria, passer<br />
1,500 à 2,000 Tons Skibe bedst. De fleste Skibe k<strong>om</strong>me dertil i Ballast,<br />
hvorimod alle med Kul til San Diego og San Pedro. Med Undtagelse af 2<br />
u 3 <strong>om</strong> Aaret, s<strong>om</strong> der kunne faa Hvedelast til U. K., have de fleste at forlade<br />
disse Steder i Ballast, og gaa da Jernskibene gjerne til Portland eller<br />
Tac<strong>om</strong>a for at läste Hvede til U. K. og Traeskibene til Puget Sound for Trælast<br />
til Australien, Chili og Peru eller U. K., i hvilken Fart ogsaa de större<br />
Fartöier betale sig bedst.<br />
Paa samme Tid s<strong>om</strong> britiske, tydske og italienske Skibe i Farten her paa<br />
Kysten tiltage, er det sörgeligt at se de norske og svenske aftage. Vistnok<br />
vare Fragterne her sidste Aar paa Grund af den financielle Krise og de lave<br />
Hvedepriser i Europa ikke lokkende, men med de store Kvantiteter Hvede her<br />
endnu, og med de tilstedeværende gode Udsigter for en stor Hvedehöst iaar,<br />
vilde det v.ære önskeligt, <strong>om</strong> blandt den forholdsvis lille Flaade underveis hertil<br />
der vilde være flere af vore Nationers Skibe, især da höiere Fragter herifra<br />
maa kunne forventes, ders<strong>om</strong> Hvedepriserne i Europa stige.<br />
Der ank<strong>om</strong> hertil Havnen sidste Aar ialt:<br />
337 Dampskibe drægtige 530,463 Ton<br />
565 Seilskibe » 642,188 »<br />
Tilsammen 902 Skibe og 1,172,651 Ton<br />
Hvedefragterne for Jernskibe herfra Kysten til U. K. stillede sig i det<br />
sidste Aar s<strong>om</strong> fölger:<br />
San Francisco<br />
lavest höiest<br />
Portland<br />
lavest höiest<br />
Tac<strong>om</strong>a<br />
lavest höiest<br />
Januar 20/0 25/0 30/0 31/3 30/0 32/6<br />
Februar 20/0 27/6 27/6 30/0 25/0 27/6<br />
Marts 17/6 25/0 25/0 27/6 23/9 25/0<br />
April 17/6 20/0 23/9 25/0 21/3 22/6<br />
Mai 20/0 28/9 23/9 26/3 21/3 23/9
213<br />
Juni 20/0 25/9 25/0 27/6 22/6 25/0<br />
Juli... 22/6 27/6 27/6 31/3 25/0 28/9<br />
August 27/6 31/3 32/6 37/6 30/0 35/0<br />
September ... 30/0 35/0 35/0 40/0 31/3 36/3<br />
Oktober 28/9 33/9 33/9 37/6 31/3 33/9<br />
November ... 25/0 29/3 32/6 35/0 30/0 32/6<br />
December ... 22/6 25/0 31/3 33/9 30/0 31/3<br />
Herifra vare de gjennemsnitlig i 1893 22/8, i 1892 31/1. i 1891 41/11.<br />
i 1890 37/3, i 1889 32/7, i 1888 36/2, i 1887 28/2, i 1886 32/6, i 1885<br />
38/0, i 1884 34/8, i 1883 46/9, i 1882 67/3 og i 1881 73/0.<br />
Trælastfragferne fra Puget Sound vare lave, mest paa Grund af den store<br />
Aftagning i Bestillingerne fra Australia, og varierede de per 1,000 superficielle<br />
Fod fra 26/3 til 31/3 for Sidney, 36/3 à 40/0 for Melbourn, 37/6 à 39/0<br />
for Adelaide, 36/3 à 42/6 for Port Pirie, 27/6 à 40/0 for direkte Havn paa<br />
Vestkysten af Syd-Amerika, 50/0 à 62/6 for U. K. for Ordre, 55/0 à 60/O<br />
for Syd-Afrika og 50/0 for Calcutta.<br />
Kulfraglerne hertil vare i Begyndeisen af sidste Aar 15/0 à 16/0 fra<br />
Storbritannien og 12/6 à 13/0 fra Newcastle Australia, og i Slutningen af<br />
Aaret relative 12/0 k 14/0, med 1/0 k 2/0 mere for San Diego eller San<br />
Pedro. Fra Sidney ere de i Almindeligbed fra 1/0 til 2/0 lavere end fra<br />
Newcastle. Fra Nanaimo varierede de fra Doll. 1'75 til Doll. 2'00 hertil og<br />
fra Doll. 2'25 til Doll. 2'50 til San Diego eller San Pedro.<br />
Handelen var her forrige Aar, s<strong>om</strong> i alle andre Dele af Verden, desværre<br />
alt andet end glimrende, da der fra först til sidst var en stadig Trykning i<br />
Værdierne af næsten alle Varor.<br />
Udförselen herfra söværts af alle Varer belöb sig til en Værdi af Doll.<br />
33,853,345 mod Doll. 40,246,608 i 1892, inedens Indfvrselen belöb sig til<br />
Doll. 39,405,028 mod Doll. 45,607,950 i 1892. Af de indförte Varer k<strong>om</strong><br />
der fra Europa for Doll. 6,708,429 værd. fra Asien for Doll. 14,692,615,<br />
fra Australien og Polynesien for Doll. 11,825,264 og fra Central-Amerika for<br />
Doll. 6,178,720 værd.<br />
Hvede. Sidste Aars Höst anslaaes til 20 à 22 Millioner Centals, eller<br />
<strong>om</strong>trent det samme s<strong>om</strong> begge Aarene forud. Udförselen heraf, ibefattet Mel,<br />
belöb sig til 13,523,008 Centals, værd Doll. 15,910,911, mod 13.109,617<br />
Centals værd Doll. 18,935,609 i 1892, s<strong>om</strong> viser, at <strong>om</strong>endskjönt der blev<br />
solgt 414,391 Centals mere, der var Doll. 3,024,698 mindre faaet derfor, en<br />
af Aarsagene til Pengemangelen her sidste Aar; en anden er, at ved Slutningen<br />
af Aaret vi sad inde med den usædvanlig store Beholdning af <strong>om</strong>trent<br />
15 Millioner Centals Hvede.<br />
Priserne var gjennemsnitlig Dollars:<br />
Jaa. Febr. Marts Apr. Mai Juni Juli Aug. Sept. Okt. Nov. Dee.<br />
1893 l - 30 1-29 1-26 1'27 l - 29 1'24 l - 20 1 - 10 1'07 106 1"05 1'06<br />
1892 1-75 1-64 1-62 1-64 l - 67 1'42 1.40 1'37 131 135 1'33 1'27<br />
Hvedemel. Heraf blev der udfört:<br />
ialt i 1893 882,580 Tönder værd Doll. 3,185,498<br />
mod i 1892 1,115,267 » » » 4,680,704
214<br />
Priseme vare Doll. 3'00 à 4'00 pr Tönde gjennemsnitlig for de forskjellige<br />
Kvaliteter eller 50 Cents à Doll. 1.00 pr Tönde lavere end i 1892.<br />
Byg. Deraf anslaaes den sidste Höst till 7,200,000 Centals, eller <strong>om</strong>trent<br />
500,000 Centals mindre end Aaret för, og opstod der en ivrig Efterspörgsel<br />
for sidste S<strong>om</strong>mer fra Storbritannien baade for »Chevalier» og »Brewing» med<br />
långt större end almindelige Afskibninger dertil, foruden ogsaa til de östlige<br />
Stater, da de belöb sig til 2,833,305 Centals mod 1,327,572, eller 1,505,733<br />
Centals mere end i 1892. Af dette gik der 2,317,561 Centals til Storbritannien<br />
og 37,354 d:o til Frankrige, alt »Chevalier» og »Brewing», og Resten<br />
bestod for det meste af »Feed», s<strong>om</strong> gik til Pacific Lande og Öer.<br />
Af xChevalier» avledes der <strong>om</strong>trent 350,000 Centals, s<strong>om</strong> solgtes til Doll.<br />
1.10 à Doll. 1'20, og tog Europa næsten alt dette, og Resten af hvad der<br />
gik derhen var »Brewing», s<strong>om</strong> solgtes til fra 85 Cents til Doll. 1'00 pr Cental<br />
og s<strong>om</strong> synes at vinde mere og mere Bifald i- Storbritannien. »Feed» blev<br />
s<strong>om</strong> sædvaniigt næsten alt brugt her og bragte fra 70 Cents til 85 Cents pr<br />
Cental.<br />
Vin og Brcendevin. Man anslaar at <strong>om</strong>trent 18 Millioner Gallons produeeredes,<br />
men Priserne vare lavere end för. Der blev udfört næsten 4 Millioner<br />
Gallons Vin værd noget över l 1 /, Million Doll. og Y2 Million Gallons Brændevin<br />
værd <strong>om</strong>trent '/, Million Doll.<br />
Frugtavlen var en af de Industrier, s<strong>om</strong> maaske led mere end nogen anden<br />
her sidste Aar, da paa Grund af Pengemangelen Dyrkerne ikke kunde faa<br />
den nödvendige Assistance for at plukke, faa sine Varer törret og bragte til<br />
Markedet. En Fölge var at en Masse Frugt raadnede paa Træerne. Hvad der<br />
blev plukket bragte yderst daarlige Priser.<br />
3 Millioner Kasser à 20 Pund hver.<br />
Af Rosiner pakkedes der <strong>om</strong>trent<br />
Vid. Deraf blev der klippet över 27 Millioner Pund. for hvilket Gjenuemsnitsprisen<br />
neppe kan sættes höiere end 10 Cents pr Pund. Denne vor<br />
Kysts betydelige Industri staar i stor Fare, ders<strong>om</strong> australisk Uld under den<br />
nye Tarif skulde k<strong>om</strong>me ind toldfrit.<br />
Humle. Hösten var större end nogensinde för og anslaaes for hele Kystens<br />
Vedk<strong>om</strong>niende til 120,000 Baller af <strong>om</strong>trent 190 Pund hver, og bragte<br />
den forholdsvis bedre Priser end Landets andre Produkter, nemlig gjennemsnitlig<br />
18 à 20 Cents pr Pund.<br />
Trælast. Eierno her af Sagmöllene i Puget Sound, de störste vi har.<br />
erklære at til de yderst lave Priser af Doll. 7'00 à Doll. 8 - 00 pr 1,000 superficielle<br />
Fod af skaaret Last de have sat Penge til, og have derfor blöt<br />
drevet dem nok til at beholde sine gamle Kunder, og disse have paa Grund<br />
af de daarlige Tider i Australien og Chili blöt hävt smaa Bestillinger. Til<br />
disse lave Priser og Fragter synes der imidlertid at gaa mere til Europa end<br />
tidligere. Der anslaaes at være skaaret i sidste Aar 1,100 Millioner Fod i<br />
Washington, 700 Millioner i Oregon og 500 Millioner i California, tilsammen<br />
2,300 Millioner eller 450 Millioner mindre end f. A.<br />
Hvalfangst. Denne var yderst daarlig for Seilskibenes Vedk<strong>om</strong>mende, derimod<br />
god for Dampskibene og især for de af dem s<strong>om</strong> laa Vinteren över oppe<br />
i Ishavet. Priserne for Olie saavels<strong>om</strong> Been vare daarlige, saa der overhovedet<br />
blev tabt Penge paa denne Forretning.<br />
Sælfangst. Hele Udbyttet belöb sig til <strong>om</strong>trent 100,000 Skind mod<br />
45,000 d:o i 1892. Paa Grund af den store Fangst formaaede forrige Aars
215<br />
Priser ikke at holde sig, men maatte ned e:a 25 %, og noteres Alaska-Skind<br />
i Doll. 30.00 og andre i Doll. 1500 pr Stykke.<br />
Laxeftskeriet.<br />
Kysten:<br />
Dette blev stærkt drevet, og blev der pakkel her paa<br />
i Oregon 388,809 Kasser (hver 4 Dusin 1 Pund Daase)<br />
i Alaska 637,120 »<br />
og i Britisk Columbia 609,950 »<br />
Tilsammen 1,635,879 Kasser mod 1,388,597 d:o i 1892.<br />
I sidstnævnte Sted var Pakningen 50 % mere end Aaret forud. Priserne<br />
vare gjennemsnitlig Doll. 1.00 pr Dusin for Alaska, Doll. 1'20 for Britisk<br />
Columbia og Doll. 1.35 for Columbia River (Oregon).<br />
Torskefisket. Der fangedes ialt 1,215,000 Fisk, eller <strong>om</strong>trent 100,000<br />
d:o mindre end i 1892. Efterspörgselen tog af <strong>om</strong>trent 30 % og Priserne<br />
maatte ned, og er der ingen Udsigt til snarlig Bedring.<br />
Norsk Sild, Anchovis, Stokfisk og Medicintran k<strong>om</strong>mer blöt i smaa Kvantiteter<br />
hertil.<br />
Svensk Jern er Forbruget af i Aftagende, da amerikansk »Charcoal», s<strong>om</strong><br />
er saa långt billigere, benyttes istedetfor, og er nu maaske 1,000 Ton <strong>om</strong><br />
Aaret alt der k<strong>om</strong>mer hertil deraf.<br />
Stockholms-Tjære bruges her <strong>om</strong>trent 500 Tönder <strong>om</strong> Aaret af og bringer<br />
i'ra Doll. 5'00 til Doll. .6'00 pr Tönde.<br />
Svenske Fyrstikker synes igjen at k<strong>om</strong>me mere i Brug her, og bliver<br />
Tolden paa dem nedsat, vil der kunne sælges adskilligt af dem.<br />
Midt-Vinter-Udstillingen. Der blev aabnet her i Januar for sex Maaneder.<br />
s<strong>om</strong>, <strong>om</strong>endskjöndt et privat Foretagende og ingen Regjering tager Del i, dog<br />
har bragt ikke saa faa Udstillere fra alle Dele af Verden, deriblandt tre fra<br />
Norge med Sölvsager og to fra Sverige, den ene med Conditorie-Sager og den<br />
anden med Mönstre af Jern- og Trævarer.<br />
Arbeidslösheden s<strong>om</strong> överalt i de Forenede Stater har denne Vinter været<br />
saa stor her i Byen, at <strong>om</strong>trent Doll. 100,000 frivillige Bidrage ere i de<br />
sidste Par Maaneder blevne dispenseret af dertil udnævnt C<strong>om</strong>mité af Bycns<br />
Borgere.<br />
Sundhedstilstanden er og bar hele sidste Aar været god.<br />
Arvemidler. Deraf blev der i 1893 hjemsendt til Sverige Doll. 5,148.44<br />
og til Norge Doll. 728.90.<br />
Konsulatets Adresse er fremdeles 214 California Str. og Telegram-Adressen<br />
er »Lund».<br />
K. H. Lund.
Brüssel.<br />
216<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Intet vare sig svenskt eller norskt fartyg besökte distriktet. S<strong>om</strong> fartygens<br />
drägtighet är i stigande, är man betänkt på att fördjupa kanalen härifrån<br />
till hafvet. Frakten på jernväg är emellertid så låg, att våra industriidkare<br />
med fördel hemta sina behof på denna väg från Antwerpen <strong>och</strong> Gent.<br />
Handel dch industri hafva haft ganska god sysselsättning, ehuru vinsten<br />
icke alltid varit så tillfredsställande. Införseln af byggnadsvirke steg med ett<br />
värde af nära 10 mill. fres. Äfven hafre <strong>och</strong> majs visa en stegring i importen<br />
med <strong>om</strong>kr. 15 mill. fres, efter det skörden på många ställen blifvit knapp på<br />
grund af den torra s<strong>om</strong>maren. Hvitbetorna lemnade god skörd <strong>och</strong> sockerexporten<br />
öfversteg föregående årets med 25 mill fres.<br />
Myntkongressen, vid hvilken Sverige <strong>och</strong> Norge voro så väl representerade,<br />
tyckes hafva stämt meningen temligen allmänt för mon<strong>om</strong>etallismen, d. v. s. guld.<br />
Jag har redan förut <strong>om</strong>nämnt en svindlare, s<strong>om</strong> uppgifvit sig ega relationer<br />
till Centralbanken i Brüssel <strong>och</strong> s<strong>om</strong> lyckats göra åtskilliga »affärer» i<br />
Sverige. Nu har jag sport att en annan dylik industriidkare valt samma land<br />
till operationsfált <strong>och</strong> der uppträder sås<strong>om</strong> direktör för Brüssels Volksbank,<br />
ehuru någon sådan bank ej alls existerar. Detta till varning för dem sora<br />
möjligen k<strong>om</strong>ma i beröring med mannen i fråga.<br />
Helsotillständet har varit godt <strong>och</strong> de kolerafall, s<strong>om</strong> förek<strong>om</strong>mit, hafva<br />
vanligen haft en lycklig utgång.<br />
G. Brugmann.<br />
Akyab.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Intet svenskt fartyg, men 3 norska <strong>om</strong> 5,956 ton besökte distriktet.<br />
Risskörden uppgick till 168,000 ton mot 189,000 ton året förut; till<br />
Europa utfördes 99,000 ton, till indiska hamnar 69,000 ton.<br />
Frakterna noterades till Europa: med ångare 25 à 30 sh. <strong>och</strong> med seglare<br />
22 sh. 6 d. à 27 sh. 6 d. pr ton.<br />
Regnfallet var mycket jemnt fördeladt <strong>och</strong> låter hoppas på en god skörd.<br />
F. Müller.<br />
Innehåll: Akyab (sid. 216), Brüssel (sid. 216), Köpenhamn (sid. 169), La Valetta<br />
(sid. 205), Riga (sid. 187), R<strong>om</strong> (sid. 211), San Francisco (sid. 212), S:t Petersburg (sid. 206).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Utdrag ur<br />
års<strong>berättelser</strong> från de Förenade rikenas konsoler m. m.<br />
Årg. 1894. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1894. N:o 6.<br />
Amsterdam den 31 mars 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Skibsfart paa Distriktet i 1893.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 15
218<br />
Sammenlignet med de fem foregaaende Aar stiller 1893's Skibsfart sig<br />
s<strong>om</strong> fölger:<br />
Af ovenstaaende summariske Opgaver frerugaar, at De forenede Rigers<br />
Skibsfart paa Nederlandene i 1893 har været noget mindre end i det næstforegaaende<br />
Aar 1892; derimod. naar det sees paa den samlede Tonnage af<br />
de svenske og norske Skibe, der har besögt Distriktet, og ikke paa disses Antal,<br />
noget större end Totaldrægtigheden saavel af de i 1892 ank<strong>om</strong>ne Fartöier<br />
s<strong>om</strong> af Gjennemsnittet for Femaaret 1888—1892. Der ank<strong>om</strong> saaledes 27,166<br />
Ton mindre i 1893 end i 1892, men 18.156 Ton inere end gjennemsnitlig<br />
aarligt i ovennævnte Femaar. Forinindskelsen, sammenholdt med 1892, rammer<br />
den svenske og den norske Skibsfart, hver for sig betragtet. <strong>om</strong>trent i<br />
Forhold til hvert Lands Fart paa Distriktet. Af ovennævnte Tonnageforskjel<br />
27,166 Ton falder 7,140 Ton paa de svenske og 20,026 Ton paa de norske<br />
Skibe, hvilket heuholdsvis staar lig med 12'/4 % og 9 1 /, % under 1892 s<br />
Skibsfart. Herved bör dog ikke tabes af Sigte, at en vis Del af de norske<br />
Skibes ringere samlede Drægtighed bör tilskrives en af det Kongl. Indre Departement<br />
i September 3Iaaned f. A. truffet Ordning, <strong>om</strong> fra 1 Oktober næstefter<br />
at lade den Konsulatafgift, s<strong>om</strong> norske Dampskibe har at erlægge. blive<br />
beregaet efter Fartöiets Nettodrasgtighed ifölge den saakaldte engelske Skibsmaalingsregel.<br />
Tonnagen af de norske Dampskibe, der har besögt Xederlandene<br />
i den sidste Kvandel af 1893, er i Förbindelse med denne Anordning blevea<br />
optört i vedk<strong>om</strong>mende Rubrik i Skibsfortegnelserne med det til nævnte Maalingsregel<br />
svarende Tal og ikke, s<strong>om</strong> i tidligere Aar samt i de förste 9 Maaneder<br />
af 1893, med det i Dampskibenes norske Maalebrev angivne Tal. Da<br />
Forskjellen mellem. Nettodrægtigheden efter engelsk Regel og den tidligere Beregningsmaade<br />
efter en Sammenligning, anstillet med endel Dampskibe, for<br />
hvilke saavel den ene s<strong>om</strong> den anden har været noteret. har vist sig at være<br />
af temtnelig stor Betydning (i Gjennemsnit mellem 9 og 10 %, s<strong>om</strong> den ældre<br />
Maalingsregel giver större Drægtighed!), kan det regnes at den samlede Tonnage<br />
af de norske Skibe, der i 1893 ank<strong>om</strong> til Distriktet, skulde have været ikke<br />
saa ubetydelig större, ders<strong>om</strong> Dampskibenes Nettodrægtighed under hele Aaret<br />
havde været anfört i Skibslisterne med de til den tidligere anvendte Maalingsregel<br />
svarende Tal, og Forskjellen imellem de to Aar 1892 og 1893's Skibsfart<br />
i lige Forhold ringere.<br />
Tilbagegangen i Fartöiernes Antal i 1893, sammenlignet med 1892, holder<br />
hvad de norske Fartöier angaar <strong>om</strong>trent Skridt med Tonnageformindskelseu,
219<br />
hvoraf der altsaa skulde kunne sluttes, at de norske Skibe, der har besögfc<br />
Distriktet i det foregaaende Aar, gjennemsnitlig har været af samme Störrelse<br />
s<strong>om</strong> i det næstforegaaende Aar. De svenske Fartöiers Gjennemsnitsindhold er<br />
derimod blevet större, hvilket bl. A. fremgaar deraf, at der mod den ovenangivne<br />
Tonnagereduktion af 12'/t % staar en Antalsformindskelse af 23 %.<br />
Anstilles de samme Betragtninger angaaende Fartöiernes Antal og disses samlede<br />
Drægtighed for det næstforegaaende Aar 1892's samt det allerede nævnte<br />
Femaar 1888—92 s A^edk<strong>om</strong>mende, er Resultatet det, at saavcl den svenske<br />
s<strong>om</strong> norske Skibsfart paa Distriktet viser et iöienfaldende Tiltagende af Fartöiernes<br />
Gjennemsnitsdrægtighed.<br />
Fartöiernes Gruppering efter Seilskibe og Dampskibe viser fölgende Zifre:<br />
SveDske og norske tilsammen:<br />
234 Dampskibe. drægtige 127,255 Ton<br />
263 Seilskibe, » 112,929 »<br />
hvoraf svenske:<br />
64 Dampskibe. drægtige 36.088 Ton<br />
33 Seilskibe. » 14,919 »<br />
og norske:<br />
170 Dampskibe, drægtige 91,172 Ton<br />
230 Seilskibe, i> 98,010 »<br />
I 1892 var dette Forhold:<br />
Svenske og norske tilsammen:<br />
267 Dampskibe, drægtige 138.230 Ton<br />
299 Seilskibe, s> 129,120 »<br />
hvoraf svenske:<br />
95 Dampskibe. drægtige 44,061 Ton<br />
31 Seilskibe. » 14.081 »<br />
og norske:<br />
172 Dampskibe. drægtige 94.169 Ton<br />
268 Seilskibe, » 115.039 »<br />
I Modsætning til de 10 forudgaaende Aar, der. s<strong>om</strong> i disses Aarsberetninger<br />
paapeget, stedse har hävt at paavise en Tiltagen af Dampskibstonnagen<br />
paa Seilskibstonnagens Bekostning, viser ovenstaaeude Tabel for den svenske og<br />
norske Skibsfart under Et <strong>om</strong>trent samme Forhold mellem Seil og Damp s<strong>om</strong><br />
i 1892, nemlig 48 mod 52 %. Dette gjælder dog ikke for hvert Land särskilt<br />
betragtet: Speeialopgaverne viser her for de svenske Dampskibes Vedk<strong>om</strong>mende<br />
en Formindskelse fra 76 til 70 % af den samlede svenske Tonnage,<br />
men for de norske en Forögelse fra 45 til 48 "£, med en dertil svarende<br />
Forögelse resp. Formindskelse af de to Ländes Seiltonnage. Viser Opgaverne<br />
fra Konsulaterne i de andre Lande ligeledes, at der gaar en Strömning<br />
i Retning af större Stabilitet i Forholdet mellem Damp- og Seilskibene,<br />
synes deraf at kunne dragés den Simning, at disse Sidstes Fortrængen af de<br />
Förste, ialfald for Öieblikket, er k<strong>om</strong>men til Stilstand.
220<br />
Mellem de Fartöier, der i 1893 ank<strong>om</strong> og afgik med eller uden Ladning,<br />
har Forholdet været fölgende:<br />
De i Ballast ank<strong>om</strong>ne svenske og norske Fartöier har, s<strong>om</strong> af Tabellen<br />
fremgaar, ätter udgjort en forsvindende liden Brökdel af de ank<strong>om</strong>ne Skibes<br />
Totaldrægtighed, nemlig 3 l /2 % deraf, hvilket <strong>om</strong>trent svarer til vedk<strong>om</strong>mende<br />
Zifre for tidligere Aar. Endnu skarpere bliver Modsætningen mellem ballastede<br />
og ladede Skibe. naar der udelukkende sees paa den svenske Skibsfart paa<br />
Distriktet; Forholdet blifver da 1"7 % af disses Totaldrægtighet ank<strong>om</strong>met i<br />
Ballast og 98'3 % med Ladning. For de norske Skibe er disse Forholdstal<br />
4'1 % og 95'9 %. Det modsatte af ovenstaaende, <strong>om</strong>end i ringere Udstrækning,<br />
sees at være Tilfældet med de fra Distriktet afgaaede svenske og norske<br />
Fartöier, under Et betragtet; blandt disse er det, ligeledes s<strong>om</strong> i tidligere Aar,<br />
de i Ballast afgaaede, der har en overveiende Flerhed, nemlig 67 % af de<br />
afgaaede Skibes Totaldrægtighed. Anderledes stiller dette sig dog, naar de to<br />
Ländes Skibsfart paa Nederlandene tages hver for sig: den svenske sees da at<br />
vise en Excedent paa de ladede Skibes Side af ialt 6,450 Ton eller 56V, %<br />
af de afgaaede svenske Skibes Totaldrægtighed, inedens den norske derimod<br />
viser et overveiende Antal af i Ballast afgaaede imod de ladede end ovenfor<br />
angivet for de to Lande seet under Et, nemlig af förstnævnte 62'/2 % af de<br />
afgaaede norske Skibes samlede Tonnage mod 27VS % af sidstnævnte. I Sammenligning<br />
med tidligere Aar viser denne Tingenes Tilstand, hvis Aarsag bör<br />
söges i Vanskeligheden at opdrive Udfragter fra nederländske Havne, dog snarere<br />
paa Fremgang end paa det modsatte; det med Ladning afgaaede Totalkvantum<br />
i Ton sees saaledes at være noget större end i 1892, modens det<br />
Tonnageziffer, der viser hvormeget den svenske og norske Skibsfart paa Distriktet<br />
i 1893 er mindre end i 1892, udelukkende sees at falde paa de i<br />
Ballast afgaaede Fartöier.<br />
De til Distriktet med Ladning ank<strong>om</strong>ne svenske og norske Skibe fordeles<br />
efter Afgangslandene s<strong>om</strong> fölger:
221<br />
Sammenligner man disse Tal mod den i Aarsberetningen for 1892 indtagne<br />
Tabel, sees at Totaldrægtighedeu af de fra svenske og nordlige rusaiske<br />
Havne med Ladning ank<strong>om</strong>ne svenske og norske Skibe er tillaget nogct, derimod<br />
aftaget fra norske Havne. Farten paa Distriktet fra spanske Havne —<br />
det er især Transporten af spansk Jernmalm, bestenit for de ved Rhinen liggende<br />
tydske Jernverk, der i 1892 og tidligere Aar har beskjæftiget endel af<br />
vore Dampskibe — er ligeledes gaaet ikke ubetydelig tilbage, men den störste<br />
Forskjel med 1892, i Retning af Tilbagegang, viser de svenske og norske<br />
Skibes Fart mellein de nordamerikanske Havne og Distriktet (nærved 50,000<br />
Ton mod i 1892 76,300). I den för meget betydelige Fart mellem Havnene<br />
i det sydlige Rusland og Nederlandene, hvilken dog i 1893 har været ubetydelig<br />
i Sammenligning med tidligere Aar, formentlig paa Grund af Vanskeligheden<br />
ved at faa russisk Korn indfört i Tydskland, har svenske og norske<br />
Fartöier i det henrundne Aar ikke hävt nogen Andel. Med Undtagelse af<br />
Farten fra Australien til Nederlandene, der er gaaet tilbage. sees de fleste<br />
andre Langfarter fra afrikanske og indiske Havne, men især fra sydamerikanske,<br />
at have tillaget.<br />
Her fölger en Opgave över de fra Distriktet med Ladning afgaaede Skibe:<br />
I Bestemmelseslandene for de i 1893 med Ladning fra Distriktet afgaaede<br />
svenske og norske Skibe er der ikke k<strong>om</strong>men nogen nævneværdig Förändring,<br />
naar Sammenligning anstilles med de for det næstforegaaende i sin Tid meddelte
222<br />
Opgaver. Drægtigheden af de fra nederländske til svenske Havne med Ladning<br />
udklarerede Fartöier, der i 1892 havde at opvise en betydelig Tiltagen<br />
ligeoverfor 1891, er dog k<strong>om</strong>men ikke saa ubetydelig ned igjen, nemlig fra<br />
29,000 Ton til, s<strong>om</strong> i ovenstaaende Tabel angivet, 24,306 Ton. Farten paa<br />
de övrige Lande er, s<strong>om</strong> sagt, <strong>om</strong>trent forbleven stationær.<br />
De manglende 7,496 Ton — adderer man Tallene i den sidste Kolumne<br />
af ovenstaaende Tabel, faar man 74,316 Ton, medens Totaldrægtigheden af<br />
med Ladning fra Distriktet afgaaede svenske og norske Skibe nærmere ovenfor<br />
har været meddelt at udgjöre 81,812 Ton — faar sin Förklaring derved, at flere<br />
Fartöier, især Rutedanipskibene, har udlosset sin Ladning i flere nederländske<br />
Havne og saaledes i Skibsfartstabellen for enkelte af disse Havne staar opregnet<br />
s<strong>om</strong> afgaaet med Ladning til en anden indenlandsk Havn.<br />
Noget över Halvparten af den med Ladning fra Distriktet afgaaede samlede<br />
Tonnage er tilfaldt de mellem svenske og norske og nederländske Havne<br />
i fäste Ruter gaaende Dampskibe. Disse har i det henrundne Aar været desamme<br />
s<strong>om</strong> flere Gange tidligere nævnt i General-Konsulatets Beretninger, nemlig<br />
for Farten mellem Sverige og Distriktet Aktiebolagene »Sveas» i Stockholm<br />
og »Götas» i Göteborg Skibe i Farten henholdsvis paa Amsterdam og Rotterdam,<br />
og for Farten paa Norge de af Firmaet Winge & C:o i Christiania disponerendes<br />
3 Dampskibe, hvoraf 2 mellem Christianra og Amsterdam (enkelte<br />
Gange med Anlöb af Göteborg paa Tilbagereisen til Norge) og 1 mellem Christiania<br />
og Rotterdam. Ialt blev der gjort af »Sveas» Skibe 16 Reiser, representerende<br />
13,237 Ton, af »Götas» 24 Reiser, representerende 8,122 Ton, og<br />
af Winge & C:os Skibe 64 Reiser, representèrende 24,169 Ton, tilsammen<br />
45,528 Ton. Paa Amsterdam falder heraf 30.457 Ton, paa Rotterdam<br />
15,071 Ton.<br />
Hvilken Plads den svenske og norske Handelsflaade indtager blandt de<br />
nederländske og fremmede Skibe, der aarlig besöger Nederlandene, fremgaar af<br />
fölgende Opgave for Aarene 1890—1892 (for det sidst henrundne Aar 1893<br />
foreligger endnu ingen Opgave):<br />
De svenske og norske Skibes Andel i alle Nationers Fart mellem Sverige,<br />
Norge og Nederlandene i ovennævnte Aar 1890—92 fremgaar af fölgende Tabel:
223<br />
Den sammenlagde Sum af de af til Distriktet ank<strong>om</strong>ne og derfra afgaaede<br />
svenske og norske Skibe optjente Bruttofragter udgjör ialt Kr. 4.276,571.<br />
mod i 1892 Kr. 5,009,695; heraf falder Kr. 3.744,465 paa de ank<strong>om</strong>ne og<br />
Kr. 532,106 paa de afgaaede Fartöier. Af Porskjellen, de to Aar iinellem<br />
Kr. 733,124, rammer Kr. 676,378 de ank<strong>om</strong>ne og Kr. 56.746 de afgaaede.<br />
Skibe. I de optjente Fragters Totalsummer er dog ikke indberegnet de sf<br />
tidsbefragtede Dampskibe, eller af Fartöier, der for egen Regning medhavde<br />
Ladning, opseilede Fragter; Antallet af disse Skibe, <strong>om</strong>end hidtil ikke betydeligt,<br />
stiger dog med hvert Aar.<br />
Dampskibenes og Seilskibenes Andel i Bruttofragterne, saavel i 1893 s<strong>om</strong><br />
i 1892, fremgaar af fölgende:<br />
i 1893 i 1892<br />
Ank<strong>om</strong>ne Dampskibe Kr. 1.338,841 Kr. 1,523.130<br />
Afgaaede » » 370.085 » 482.271<br />
Ank<strong>om</strong>ne Seilskibe » 2,405.624 » 2,897,713<br />
Afgaaede j> » 162.021 » 106,581<br />
Antallet af- og paamönstrede og römte Folk rar for det hele Distrikt:<br />
Paamönstrede Afmönstrede Römte<br />
For svenske Fartöier 70 69 7<br />
» norske » 423 529 20<br />
Af opsparede Hyrebelöb hjemsendtes der ved General-Konsulatets Forsorg<br />
i det henrundne Aar til Sverige Kr. 385 og til Norge Kr. 390. At den<br />
betydelige Tilbagegang i Sammenligning med tidligere Aar i Störreisen af den<br />
Totalsum, der i de sidste 2—3 Aar er bleven sendt bjem ved det Offentliges<br />
Forsorg, dog lykkeligvis ikke tyder paa ringere Spars<strong>om</strong>melighed hos vore Söfolk<br />
eller Mangel paa Hjælps<strong>om</strong>hed ligeoverfor deres Paarörende bjemme, har<br />
været nærmere <strong>om</strong>talt i forrige Aarsberetning. Summen af de Pengeforsendelser,<br />
s<strong>om</strong> Sömandsmissionens Udsendinger i Amsterdam og Rotterdam og Bestyreren<br />
for det skandinaviske Sömandshjem paa sidstnævnte Sted har besörget.<br />
nemlig ifölge modtagen Opgave ialt Kr. 4.410, deraf Kr. 1,595 til Sverige<br />
og 2,815 til Norge, er imidlertid ikke saa lidet under den tilsvarende Opgave<br />
over 1892. Den i allerede offentliggjorte Aarsberetninger for enkelte Sömands-
224<br />
hjem paapegede Vanskelighed, s<strong>om</strong> det nu henrundne Aar har været Vidne til,<br />
hvor det gjaldt at finde passende Hyrer for vore Söfolk i udenlandske Havne<br />
og i Sammenhæng derined de forholdsvis länge Tider disse har maattet tilbringe<br />
og vente i Hjemmene, hvilket ätter foraarsagede at den störste Del af<br />
de fortjente Hyrer medgik til Opholdet der, har uden TvivI i förste Række<br />
været Grunden til Pengphjemsendelsernes Aftagen.<br />
I Sömandsmissionens og det ovennævnte kristlige Sömandshjems Virkekreds<br />
er der i Aaret 1893 s Löb ikke k<strong>om</strong>men nogen Förändring.<br />
Sömandsstand til stor Velsignelse.<br />
Begge er vor<br />
En Forholdsregel, der ogsaa vil k<strong>om</strong>me vore Söfolk tilgode, har i det<br />
henrundne Aar været truffet af den her for faa Aar siden oprettede Förening<br />
»Zeemandsbond»; den har nemlig ved Siden af sin almindelige Virks<strong>om</strong>hed, der<br />
hovedsagelig gaar ud paa at besörge indredet hyggelige Samlingslokaler, hvor<br />
Sömanden, medens hans Skib ligger i Havn eller naar han for Tiden er uden<br />
Ansættelse, kan opholde sig <strong>om</strong> Dagen og finde passende Adspredelse, samt at<br />
veilede ham i Tilfælde han önsker at sikre sig en Livrente paa sine gamle<br />
Dage, nu ogsaa aabnet en saakaldt »Arbeidsbörs». Det er jo en bekjendt Sag,<br />
at de Forhyringsagenter, s<strong>om</strong> Sömanden er henvist til, naar han skal söge ny<br />
Hyre, for den allerstörste Del bestaar af Folk, s<strong>om</strong> det kun er <strong>om</strong> at gjöre<br />
at faa saameget Fordel s<strong>om</strong> muligt ud af den — s<strong>om</strong> Regel let paavirkelige<br />
og lettroende — Sömand; fast Tarif for Forhyringsafgift eller Provision findes<br />
i de fleste Tilfælde ikke; s<strong>om</strong> Regel er Agenten samtidig Indehaver af et Udskjænkningslokale,<br />
hvoraf fölger, at den, s<strong>om</strong> fortærer mest paa Stedet, vil staa<br />
bedst anskrevet hos Agenten-Værten og först blive skaffet Pläds (Notabene naar<br />
Sömanden ikke længere har noget at fortære!), medens Agenten s<strong>om</strong> oftest<br />
staar i nær Förbindelse med en eller flere af den endnu mindre anbefalelsesværdige<br />
Kategori af Folk: Indehaverne af Sömandshoteller (Boardingsmastere),<br />
hvis Gjæster, altsaa de Söfolk, s<strong>om</strong> foretrækker et Ophold hos dem istedetfor<br />
i et ordentlig Sömandshjem, stadig vil blive foretrukket. Zeemandsbond agter<br />
med sit eget Forhyringskontor at slaa Agenternes Virken en Pæl i Livet.<br />
De af kontante Penge bestaaende Efterladenskaber efter <strong>om</strong>bord i svenske,<br />
norske, nederländske og andre fremmede Skibe samt paa Hospitalerne i Distriktet<br />
afdöde Söfolk, indbetalte til General-Konsulatet og remitteret til Hjemlandene,<br />
udgjorde ialt Kr. 512.47, deraf til Sverige Kr. 351.15 og til Norge<br />
Kr. 161.32. Under Koleraens Hersken i Hösten af det henrundne Aar, især<br />
i Provindsen Syd-Holland med dens talrige Söhavne, blev saavidt vides ingen<br />
svensk eller norsk Sömand angreben af Sygdotnmen.<br />
For Söulykker i Nærheden af og paa den holländske Kyst har vi i det<br />
henrundne Aar ikke helt været spåret: et forladt svensk Skib blev indbjerget<br />
til Delfzyl og et forladt norsk ilanddrev paa den nordhollandske Kyst nær<br />
Zandvoort, medens der paa to andre Punkter af Kysten ligeledes ilanddrev<br />
Vrag, ladede med Trælast, s<strong>om</strong> man formodede vare norske.<br />
I Förbindelse med ovenstaaende Beretning <strong>om</strong> det ved Zandvoort ilanddrevne<br />
forladte norske Skib hidsættes s<strong>om</strong> en Merkværdighed, at den af Fartöiet<br />
optjente Distantsfragt er bleven udbetalt ifuld; det er, saavidt vides, den<br />
förste Gäng at dette er lykkets, hvor det gjaldt et fremmedt, af Besætningen<br />
forladt og til ikke-nederlandsk Havn bestemt Fartöi. Art. 484 i »Wetboek<br />
van Koop<strong>handel</strong>» (Handelslovbogen), der bestemmer, at der skal blive udbetalt<br />
Distantsfragt for alt Gods, der af Skipperen eller paa hans Vegne bjerges fra<br />
Söen, har af fremstaaende Jurister og Dispachörer stedse været erklæret uanvendelig<br />
paa fremmede Skibe, der strander paa den holländske Kyst, medens<br />
de var paa Reisen til en Havn i et fremmedt Land, hvis Lovgivning ikke
225<br />
kjender til Distautsfraçtberegning, idet de grunder denne Opfatning derpaa, at<br />
det et saadant Skib tilstödte Havari bör opgjüres paa Bestemrnelsesstedet eller<br />
dog iethvertfald efter de paa dette gjældende Regler. Paa Grund af denne<br />
fra flere k<strong>om</strong>petente Hold fremsatte Anskuelse har der, saavidt vides, stedse,<br />
hvor der ikke herskede fuld Overensstenimelse heroin ruellem Partierne, været<br />
trufffit et K<strong>om</strong>pr<strong>om</strong>is, der i de fleste Tilfælde gik ud paa Betaling af Halvparten<br />
af hvad der vilde have været forskyldt s<strong>om</strong> Distantsfragt, og liar en saadan<br />
Sag aldrig været förelagt en nederländsk D<strong>om</strong>stol til Afgjürelse. Det ringe<br />
Belöb, hvor<strong>om</strong> det i dette Tilfælde dreiede sig, har vistnok ikke været udeu<br />
Indflydelse paa Sägens Ordning, ruen s<strong>om</strong> et Prejudikat i en fra tidligere<br />
Praxis afvigende Retning, tür Afgjörelsen dog udeD Tvivl tillægges en vis Be·<br />
tydning. Paa Sägens for det norske Rederi heldige Udfald har, foruden den<br />
af Agenten for vedk<strong>om</strong>mende norske Assuranceforening viste Dygtighed ved dens<br />
Behandling, den af General-Konsulatet i de senere Aar fulgte Fremgangsmaade:<br />
strax der indlöber Underretning fra Kysten <strong>om</strong>, at et forladt svensk eller norsk<br />
Fartöi er andrevet, i den fraværende Skibsförers Navn telegrafisk at anmode<br />
vedk<strong>om</strong>mende Bjergningsautoritet <strong>om</strong> paa dens (Skibsförerens) Vegne at besörge<br />
Bjergningen, været af reel Betydning; nævnte Autoritet handier efter saadan<br />
Opfodring s<strong>om</strong> Skibsförerens Fuldmægtig, og Lovens Bestemmelse, der, s<strong>om</strong><br />
sagt, knytter den Betingelse til Distantsfragtens Erlæggelse: »at Godset bjerges<br />
fra Söen af Skipperen eller paa hans Vegne» fyldestgjüres.<br />
Den samlede Tonnage af den nederlandske Handelsflaade förblev paa en<br />
Ubetydelighed nær paa samme Ståndpunkt s<strong>om</strong> i 1892. Ialt var den 31 December<br />
1893 indregistreret s<strong>om</strong> Söskibe under nederländsk Flag:<br />
442 Seilskibe, drægtige 116,426 Ton<br />
154 Dampskibe » 176,171 »<br />
ialt 596 Fartoier, drægtige 292.597 Ton<br />
Det er imidlertid en bekjendt Sag, at en Del — efter Enkeltes Mening<br />
en ikke ubetydelig Del, især af Dampskibsflaaden — af de s<strong>om</strong> nederländske<br />
Skibe indregistrerede Skibe kun i Navn tilhörer Nederlændere eller nederländske<br />
Aktieselskaber, men i Realitet befiuder sig i Udlændingernes Eie. Især skal<br />
dette være Tilfteldet med engelske Dampskibe. der paa Grund af »Board uf<br />
Trades» strenge Regler for under engelsk Flag fareude Skibe, ofte forsöger at<br />
blive indregistrerede i Udlandet. Efter hvad en af Landets paa Söfartens Om·<br />
raade mest bekjendte Jurister i det henrundne Aar meddelte General-Staterne,<br />
skal et i England meget læst Blad aabent have givet engelske Rederier det<br />
Raad at lade sine Skibe gaa under fremmed, og da speciel. paa Grund af den<br />
nederländske LovgivniDgs bekvemme Bestemmelser, under nederländsk Flag.<br />
Regjeringens Opmærks<strong>om</strong>hed skal fortiden være særlig fæstet paa denne Tingenes<br />
Tilstand.<br />
Fragtmarkedet.<br />
Det er desværre ikke noget lyst Billede, s<strong>om</strong> Skibsfarten har havt at<br />
fremvise i det henrundne Aar; var den i det næstforegaaende Aar 1892 lidet<br />
lönnende, paa faa Undtagelser nær, har den i 1893 været det endnu mindre.<br />
Fragtraterne, s<strong>om</strong> allerede i 1891 og 1892 betegnedes s<strong>om</strong> de allerværste man
226<br />
havde kjendt, faldt paa enkelte Farvande endnu lavere og er nu k<strong>om</strong>met ned<br />
til et saadant Minimum, at det selv med den störste Spars<strong>om</strong>melighed for de<br />
flestes Vedk<strong>om</strong>mende maa være en Umulighed at holde noget tilovera for Rederierne,<br />
Daar Skibepe skal höides vedlige og assurerede. Mulig at enkelte<br />
större förste Klasses Skibe, især Staalseilskibe, paa længere Farvande har hävt<br />
noget Udbytte at opvise, men tarvelig har det vist været, især naar der tages<br />
Hensyn til den löbne Resiko og til Værdiforringelsen.<br />
Trælastfragterne fra Östersöhavnene, der, efter hvad der ovenfor er sagt<br />
oin den Stilling De forenede Rigers Skibe aarlig indtager i Trafiken mellem<br />
disse Havne og Distriktet, er en vægtig Faktor, holdt sig Aaret rundt mellem<br />
Fl. 14 og Fl. 18 mod i 1892 mellem Fl. 15 og Fl. 19; fra det vestlige<br />
Sverige og Norges Östland mellem Fl. 10 og Fl. 14. Paa de fjernere Farvande<br />
var det ikke bedre stillet: Pitchpine-, Farvetræ-, Terpentinfragterne fra<br />
Nord-Amerikas Forenede Stater, Kornfragterne, Ris-, Kaffe- og Sakkerfragterne,<br />
alle holdt sig paa eller under Lavtnaalet for 1891 og 1892. Her fölger en<br />
Tabel över indgaaende Fragter i 1892 og 1893:
227<br />
Med Udfragterne, der dog. s<strong>om</strong> ovenfor antydet, er af ringere Betydning,<br />
har det, s<strong>om</strong> nedenstaaende Tabel viser, ikke været bedre stillet end med de<br />
indgaaende Fragter:<br />
Handelen.<br />
At danne sig et rigtig Billede af Handelens Resultater i det store Hele<br />
i det henrundne Aar er en forholdsvis vanskeligere Sag end hvor det gjælder<br />
Söfartens, da man i Handelen har at gjöre med en större Flerhed af Faktorer,<br />
s<strong>om</strong> langtfra stadig virker i samme Retning, og der ovenfor den ene Artikel<br />
kan være virket med gunstigt og ovenfor den anden med det modsatte Resultat.<br />
Omdffmmet vil derfor, naar der sees paa særskilte Varegrupper og Handelen<br />
deri, blive niere eller mindre paavirket af det deri opnaaede Resultat,<br />
og Aaret vil, alt efters<strong>om</strong> dette har været heldigt eller uheldigt i vedk<strong>om</strong>mende<br />
Gruppe, blive kaldet et tilfredsstillende eller et daarligt Aar. I det store Hele
228<br />
taget synes det heurundne Aar dog snarere at burde henregnes til de med tilfredsstillende<br />
Udbytte end til de sidstnævnte, og mere specielt turde dette vise<br />
sig at være Tilfældet Daar Opmærks<strong>om</strong>heden fæstes paa Handelen i den for<br />
vore Hjemlande vigtige Exportvare Trælasten; her<strong>om</strong> nærmere nedenfor.<br />
Paa Omraadet af det Offentliges Befatning med Handelen haves at notere.<br />
at den i General-Konsulatets forrige Aarsberetning <strong>om</strong>handlede, mellem Nederlandene<br />
og Spanien i 1892 trufne Aftale <strong>om</strong> en forelöbig Handelstraktat i<br />
1893 har faaet General-Staternes Samtykke og er bleven kundgjort s<strong>om</strong> Lov<br />
af 24 Juli 1893; en senere kgl. Besolution har bestemt dens Ikrafttræden til<br />
den 1 Januar 1894. Traktaten gaar ud paa, at Nederlandene uden Forbehold<br />
tilstaaer Spanien at blive behandlet s<strong>om</strong> den mest begunstigede Nation, medens<br />
Spanien kun udstrækker sin Indrömmelse til at <strong>om</strong>fatte visse, særskilt opregnede<br />
Artikler; da blandt disse imidlertid findes alle, s<strong>om</strong> er af nogen Betydning for<br />
Nederlandene, og Spanien desuden ved Underhandlingen har erklæret at ville<br />
tage fremtidige Forslag fra nederländsk Side <strong>om</strong> Forögelse af de særskilt nævnte<br />
Artikler i velvillig Overveielse. staar den fra spansk Side indrömmede Begunstigelse<br />
faktisk lig med Nederlandenes uindskrænkede Begunstigelse af spanske<br />
Artikler.<br />
En for Nederlandene mindre glædelig Fremtoning paa Handelens Omraade<br />
har i det henrundne Aar været den Udbredelse, s<strong>om</strong> her etablerede Svindelfirma<br />
er har givet sine Transaktioner med Udlandet. Uagtet at der saavel i<br />
Amsterdam og Rotterdam s<strong>om</strong> i de mindre Handelsbyer i Landet findes Konsulater<br />
for de fleste Lande, og det jo sandelig nu <strong>om</strong> Dagen ikke tager läng<br />
Tid til at före Korrespondence mellem de forskjellige Lande, saa er dog Anfallet<br />
af de udenlandske Handelshuse utrolig stort, der, uden först at indhente<br />
nærmere Oplysning angaaende vedk<strong>om</strong>mende Bestilleres Soliditet etc, har sendt<br />
til af dem aldeles ubekjendte Personer her i Landet större eller mindre Partier<br />
Handelsvarer og derved lidt betydelige Tab. Den af de fleste af disse<br />
Svindlere fulgte Fremgangsmaade er simpelt den, at antage et godtklingende<br />
Firmanavn og forsyne sig med vakkert udstyret Forretningskorrespondencepapir;<br />
er det lykkets at faa en eller andeu lettroende eller ubetinget paa »holländsk<br />
Soliditet» stolende Udlænding til at gaa ind paa en Vareseudelse, saa angives<br />
dens Værdi iöinefaldendo Iavt ved Toldbehandlingen, i Haab <strong>om</strong> at opnaa, at<br />
Toldbetjentene, der efter Toldloven har Ret til at overtage Varerne mod den<br />
angivne Værdi med Tillæg af 10 % s<strong>om</strong> Godtgjörelse for Tab af Udbytte,<br />
vil lade sig forlokke til Handelen. Dette lykkes s<strong>om</strong> oftest, men hvis ikke,<br />
saa niangler det jo intetsteds i Verdenen paa anden Leilighed til at blive af<br />
med Varer mod en Pris, der er betydelig lavere end den gjængse; den saakaldte<br />
Kjöber indkasserer i begge Fald Provenuet og den lettroende Sælger<br />
faar i intet af Faldene at se en eneste Skilling af den ham tilk<strong>om</strong>mende<br />
Salgssum: vedk<strong>om</strong>mende Svindelfirma sorger for, enten i god Tid at være spurlös<br />
forsvunden eller at gjöre Konkurs. Den nederländske Regjeriugs Opmærks<strong>om</strong>hed<br />
er i Förbindelse med disse Slags Bedragerier bleven fæstet paa en<br />
Mangel i deu civile Retspleie, der ikke giver Adgang til at faa saadanne Svindlere<br />
tiltalt for Svig, paa Grund af, at det juridiske Bevis ikke kan forskaffes,<br />
at Vedk<strong>om</strong>mende ved at sælge Varerne til en Spotpris har gjort dette for at<br />
tilfbie deu tidligere Sælger Skade eller at han, da han bestillede Varerne, havde<br />
til Hensigt ikke at ville betale dem. Ved hyppig Advarsel i udenlandske Blade<br />
samt ved Uddeling til de i Nederlandene etablerede fremmede Konsulater og<br />
de nederländske Konsuler i Udlandet af trykte Lister över de mest bekjendte<br />
Svindelfirmaer, haaber man dog at kunne slaa disse sidste og deres Gjerning en<br />
Pæl i Livet. En Revision af Toldloven, hvor<strong>om</strong> der er bleven fremsat kgl.
229<br />
PropositioD for General-Staterne, vil uden Tvivl ogsaa bidrage til at aabenbare<br />
Bedragerier, s<strong>om</strong> de her <strong>om</strong>skrevne. der er et eiviliseret Land uværdig og der<br />
altid skader det hele Lands Handelsreputation, snart ätter vil höre til Historien.<br />
I Aarets Löb er der i Amsterdam blevet oprettet en officielt italiensk<br />
Handelsagentur. Dets Virks<strong>om</strong>hed skal blandt andet bestaa i at fremme Salget<br />
af italienske Produkter i Nederlandene ved at holde en permanent Udstilling<br />
af en saavidt gjörlig fuldstændig Samling af Prover deraf og saaledes skaffe<br />
nederländske Kjöbere Adgang til at gjöre sig bekjendt med disses Priser etc..<br />
et Forbillede, s<strong>om</strong> uden Tvivl fortjener at blive fulgt. hvis ikke i Europa, saa<br />
dog i oversöiske Lande, hvor vore Produkter endnu ikke eller ikke tilstrækkelig<br />
er bekjendt.<br />
Paa Statsfinancernes Oniraade haves, foruden en gjennemgribende Omorganisation<br />
af Skattevæsenet, bvor<strong>om</strong> der er bleven tilstillet det kongelige Udenrigsdepartement<br />
samt det kongelige norske Indredepartement en af Vice-Konsul<br />
Bgidius forfattet udforlig Redegjörelse*, at <strong>om</strong>formelde en i det henrundne Aar<br />
vedtaget ny Lov <strong>om</strong> Beskatningen af det i Landet jiroducerede Sttkker. I Tilslutning<br />
til hvad der <strong>om</strong> den i 1891 vedtagne Sukkerlov i sin Tid fra General-<br />
Konsulatets Side er indberettet til vedk<strong>om</strong>mende Departementer (jfr »Berättelser<br />
<strong>om</strong> Handel <strong>och</strong> Sjöfart, årg. 1891, n:o 6», hvori Indberetningen er optaget i<br />
sin Helhed), skal jeg her weddele folgende <strong>om</strong> den nye Lov af 1893: Denne<br />
Lov er liges<strong>om</strong> dens nærmeste Forgjænger en forelöbig Lov ; den löser heller<br />
ikke det — allerede længe — brændende Sukkerskatspörgstuaal, men tilsigter<br />
kun at sikre Staten en fast Indtægt af Sukkerakcisen (Forbrugsafgiften), stor<br />
8 l /2 Millioner Gulden. Ved at indföre Kontrol med det i hver Fabrik produeerede<br />
Sukkerkvantum, hvor<strong>om</strong> Loven ligeledes treffer Anordning, vil det<br />
samtidig være muligt <strong>om</strong> kort Tid at danne sig en besfemt Mening <strong>om</strong> Omfanget<br />
af den Protektion, s<strong>om</strong> de indenlandske Sukkerfabrikanter nyder fra<br />
Statens Side, noget s<strong>om</strong> det hidtil ikke har været muligt at afgjöre med Zifre<br />
i Haanden. Det tor være överflödigt her ätter i Bnkeltheder at beskrive, paa<br />
hvilken Maade denne Beskyttelse nu er ordnet; i den för <strong>om</strong>talte Indberetning<br />
af 1891 fiudes dette udforlig beskrevet, kun skal jeg med et enkelt Ord her<br />
gjentage at Protektionen ligger deri, at Statskassen beregner Akcisen efter en<br />
bestemt Sukkermængde, s<strong>om</strong> den antager kan blive fremstillet af en Hektoliter<br />
Bedrodsaft, medens Fabrikanterne faar et långt större Kvantum Sukker (der<br />
antages at være mellem 20 à 25 % mere) ud af Saften. Fölgen heraf har<br />
været, at Fabrikkerne hvert Aar bar kunnet sælge Sukker. hvorfor ingen<br />
Akcis havde været erlagt (de saakaldte »Overponden»). Saalænge den aarlig<br />
producerede Sukkermængde eller rettere det aarlig forarbeidede Kvantum Sukkerrödder<br />
holdt sig indenfor visse Grændser, og det aarlig blev forbrugt i Landet<br />
saameget Sukker, hvoraf Akcisen havde været betalt, at Statskassen <strong>om</strong>trent<br />
fik sine 8 Millioner ind, er der ikke bleven gjort Invendninger mod denne<br />
Tingenes Tilstand, men anderledes blev det da Fabrikanterne. ved at anvende<br />
forædlede Bedefröarter og stadig forbedrede Arbeidsprocedur samt ved betydeligt<br />
at opdrive det forarbeidede Bedkvantum, begyndte at fremstille et saa stort<br />
Kvantum Sukker -— og derved samtidig et tilsvarende Antal »Overpondeu» —.<br />
at Statens Indtægter af Sukkerakcisen gik med hvert Aar tilbage. Loven af<br />
1891 gik i Korthed ud paa at bestemme. at ders<strong>om</strong> der i de förstk<strong>om</strong>mende<br />
Aar skulde blive produceret mere end 32 Millioner Kilogram afgiftspligtig<br />
Sukker og Sukkerakcisen indbragte mindre end 8'/, Millioner Gulden, saa<br />
skulde hver Sukkerfabrik, der havde produceret mere end den paa Forhaand<br />
* Vil udk<strong>om</strong>me trykt i »Statsökon<strong>om</strong>isk Tidsskrift», 1:ste Hefte 1894.
230<br />
bestemte Andel i de nævnte 32 Millioner Kg., refundere Statskassen Fl. 6*<br />
for hver 100 Kg. af denne sin Overproduktion. Det har dog vist sig, at<br />
denne Bestemmelse, hovedsagelig paa Grund af endnu mere fremskreden Forbedring<br />
af Arbeidsprocedur i Fabrikkerne, hvorved der i Gjennemsnit er bleven<br />
produceret mellem 24 og 25 % mere end efter Statskassens Beregningsmethode,<br />
ikke har formaaet at besörge Statskasseu den nödvendige Indtægt af Akcisen,<br />
og man er derfor bleven nödt til, »i Alventning af en endelig OrdniDg af<br />
Sukkerskatsspörgsmaalet», i Mellemtiden at söge efter andre Hjælpemidler til<br />
at skaffe Staten den begjærte Indtægt. Den nye Lov af 1893 gaar ligeledes<br />
ud fra, at den Protektion, s<strong>om</strong> Sukkerfabrikkerne hidtil har nydt, ikke helt<br />
bör fratages dem, men at den Premie, s<strong>om</strong> ialt aarlig skal k<strong>om</strong>me dem tilgode,<br />
indtil videre bör bestemmes til et vist Maximumsbelöb, nemlig l'/2 Million<br />
Gulden, hvilket med den bestaaende Akcis af Fl. 27 pr 100 Kg. staar<br />
lig med en Tilladelse at fremstille et afgiftsfrit KvaDtum af <strong>om</strong>trent 5'/2 Millioner<br />
Kilogram Sukker. Finantsministeren har ment ikke at kunne bitte paa<br />
nogen mere effektiv Maade at sikre sig mod nye »Overgreb» fra Fabrikanternes<br />
Side end ved betydelig at forhöie den Sukkermængde, nemlig med 12 %', s<strong>om</strong><br />
Statskassen antager kan blive fremstillet af en Hektoliter Bedrodsaft, og hvoraf<br />
s<strong>om</strong> sagt Akcisen erlægges. Naar det regnes, at Fabrikkerne i 1893 har kunnet<br />
erholde mellem 24 og 25 ,%', altsaa i Gjennemsnit 24'/2 % mere ud af<br />
Saften, saa läder den nye Lovs Bestemmelse dem endnu Frihed til at produeere<br />
et 24'/2 —12 = 12'/, % större Kvantum Sukker end hvorfor de skal<br />
have at erlægge Akcisen. Den hele afgiftspligtige Mængde, der bliver at producere<br />
naar 12'/j % deraf skal udgjöre de ovenfor <strong>om</strong>talte 5,500.000 Kg.,<br />
er altsaa 44,000.000 Kilogram. For yderligere at sikre sig mod alle Eventualiteter<br />
er desuden i den nye Lov optaget, at ders<strong>om</strong> den fremstillede afgiftspligtige<br />
Sukkermængde udgjor mere end de nævnte 44 Millioner Kg., saa skal<br />
hver Sukkerfabrikant, der har overskredet sin Andel deri, refundere Statskassen<br />
12'/2 % af Sukkerakcisens Belöb Fl. 27 = Fl. 3.40 for hver 100 Kg. af<br />
denne sin forögede Produktion. Det faar nu staa sin Pröve <strong>om</strong> denne nye<br />
forelöbige Ordning af Sukkerskatten vil besörge Staten den forönskede Indtægt.<br />
En ny Lov <strong>om</strong> Konkurs og Betalingstidens Udsættelse (»Surséance») er i<br />
det henrundne Aar bleven vedtaget og vil snart træde i Kraft. Lovarbeidet<br />
roses s<strong>om</strong> meget fuldstændigt og skal hylde de nyeste Anskuelser paa Konkursfeltets<br />
Omraade. Den mest betydningsfulde Forskjel fra den tidligere Lov <strong>om</strong><br />
Emnet er, at for Fremtiden ogsaa Ikke-Handelspersoner vil kunne blive erklæret<br />
fallit og deres Boer behandlet efter samme Regler s<strong>om</strong> en Kjöbmands<br />
Konkursbo.<br />
Efter i 24 Aar at have frigivet Patenlvæsenet her i Landet eller rettere<br />
ikke givet Adgang til at man kunde registrere Opfindelsespatenter etc, har den<br />
nederländske Regjering nu foreslaaet Patenter indfört her i Landet. Lovforslaget<br />
vil uden Tvivl vinde General-Staternes Bifald og forventes sat i Kraft<br />
fra Midten af 1894.<br />
Svenske Exportörer, der sender sine Varer til den sydafrikanske Stat<br />
Transvaal, gjöres opmærks<strong>om</strong> paa fölgende nylig i den nederländske Stats-<br />
Courant offentüggjorte Meddelelse fra Udenrigsministeriet:<br />
* Sukkerakcisen udgjör Kl. 27 pr 100 Kg.; 22 1/2 % deraf, s<strong>om</strong> det i 1891 antoges<br />
Fabrikkerne kan fremstille mere nd af Saften end Staten gaar ud fra, er <strong>om</strong>trent Fl. 6.
231<br />
Da det nederländsk-sydafrikanske Jernbaneselskabs ved Delagoa-Bay begyndende,<br />
delvis allerede færdige Linie mere og mere nærmer sig den beboede<br />
Del af Bepubliken Transvaal, bliver Transporten fra Lorenço-Marques til Lydenburg,<br />
Barberton, Middelburg, Pretoria og Johannesburg stadig af större Betydning;<br />
fra Liniens nuværende Endepunkt Nelspruit kan Varer skaffes billig<br />
til nævnte Steder, og med saadan Transport per Kjærrer forbundne Udgifter<br />
vil blive yderligere reducerede, saasnart Linien, antagelig i April 1894, bliver<br />
færdig til Elandshoek. Fordelen ved at sende Varer via Lorenço-Marques er<br />
bl. A., at den portugisiske Regjering kun afkræver 3 % Transitoafgift, medens<br />
Transiten af levende Dyr, Cement, Kalk, Mursten og deslige Bygningsmaterialier,<br />
Böger og Tidsskrifter, Stenkul, Cokes, Mel, IB, Redskab m. fl.<br />
er helt frigivet.<br />
I Förbindelse med ovenstaaende meddeles, at der hver Maaned findes di<br />
rekte Dampskibsleilighed fra Amsterdam til ostafrikanske Havne, deriblandt<br />
Delagoa-Bay, via Suezkanal, med »Deutsche Ost-Afrika-Linies» Dampskibe.<br />
Trælast. Handelen i denne saavel for Sverige s<strong>om</strong> Norge fremdeles meget<br />
vigtige Exportvare til Nederlandene kan, s<strong>om</strong> allerede med et enkelt Ord<br />
sagt, for 1893 s Vedk<strong>om</strong>mende kaldes tilfredsstillende: især har dette været<br />
Tilfældet med Handelen i skaaren og hövlet Last, medens Bjælke<strong>handel</strong>en har<br />
givet mindre heldige Resultater. Uagtet Beholdningen af förste Slags var meget<br />
stor ved Aareis Begyndelse, saa har dog Afsætningen, saavel af Foraarets<br />
Vare s<strong>om</strong> af den i 1893 ny ank<strong>om</strong>ne, kunnet gaa rask for sig til stigende<br />
Priser; Forraadet ved Aarets Slut er forholdsvis ringe. Af Bjælker hidförtes<br />
noget mere end i 1892, men delvis ved denne Forögelse af Importen og delvis<br />
ved at Sagningen i Landet nu bliver mindre med hvert Aar samt ogsaa<br />
paa Grund af Pitchpine-Bjælkernes Konkurrence har Handelen i denne Slags<br />
Trælast ikke været lönnende. Forraadet ved Aarets Slut er betydelig og vil<br />
formodentlig neppe kuune realiseres uden Tab.<br />
Priserne for de mest gangbare Gransorter (»mixed») har været fölgende:<br />
3 x 9 — 11 Fl. 100 à 105 pr Std<br />
3 × 8 » 85 à 90 »<br />
3 X 7<br />
y> 75 à 80 »<br />
2V,× 7<br />
2'/1× 6—6 1/2 - » 70 à 75 »<br />
1 — V/t—l'/a×11 - » 125 à 130 »<br />
1 —1'/4—1'/,×10 » 105 à 110 »<br />
1—1V4—1V,× 9 » 100 à 105 »<br />
1 — V/t—V/\× 8..... » 90 à 95 »<br />
1—1V4—1'/, × 6-7 » 80 à 85 »<br />
1 × 4—5 » 65 à 70 »<br />
Sammenlignet med Fjoraarets Priser viser 1893's for enkelte Sorter en<br />
glædelig Fremgang. Ved Aarets Slut noteredes 8" hövlede Graubord Fl. 100<br />
og 9" Fl. 106 f. o. b. norsk Havn. Foruden den formindskede Produktion<br />
i Norge og dermed sammenhængende formindskede Tilförsel af hövlet Last<br />
skal ogsaa, efter hvad der er General-Konsulatet fra flere Sider blevet meddelt,<br />
de af den norske Hövellast-Exportforening gjennemförte Forandringer baade i<br />
Sorteringen og Prisen væsentligst have bidraget til det opnaaede tilfredsstillende<br />
Resultat. Importen af Granbord fra Archangel bliver aarlig större.<br />
Prisen paa hollandske Bjælker aabnede med Fl. 60 à 62 pr Tylt og<br />
holdt sig <strong>om</strong>trent paa samme Höide udover Vaaren med nogenlunde jævn
232<br />
Afsætning. Senere paa Aaret solgtes der meget lidet. Afsætningen af Kassebord<br />
har ligeledes været træg i 1893, antagelig paa Grund af at Raamaterialet<br />
har været forholdsvis for höi i Norge, saa Konsumeuterne her faodt det mere<br />
lönnende at anvende almindelig Östersölast, s<strong>om</strong> da blev gjennemskaaret til<br />
Kassebord.<br />
Importen af forarbeidede Træartikler, Dörer, Vinduer, Listværk etc. er<br />
fremdeles ubetydelig.<br />
Af Træmasse og Cellulose har Forbruget <strong>om</strong>trent været s<strong>om</strong> tidligere;<br />
de opnaaede Priser skal dog have været gode.<br />
I det forlöbne Aar har der været faa större offentlige Arbeider under<br />
Udförelse, saa Importen af svensk eller norsk Granit, der næsten udelukkende<br />
anvendes ved Bygnicg af Sluser, Kaier etc, kun har været ringe.<br />
Af fersk Sild fra Bohusläns Kyst og Hvalöerne k<strong>om</strong> der e:a 3,000 Tdr<br />
til Rögerierne her i Landet og betingede gode Priser.<br />
Hermetisk nedlagte Fiskevarer synes at have faaet Indpas i Landet; man<br />
antræffer dem i saagodts<strong>om</strong> alle Spisevare-Butikker og paa Restaurationerne,<br />
og de vilde uden Tvivl have en Fremtid for sig, hvis ikke den höie Told paa<br />
Madvarer i Blikdaaser stod hindrende iveien for, at disse Säger ogsaa regelmæssig<br />
kunde finde Afsætning i bredere Lag af Befolkningen.<br />
Pengemarkedet og Fonds<strong>handel</strong>en.<br />
Paa Grund af det forholdsvis betydelige Omfång af Nederlandenes Handelsförbindelse<br />
med de Forenede Stater af Nord-Amerika og de store Summer,<br />
s<strong>om</strong> her i Landet er anbragt i amerikanske Jernbane-Selskaber, har den ulykkelige<br />
Peogekrisis i Amerika ogsaa været foleligt bemærket paa det holländske<br />
Pengemarked. Den nederländske Bank blev i Mai nödt til at forhöie Diskontoen<br />
fra 2'/2 % til 3 % og senere lidt efter lidt til 5 %. hvilken sidste<br />
Kurs maatte haandhæves lige til Midten af November og selvfölgelig var Handelen<br />
til stor Génance. Den private Diskonto og Prolongationsrenten opnaaede<br />
ligeledes fra Slutten af Augustus til November meget höie Satser, nemlig 5 à<br />
6 %; lavest var den i Februar—Marts, 1 3/4 à 2 %; ved Aarets Slut 3 à<br />
8 1/2 %.<br />
De enkelte Gange, der fandt Omsætning Sted af svenske og norske Statspapirer<br />
paa den herværende Börs, kunde disse betinge fölgende forholdsvis höie<br />
Kurser: de svenske 37, og 4 % henholdsvis 98'/,—96'/, og 103 s /s—105'/4<br />
og de 3 og 4 % norske henboldsvis 87 —91 V, og 100'/,—102 7 /6.<br />
Kaffe. Prisnoteringen i Java-Kaffe har i det henrundne Aar seet noksaa<br />
betydelige Fluktuationer, den förste Halvdel af Aaret dog saagodts<strong>om</strong> uden<br />
Afbrydelse i nedadgaaende Retning. Aaret aabnede med den höie Notering<br />
567, Cts for god ordinær Java, men <strong>om</strong> Vaaren var den allerede k<strong>om</strong>met ned<br />
til 52 og i August til 507t Cts. Fra da af begyndte en jævn Stigning, der i<br />
Oktober—November ätter bragte Prisen op til 587, Cts, uden at dette forholdsvis<br />
höie Ståndpunkt imidlertid kunne opretholdes; ved Aarets Slut var<br />
Prisen ätter ned igjen paa 52 Cts.<br />
Tilförselen af ostindisk Kaffe har i 1893 været betydelig större end i<br />
1892, nemlig 637,800 Baller mod 539,500 Baller i sidstnævnte Aar; deraf<br />
anförtes 395,600 Baller af det »Nederlandsche Handel-Maatschappy» s<strong>om</strong> Statens<br />
Mægler. Fra Brasilien hidförtes större Partier og Handelen i denne her<br />
for sjeldent forek<strong>om</strong>mende Vare synes at have en god Fremtid for sig.
233<br />
Ostindisk Tobak. Aaret 1892's Sumatrahöst, der i 1893 k<strong>om</strong> her paa<br />
Markedet, var meget mindre cnd de sidste Åars Tilförsler, nemlig 136,381<br />
Baller mod i 1892 206,257 og i 1891 219,000 Baller. Kvaliteten af de<br />
först anförte Partier var ualmindelig god og da især Nord-Amerika paa det<br />
hervaerende Marked optraadte s<strong>om</strong> Kjöber, kunde disse betinge Priser, s<strong>om</strong><br />
aldrig tilforn har været betalt for Raatobak, nemlig op til Fl. 4'/2 pr 1/2 Kg.<br />
De senere <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren anförte Partier viste sig dog at være af ringere Kvalitet;<br />
de saa meget eftersögte lyse Sorter förek<strong>om</strong> mindre og mindre blandt<br />
de ank<strong>om</strong>ne Partier, de tydske Kjöbere holdt sig tilbage paa Grund af Vårens<br />
alt for höie Noteringer og Amerika ophörte med at sende Ordres, da Pengekrisen<br />
indtraadte i de Forenede Stater, og Fölgen af Et og Andet var, at<br />
Prisen ätter gik tilbage med store Skridt; senere k<strong>om</strong> dertil endnu den tydske<br />
Regjerings Forslag til Tobakskat, der ogsaa bidrog sit til at lamme ethvert<br />
Indkjöb fra tydsk Side. De <strong>om</strong> Hösten holdte Auktioner bar da ogsaa hävt<br />
at opvise Priser, s<strong>om</strong> man för ikke havde troet mulig for en saa almindelig<br />
afholdt Vare s<strong>om</strong> Sumatra-Tobak; enkelte Gange har neppe 25 Cents været at<br />
opnaa for god ordinær Vare. Takket være de tidlig <strong>om</strong> Aaret opnaaede fabelagtige<br />
Priser har dog Gjennemsnittet for Aaret været nogenlunde tilfredastillende,<br />
nemlig 125 Cents, representerende en Totalsalgssum af 26 Millioner<br />
Gulden; Gjennemsnitsprisen for 1892 var 92 1/2 Cents, for 1891 73 1 /, og for<br />
1890 148 Cents, medens de i disse Aar solgte Partier ialt opbragte henholdsvis<br />
29, 24 1 /, og 36'/, Millioner Gulden. Aar 1893's Höst, der vil ank<strong>om</strong>me<br />
her til Landet i 1894, vides allerede nu at være kvantitativ betydelig större<br />
end dens Forgjænger,<br />
at sige.<br />
men <strong>om</strong> Kvaliteten er endnu intet med Bestemthed<br />
Java-Tobak har hävt et godt Aar i 1893. Tilforselen af 1892"s Höst<br />
gik op til 41,000 Baller mere end det næstforegaaende Aar, medens Kvaliteten<br />
idethele taget viste sig at være meget tilfredsstillende. Prisen holdt sig<br />
i Gjennemsnit paa densamme Höide s<strong>om</strong> i 1892, nemlig 33 1/2 Cents pr 1/2 Kg.<br />
Solgt blev ialt for 10 1 /, Millioner Gulden.<br />
Borneo-Tobakken var ligeledes af meget god Kvalitet og kunde i Gjennemsnit<br />
betinge 121 Cents mod i 1892 60 Cents. Tilforselen var dog noget ringere<br />
end det næstforegaaende Aar, nemlig 9,100 Baller mod i 1892 12,400 Baller.<br />
Om de övrige for Nederlandene vigtige Export- og Kolonial-Artikler haves<br />
ikke meget af Interesse at meddele.<br />
Sukker-priserne har i 1893 havt at opvise stærke Fluktuationer; det torre<br />
Foraar foraarsagede en jævn Stigning op til 23 Gulden, men den mere end<br />
tilstrækkelig Kegnmængde, der senere faldt <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren og der gav Udsigt<br />
til, at man alligevel vilde kunne forvente en tilfredsstillende Bedrodhöst, bragte<br />
Priserna <strong>om</strong> Hösten ned igjen til 14 3 /4 Gulden.<br />
Ris-priserne holdt sig hele Aaret rundt paa et lavt Ståndpunkt; Java-<br />
Taffel, den mest brugelige Sort, kunde stedse kjöbes til 8 l /s à 9 Cents.<br />
Jötta·priserne er i 1893 falden til et för ukjendt Ziffer, Indigo derimod<br />
har kunnet gjenerobre en ikke saa ubetydelig Del af de sidste Åars Prisfald.<br />
Cacao begyndte Aaret med höie Priser, men disse har senere gaaet jævnt<br />
tilbage.<br />
The-priserne har holdt sig lidt över 1892's Priser.<br />
Tin har liges<strong>om</strong> i tidligere Aar ätter hävt at opvise de stærkeste Fluktuationer:<br />
fra 54 Gulden for Banka-Tin i de förste Maaneder af Aaret med<br />
stærke Op- og Nedsvingninger til 47 Gulden ved Aarets Slut.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 16
234<br />
Nordsöfiaket har i det henrundne Aar givet noget bedre Resultater end i<br />
de to foregaaende Aar.<br />
Sildefangsten har ifölge Beretningen fra Vice Konsulen i Maassluis været<br />
udövet ved 536 Fartöier (mod i 1892 520 og i 1890 463 Fartöier), der<br />
ialt anbragte i runde Tal 585,330 Tönder Sild, et Ziffer der endnu med<br />
50,000 Tönder överstiger Fjoraarets Fångst, s<strong>om</strong> da blev fremhævet s<strong>om</strong> det<br />
störste Kvantum, der nogensinde i et Aar har været fanget og anbragt til<br />
Nederlandene. Fremgangen i den fiskede Mængde fremgaar af fölgende Opgave:<br />
1893 585,330 Tdr<br />
1892 535,660 »<br />
1891 349,260 »<br />
1890 425,760 Tdr<br />
1889... 407,090 »<br />
1888 346,590 »<br />
Kvaliteten af den anbragte Fisk var gjennemsnitlig god og Prisen har<br />
uagtet det store Tilbud kunnet holde sig noget över 1892 s Priser, men den<br />
opnaaede Gjennemsnitspris, <strong>om</strong>trent Fl. 9, ansees her dog for lav til at kunne<br />
give Rederierne noget Udbytte; den laveste Pris, der blev noteret, förek<strong>om</strong> i<br />
August Maaned, nemlig Fl. 7 pr Tönde; i 1892 var den laveste Notering<br />
Fl. 6. Paa en 10,000 Tönder nær blev den hele Sildefangst solgt i Aarets<br />
Löb.<br />
En i 1893 anstillet Pröve <strong>om</strong> allerede i Mai Maaned at fiske Sild ved<br />
Hebriderne mislykkedes ganske; Silden blev ikke antruffet. Det forlyder dog,<br />
at Proven skal blive gjentaget i 1894.<br />
Kolje og Torsk-fisket har ätter givet gode Resultater for de Fiskere, der<br />
bragte sin Vare levende paa Markedet, men daarlig for dem, der strax nedsaltede<br />
Fisken. Trawl-fisket har liges<strong>om</strong> i tidligere Aar givet daarligt Udbytte.<br />
Anchovis-fisket i Zuiderzee gav lidet Udbytte;.der blev kun fanget henimod<br />
16,000 Tönder, s<strong>om</strong> blev solgte til höi Pris, Fl. 21 à 23'/,.<br />
Zuiderzee-Spörgsmaalet (Udtörringen) vil nu antagelig snart faa sin Lösning.<br />
Den i 1892 nedsatte Statsk<strong>om</strong>mission vil antagelig indgive sin Indstilling<br />
i den förste Halvpart af 1894 og man forventer, at dens Konklusion vil gaa<br />
i Retning af, at Arbeidet kan og bör udföres.<br />
En Konferents af Udsendinger fra flere Lande har paa den nederländske<br />
Regjerings Initiativ været afholdt i Haag i det henrundne Aar til Dröftelse af<br />
enkelte vigtige Spörgsmaal vedrörende den internationale Privatret; Konferentsen<br />
vil antagelig ätter blive holdt i 1894.<br />
Landbruget har i 1893 ikke arbeidet under gunstigere Omstændigheder<br />
end i det foregaaende Aar. Hösten var ret god, men Priserne lave.<br />
Sundhedstilstanden blandt Fseet forbedredes successive, dog viser Mule- og<br />
Klövesyge sig fremdeles paa flere Steder i Landet.<br />
Om Svinesygd<strong>om</strong>men hörte man saagodts<strong>om</strong> intet i Aarets Löb.<br />
Kolera viste sig paa mange Steder, men antog dog egentlig ikke nogea<br />
epidemisk Karakter.<br />
Den nederlandske Toldtarif har i 1893 ikke undergaaet nogen Forandring.<br />
Tho. Egidius.
Messina den 7 april 1894.<br />
235<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet var s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra andre Lande med Ladning 5 3,293<br />
» » i Ballast 9 6,575<br />
Afgaaede: til Sverige med Ladning 6 4,652<br />
» » i Ballast 1 710<br />
» Norge med Ladning 1 594<br />
» andre Lande med Ladning 6 4,415<br />
» i Ballast 1 736<br />
Norske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Norge med Ladning 17 6,386<br />
» andre Lande » 67 37,850<br />
B » i Ballast 112 58,884<br />
Afgaaede: til Norge med Ladning 75 43,554<br />
» andre Lande B 95 41,871<br />
» » i Ballast 28 18,438<br />
Til Messina Konsulatdistrikt ank<strong>om</strong> altsaa i Aaret 1893 ialt 210 svenske<br />
og norske Fartöier, fordelt paa fölgende Steder:<br />
Messina.. 45 Fartöier dr. 18,703 Ton<br />
Augusta 3 » » 2,802 »<br />
Catania 24 12,489 »<br />
Girgenti 21 9,484 »<br />
Lieata 13 » 6,607 »<br />
Milazzo 2 » 1,649 B<br />
Palermo 9 8,931 B<br />
Riporto 6 » 2.249 B<br />
Siracusa 6 » » 2,114 »<br />
Trapani 81 » 47,960 B<br />
Tilsammen 210 Fartöier dr. 112,988 Ton<br />
imod i 1892 344 B B 176,416 »<br />
1891 376 » B 180,262 »<br />
1890 321 B » 135,208 B<br />
1889 114 B B 59,827 B<br />
1888... 112 B » 59,972 B<br />
1887 177 B » 92.993 B<br />
1886... 205 » » 100,317 »<br />
1885 294 B » 146,407 B
236<br />
S<strong>om</strong> man vil se, maa man gaa saa långt tilbage s<strong>om</strong> til 1886 for at<br />
finde et lignende lavt Antal Fartöier s<strong>om</strong> i 1893.<br />
Af disse 210 Fartöier var 14 svenske og 196 norske. Desværre er der<br />
for det Förste ingen Udsigt til, at en Forbedring vil indtræde, idet Trafiken<br />
paa Triest saa at sige aldeles er gaaet över til det store ungarske Dampskibsselakab,<br />
der hver Uge har flere Dampere her i Havncn, hvilke for en<br />
Fragt af 35 à 40 Centimer pr Kasse förer Frugten op til Triest. Det er<br />
derfor en Umulighed for de sicilianske Firmaer, der <strong>om</strong> Vinteren og Vaaren<br />
pleiede at befragte norske Dampere i »time charter», at konkurrere, og man<br />
maa derfor afvente til Ungarerne bliver træt af at underholde Linier, der<br />
trods Statsunderstöttelse ingen Levedygtighed besidder. Der siges, at Actionairerne<br />
paa mange Aar intet Udbytte har erholdt, og hvis saa er Tilfældet, kan<br />
det vel ikke vare saa ret længe, för denne Trafik, hvortil vore Dampskibe paa<br />
3- à 400 Ton var saa vel skikket, igjen k<strong>om</strong>mer i det vandte Spor.<br />
Blöt to norske Dampere, »Patria» 345 Ton og »Jotun» 390 Ton, hvoraf<br />
förstnævnte var befragtet af Frugtexportörerne selv uden de sædvanlige Fragtspekulanters<br />
Mellenik<strong>om</strong>sfc, var regelmæssigt beskjæftiget Vaaren 1893, og siden<br />
sidstledne December har Dampskibet »Dana», 318 Ton, hävt Sysselsættelse<br />
i Frugttraden paa Triest ogsaa for Frugtkjöbmændenes egen Regning.<br />
Disse tre Baade havde fölgende Fragter:<br />
»Patria» 5,500 Francs pr Md netto<br />
»Jotun» 6,250 » » »<br />
»Dana» 5,000 » » »<br />
hvorved s<strong>om</strong> almindeligt Kul, Havneudgifter, Lodspenge og Konsulatafgifter<br />
betales af Befragterne.<br />
I Catania var Trædamperen »Bergliot», 372 Ton, beskjæftiget indtil Juni<br />
Maaned for 4,000 Lire netto pr Maaned.<br />
Der optjentes i Bruttofragt paa Indgaaende og Udgaaende af svenske Fartöier<br />
c:a 400,000 Lire og af norske 1,750,000 Lire. Af sidstnævnte Belöb<br />
opseiledes allene paa Udgaaende fra Trapani ømtrent 1 Million Lire for Salt<br />
til Norge.<br />
Af tilfældige Fragter kan nævnes:<br />
en Dampere paa 506 Ton £ 450 til Hamburg<br />
» » » 383 » » 600 » Östersöen<br />
» » » 836 » » 800 » Hull<br />
» » » 342 » » 700 » Petersburg<br />
I den store Frugttrafik paa Amerika fra de sicilianske Havne deltog desværre<br />
ingen norske eller svenske Dampskibe. Grunden maa vel være den, at<br />
de faa Fragtspekulanter, i hvis Hænder disse Forretninger ligger, er saa lieret<br />
med de engelske C<strong>om</strong>pagnier, at alle andre Nationers Fartöier udelukkes. Skulde<br />
derimod, hvad der er Tegn til, de större Frugtkjöbmænd emancipere sig saavidt,<br />
at de selv befragter Dampskibe for Amerikatraden, liges<strong>om</strong> de er begyndt<br />
at gjöre det med Exporten til Triest, s<strong>om</strong> föran berört, saa vilde der aabnes<br />
et vidt Felt for större svenske og norske Dampskibe til Konkurrence.<br />
Konsulatet skal til næste Saison have sin Opmærks<strong>om</strong>hed nöie henvendt<br />
paa denne Sag, og er der Mulighed for at sprenge den Ring, der har været<br />
dannet af nogle faa Fragtspekulanter, hvilke, <strong>om</strong> end indbyrdes Konkurrenter,<br />
dog har været enig <strong>om</strong>, ei at lade fremmede Folk og fremmede Fartöier k<strong>om</strong>me<br />
ind paa denne Trafik, saa skal visselig ingen Möie spares fra Konsulatets Side. —
237<br />
Jeg tror at kjende en Mand, Sicilianer, der nok kan have Lyst og Evne at<br />
være Konsulatet behjælpelig med at fremme den her <strong>om</strong>handlede vigtige Sag,<br />
og skal jeg paa et senere Stadium indk<strong>om</strong>me med nærmere Oplysninger til<br />
K<strong>om</strong>merce-Kollegium og til Indredepartenientet.<br />
Kulfragterne fra England var s<strong>om</strong> överalt lave. De större Danipskibe erholdt<br />
7 Sh. 9 D. pr Ton; mindre Fartöier opnaaede noget höiere Fragter,<br />
Det er glædeligt at kunne konstatere, at Hovedmassen af Stokfisk i de<br />
senere Aar indföres hertil med norske Dampere. Den engelske Linie via Hull<br />
og den tydske via Hamburg bringer stadigt mindre og mindre Fisk, og hvis<br />
den nyoprettede norske Linie tillades at optage Messina s<strong>om</strong> tredie italienske<br />
Losseplads, saa er der neppe Tvivl <strong>om</strong>, at Bnglænderne og Tydskerne vil udelukkes<br />
fra denne Trafik. Höilydte Klager höres speeielt över Hullerliniens<br />
Upaalideligbed, idet Wilson averterer Afgange fra Hull, der ofte ikke finder<br />
Sted, bvorved Afskiberne i Bergen og Modtagerne her paaföres svære Tab-<br />
Dette er især Tilfældet i Begyndeisen af Saisonen (Juli og August), og naar<br />
Betræffende saa gjör Liniens Agent i Bergen Bebreidelser for falske Opgivender<br />
af Afgange fra Hull, saa faar man, efter hvad jeg har bragt i Erfaring, til<br />
Svar, at paa Listen över disse annonserede Afgange staar trykt: »intended to<br />
sail», altsaa ingen Forpligtelse. Dermed maa man lade sig nöie. Da man<br />
neinlig i Norge ikke kan k<strong>om</strong>me nævnte C<strong>om</strong>pagnie tillivs ad Rettens Vei, og<br />
da man nödig vil indlade sig paa Prooes i England, saa gaar saadan Humbug<br />
igjennem Aar efter Aar, og jeg kan derfor blöt gjentage min Advarsel: undgaa<br />
at benytte Hullerlinien!<br />
Uagtet Messina indtil videre ikke er bestemt at blive optaget s<strong>om</strong> fast<br />
Anlöbssted for den subventionerede norske Linie, skal jeg dog tillade mig at<br />
beröre denne Sag lidt nærmere.<br />
Om end det unægteligt er rigtigt, at Genua og Neapel fastslaaes s<strong>om</strong><br />
Anlöbssteder, da jo disse Byer er de betydeligste Importsteder for norske<br />
Fiskevarer, saa er det Iigesaa sikkert, at Linien, s<strong>om</strong> Bindeled mellem Norge<br />
og Italien, maa ansees s<strong>om</strong> ensidig, ja forfeilet, hvis ikke Messina, den eneste<br />
By i Italien — Trapani naturligvis undtagen —, der i nogen nævneværdig<br />
Grad udskiber Varer til Norge, medtages s<strong>om</strong> fast Anlöbssted. Det svenske<br />
Lloyds Dampere k<strong>om</strong>mer hertil blöt to, tre Gange <strong>om</strong> Aaret for at läste for<br />
Sverige og Norge, medens der vel neppe afgaar nogen dansk eller engelsk<br />
Damper til Norden Aaret rundt uden at medtage Stykgods — Olie, Sydfrugter,<br />
Svovl etc. — til De forenede Riger med Omladning i Kjöbenhavn eller Hull.<br />
Naar dertil k<strong>om</strong>mer den Ting, at Importen af Stokfisk til Messina i de<br />
senere Aar er voxet ganske enormt, saaledes at Kvantummet i gunstige Saisoner<br />
löber op til 20,000 à 25,000 Baller = 21 2 1 /,, Millioner Kilogram,<br />
medens derimod norsk Klipfisk endnu kun indföres i ringe Udstrækning, saa<br />
synes jeg, at der er tilstrækkelig Grunde tilstede til ikke allene at tillade den<br />
nye Linie at anlöbe Messina s<strong>om</strong> tredie italiensk Havn, men ogsaa til at paabyde<br />
det. Nogen videre Opofrelse vil der neppe blive Tale <strong>om</strong>, hverken fra<br />
Regjeringens eller fra Liniens Side, idet det vistnok vilde vise sig regningsvarende<br />
at optage Messina i Routen.<br />
En Ulempe vil det altid blive, at de for Italien bestemte Varer, grundet<br />
de mange Anlöb, vil være længe underveis, men dette kan maaske blive bedrc,<br />
naar Routen först bliver indarbeidet. De större Fiskhandlere, saavel i Norge<br />
s<strong>om</strong> i Italien, vil vistnok stille sig fjentlig ligeoverfor den nye Linie, da privat<br />
fragtede Baade naturligvis konvenerer dem bedre, baade fordi disse anvender<br />
mindre Tid og fordi de derved kunde beröve mindre Konkurrenter let Adgang<br />
til at faa Varer nedover direkte.
238<br />
Saadan ensidig Tænkemaade kan imidlertid ikke gaa igjennem nutildags,<br />
hvor Lösenet er: hurtige, direkte, regelmæssige og for Hvermand tilgjængelige<br />
K<strong>om</strong>munikationer. Ingen Monopoliseringslyster kan staa sig mod denne Tendents,<br />
selv <strong>om</strong> der kan være delte Meninger <strong>om</strong> Almennytten af Exportens<br />
resp. Importens Fordeling paa mange Hænder.<br />
Indtil 31 December indförtes 1,663,010 Kilogram Stokfisk, medens der<br />
efter Nytaar er ank<strong>om</strong>met flere Partier, saaledes at for Saisonen 1893—1894<br />
kan opgives s<strong>om</strong> indfört og konsumeret 2,000,000 Kilogram.<br />
Sam<strong>handel</strong>en mellem De forenede Riger og Sicilien var ogsaa i det forlöbne<br />
Aar temmelig betydelig. Trods Stokfiskens slette Kvalitet og trods det<br />
uheldige i, at Prisen for de ringere Sortimenter ved Saisonens Aabning stilledes<br />
for höit i Forhold til Kvantummet, saa at Priserne i Löbet af Hösten<br />
stadigt gik nedover og Kjöberne derfor optraadte tilbageholdent, saa androg<br />
Indförselen, s<strong>om</strong> sagt, i den nu afsluttede Saison til <strong>om</strong>trent 2 Millioner Kilogram.<br />
Mesteparten konsumeredes i Calabrien af dette Kvantum, idet Oliehösten<br />
derover var gunstig, i Modsætning til hvad der var Tilfældet ber paa<br />
Sicilien, og Bönderne havde derfor Penge til at kjöbe Fisk for.<br />
Stokfisk er den eneste Föde, der giver Bönderne hernede en kraftig og<br />
god Næring til en forholdsvis billig Pris.<br />
De förste Partier Rundfisk, der ank<strong>om</strong> hertil i August Maaned, var anskaffet<br />
til fölgende Priser:<br />
Lire 63 cif. for almindelig Höll.<br />
» 55 » » samfæng Fisk.<br />
Senere hen paa Hösten solgtes store Partier til resp. Lire 59 og 52 cif. pr<br />
Balle. At der vilde opstaa mange Tvistemaal paa Grund af den daarlige Kvalitet,<br />
var en Ting s<strong>om</strong> man kunde forudse, og var der vel neppe en eneste<br />
Exportör i BergeD, der ikke nödsagedes at godtgjöre större eller mindre Belöb<br />
til sine Kjöbere her. Flere slige Stridigheder afgjordes ved Konsulatets Mellemk<strong>om</strong>st,<br />
og er det betegnende for Situationen og for Handelsmoralen hernede<br />
overhovedet, naar jeg anförer et Tilfælde, hvor Modtageren her forlangte en<br />
Erstatning af 3,000 Lire for 400 Baller Fisk, s<strong>om</strong> han ei var tilfreds med.<br />
Han lod Varerne blive liggende paa Toldboden i över en Maaned, stadig<br />
truende med Proces. Afskiberen i Bergen, der var sig bevidst at have sendt<br />
saa gode Varer s<strong>om</strong> det var muligt at opdrive i et saa daarligt Aar, tilböd at<br />
erstatte 500 Lire »per la buona paee», og fordi han ikke gjerne vilde tabe en<br />
stor Kunde. Da dette Forslag med Haan blev afslaaet, og da Afskiberen, træt<br />
af alle disse Chicaner, bestemte sig til at afbryde enhver Förbindelse med<br />
Messinahuset, idet han erklærede ei at ville godtgjöre en Centime, saa slog<br />
Modtageren strax <strong>om</strong> og erklærede sig villig at acceptere 2,000 —1,500 —<br />
1,000 Lire, ja tilslut vilde han tago tiltakke med de 500 Lire, saameget mere<br />
s<strong>om</strong> Varerne paa det Stadium forlængst var betalt, afhentet og formodentligt<br />
befunden bedre end de fleste Partier, der ank<strong>om</strong> samtidigt.<br />
Gjennem Konsulatet ordnedes Sägen saaledes, at det bergenske Firma betalte<br />
Kjöberen 300 Lire for ikke at höre mere <strong>om</strong> Historien, idet Husets<br />
herværende Agent fik Ordre til ikke nogensinde at indlade sig med Vedk<strong>om</strong>mende,<br />
tiitrods for at denne er en af Messinas solideste og betydeligste Importörer.<br />
Jeg finder det överflödigt at beskrive denne Herres Stemning, da han paa<br />
Konsulatet kvitterede for de 300 Lire; det er nok naar jeg oplyser, at hans
239<br />
reelle Tab for Indsvinding, Magasinage. Rentetab etc, medens Varerne henlaa<br />
paa ToldbodeD, mindst kan anslaaes til 1,500 Lire.<br />
Af og til kan selv den mest raffinerede Spetsbub erfare, at »Falsk slåar<br />
sin egen Herre paa Hals».<br />
Naar jeg her saa udförligt har <strong>om</strong>talt denne dagligdagse Bpisode, saa er<br />
det hovedsageligt for at, freuiholde, hvilkcn Fare man lüber, naar man ikke<br />
fustholder sotn Regel: 3 Maaneders Accept mod Dokumenterne. (Jeg forudsætter,<br />
at man blöt indlader sig med solvente Folk). Man kan efter min Ertaring<br />
gaa ud fra, at de Firmaer, der i MessiDa betinger sig at ville betale Varerne<br />
kontant med Diskonto mod Dokumeuterne, liar til Hensigt at gjöre Chieaner,<br />
idet de trækker det saalænge ud med Betalingen, at Daniperen tilslut<br />
ank<strong>om</strong>mer, hvorved de faar Anledning at se Varerne og under et eller andet<br />
Paaskud at refusere dem. Resultatet bliver da, at Afladerne maa godtgjöre en<br />
större Sum; thi at procedere her er til liden Nytre, og iniedens at lade Varerne<br />
henligge paa Toldboden er ligefrem ruinerende.<br />
Ikke stort bedre bevendt er det med de Firmaer, der forpligter sig til at<br />
betale 3 /i Parter af Fakturabelöbet kontant, eller at aeceptere for de ';t Parter,<br />
mod Dokumenterne, medens den sidste '/4 Part af Belöbet skal remitteres efter<br />
Varernes ank<strong>om</strong>st. Specielt har jeg bragt i Erfaring, at föran <strong>om</strong>talte större<br />
Importeur, hvis Navn enhver Interesseret kan erholde opgivet ved Henvendelse til<br />
Konsulatet, har foresat sig at gjöre sine Indkjöb til næste Saison paa den Maade.<br />
Jeg advarer indtrængende mod at indgaa paa saadanne Betingelser, der<br />
altid vil bringe Afskiberne Tab, ifald Priserne er faldende, og sjælden vil<br />
löbe af uden nogen Opofrelse fra Sælgerens Side, selv <strong>om</strong> Konjunkturerne ikke<br />
liar forværret sig.<br />
Det skulde gjöre mig ondt, <strong>om</strong> noget Handelshus i Vestlandets Byer skulde<br />
fånges i den Snare, s<strong>om</strong> jeg her saa varmt har advaret mod.<br />
Fra Sverige ank<strong>om</strong> hertil med en dansk Brig en Ladning Trælast paa<br />
120 Standards. Dette var i sit Slags en enestaaende Begivenhed, forsaavidt<br />
at det var lykkets en herværende Agent for förste Gäng at bringe 4—5 Kjö·<br />
bere til at forene sig <strong>om</strong> at befragte et Fartfli i Fællesskab.<br />
Der opstod store Vanskeligheder med Betalingen og Modtagelsen, hvilke<br />
dog ordnedes ved Konsulatets Bistand uden nogen större Opofrelse fra Sælgerens<br />
Side. Stillingen var imidlertid yderst kritisk, idet Lasten var solgt paa<br />
kontant rued Diskonto mod Dokumenterne, Jhvoraf Kjöberne selvfölgelig benyttede<br />
sig til roligt at lade Fartöiet ank<strong>om</strong>me hertil efter 3 Maaneders Reise uden<br />
at indlöse Dokumenterne hos Banquieren. Ved Ank<strong>om</strong>sten var heldigvis Markedet<br />
oprömmet for svensk Virke, saaledes at Sælgeren, tiltrods for at Lasten<br />
ei var s<strong>om</strong> den burde, k<strong>om</strong> yderst billigt fra Historien.<br />
Via Hull ank<strong>om</strong> hertil i Aarets Löb c:a 80 Standards svensk Trælast.<br />
Til andre Steder paa Sicilien ank<strong>om</strong> ingen nordisk Trælast af Betydning.<br />
Der forbruges aarligt i Messina c:a 300 Tönder svensk Tjære og <strong>om</strong>trent<br />
ligemeget Beg.<br />
Ligesaa forbruges her 50 à 60 Ton svensk Jern.<br />
Til De forenede Riger udföres fra Sicilien ett betydeligt Kvantum Svovl,<br />
B<strong>om</strong>olie, Sydfrugter og Vin dels med svenske og norske Fartöier, dels med<br />
fremmede Liniers Skibe.<br />
Saltexporten fra Trapani til Norge var særdeles livlig, <strong>om</strong>end ikke saa<br />
stor s<strong>om</strong> i 1892. Af Trapanis samlede Salthöst, c:a 250,000 Ton, udförtes<br />
til Norge över 75,000 og til Sverige noget över 2,000 Ton. Prisen var i<br />
Gjennemsnit Lire 8 pr Ton.<br />
Fra Augusta exporteredes til Sverige 2,000 Ton Salt og til Norge 4,000 Ton.
240<br />
Actuelle Forholde paa Sicilien og Öens Handel.<br />
Uagtet Udbyttet af saavel Vinhösten s<strong>om</strong> Frugt- og Kornhösten var tilfredsstillende<br />
i kvantitativ Henseende, medens derimod Oliventræerne grnndet<br />
den långvarige Törke gav et ringe Udbytte, saa havde Sicilien ingen Grund til<br />
at se tilbage paa 1893 med Tilfredshed.<br />
Dette gjælder efter min Opfatning hovedsageligt Oens Hovedbefolkning,<br />
nemlig de Klasser, der lever af hvad Jordbruget kaster af sig, hvad enten de<br />
dyrker sin egen Jord eller staar i direkte eller indirekte Afhængighedsforhold<br />
til de store Proprietairer.<br />
Man vil niuligens undre sig, naar jeg efter denne Indledning hidsætter en<br />
Tabel, der, <strong>om</strong>end den viser en stærk Tilbagegaog i Værdierne fra for 3—-4<br />
Aar siden, dog viser Suinmer for alene agrariske Produkters Vedkoinmende,<br />
der synes at tyde paa Rigd<strong>om</strong> og gode Tider netop blandt disse Klasser, medens<br />
der i Virkeligheden hersker den störste Armod.<br />
Siciliens agrariske Produkter 1888—1892.<br />
For 1893 er Statistikken endnu ikke færdig, men stort lavere end 450<br />
Millioner Lire vil Udbyttet neppe k<strong>om</strong>me. Man maa imidlertid tage i Betragtning,<br />
at foranstaaende Beregning er fremk<strong>om</strong>met ved at tage Markedspriserne<br />
i Byerne s<strong>om</strong> Grundlag, efteråt altsaa Varerne er passeret gjennem<br />
flere Hænder, hvorved det altsaa bliver umuligt at kunne opgive, hvormange<br />
Millioner der bliver tilbage for Producenterne. Nöden, der stadig voxer, synes<br />
mig imidlertid at bevise, at disse Zifre er aldeles imaginaire, idet sandsynligvis<br />
en altfor höi Værdi er sat for de Produkter, der tjener til Befolkningens<br />
eget Underhold.<br />
Skatter og Afgifter i Forbindelse med Aageren paa Landet hviler tungt<br />
paa Befolkningen i Sicilien og sluger sikkert en stor Del af disse Millioner.<br />
Da desuden Vinstokken, der, s<strong>om</strong> foranstaaende Tabel viser, afgiver det<br />
störste Udbytte for den sicilianske Landbruger, i mange Provindser har lidt<br />
betydelig Skade af Philoxera og Phoronosfera, saaledes at en Mængde Eiend<strong>om</strong>me<br />
er blevet næsten værdilös, og mange Familier derved bragte til Betlerstaven,<br />
og da Svovlindustrien, s<strong>om</strong> jeg skal beröre nærmere længere ud i denne<br />
Beretning, ligeledes undergaar en Krise, der har varet i flere Aar, saa vil man<br />
lettelig forstaa, hvormange Elementer der var tilstede for at frembringe en<br />
Rivolte s<strong>om</strong> den, der ved Aarsskiftet truede med at brede sig over hele Sicilien,
241<br />
men s<strong>om</strong> heldigvis blev kvalt i Födselen dels ved Regjeringens kraftige Forholdsregler,<br />
dels ved den store Autoritet og Popularitet, s<strong>om</strong> Ministerehefen,<br />
Crispi, nyder hos sine specielle Landsmænd, Sicilianerne.<br />
Foranledningen til Udbruddet af denne Rivolte var, at nogle Folkeförere —<br />
man kunde fristes at sige Folkeforförere — benyttede den herskende Misère<br />
og deraf fölgende Utilfredshed til i Löbet af et Par Aar at <strong>om</strong>slut te hele Sicilien<br />
med et Næt af Arbeiderforbund (Fasci) med socialistisk Austrflg, hvilke<br />
de holdt sammen ved Forespeiling af alskens Utopier, saas<strong>om</strong> Jordeiendonimenes<br />
Deling, Afskaffelse af Skatter etc. etc, inedens de sandsynligvis havde til<br />
Hensigt at forberede en Revolution i republikansk Retning. Den opviglede og<br />
forhungrede Mængde rettede imidlertid sin Opmærks<strong>om</strong>hed paa den mere praktiske<br />
Side af Sägen, idet der i Provindserne Palermo og Trapani begyndtes en<br />
systematisk Nedbrænden og Nedriven af alle Acciseposter, hvorved det i mange<br />
Byer lykkedes, ialtfald for nogle Dage, at umuliggjöre Opkrævning af den for<br />
den fattige Befolkning yderst trs T kkeude Accise eller Korumunotold paa Livets<br />
förste Fornödenheder, saas<strong>om</strong> Mel, Maccaroni etc. etc.<br />
De Herrer K<strong>om</strong>munebestyrere og Raadmænd havde saalrenge ti-oet at kunne<br />
lade Masserne betale Hovedstolen af de fornödne K<strong>om</strong>muneskatter paa den<br />
Maade, men <strong>om</strong>end Accisen ikke var höiere end 8—10 Centinier pr Kilo, saa<br />
er det klart, at den fattige sicilianske Bonde og hovedsageligt Daglönnerne, der<br />
arbeider for 1 à 1 1/2 Lire pr Dag, hvormed han og hans Familie knapt nok<br />
kan friste Livet, ikke kan afse en eneste Centime til Told, Skatter eller lignende.<br />
Man vil erindre, at en stor Del af Landbrugerne og Daglönnerne i flere<br />
af Siciliens Provindser bor i Byerue, hvorfra de <strong>om</strong> Morgenen, længe för Solopgangen,<br />
gaar til sit Arbeide, og hvorhen de ved Solens Nedgång begiver sig<br />
tilbage. Dette sker dels fordi Usikkerheden er for stor i ens<strong>om</strong>me Huse paa<br />
Landet, dels fordi Vandmangelen eller Feberluften — Malaria — ofie gjör<br />
det vanskeligt at bo paa de Steder, hvor de har sine Besiddelser eller Arbeidsfelt,<br />
altsaa paa ingen Maade fordi de gjör Fordring paa nogen af et civiliseret<br />
Livs Göder.*<br />
Imidlertid skred Uordenerne længere og længere frem; man nöiede sig<br />
ikke med at ödelægge Acciseposterne, men stormede og plyndrede i flere Byer<br />
alle de offentlige Bygninger — Raadhus, Post- og Telegrafbygninger, Skattekontorer<br />
og Arehiver —, og paa enkelte Steder begyndte man at plundre private<br />
Folks Eiend<strong>om</strong>me. Det var en Selvfölge, at Hadet til de besiddende<br />
Klasser ved slige Anledninger maatte give sig Udslag og danne det uæste Stadium<br />
i Rivolten. Slemmest saa det ud i Provindsen Palermo, hvor Störsteparten<br />
af Jordeiend<strong>om</strong>mene tilhöre den palermitanske Adel. Disse Godse bortforpagtes<br />
til Spekulanter (Gabelloti), der igjen forpagter dem smaastykkevis lil<br />
de fattige Bönder, forsyner disse med Sædekorn til ublue Pris og forstrækker<br />
dem med Pengeforskud paa Aagerrenter. Hvor frugtbar end Jorden er, saa<br />
har dog Bonden trods Flid og Nöis<strong>om</strong>hed ingen Udsigt til at k<strong>om</strong>me helskindet<br />
ud af disse Blodsugeres Hænder. Ganske anderledes er Situationen i<br />
Provindsen Messina, hvor Bonden dyrker Jorden paa Part med Besidderen.<br />
Indförselen af dette System (mezzadria) vil sikkert ogsaa blive gjenneuifört ved<br />
Lov i de andre sicilianske Provindser. I hele Provindsen Messina forefaldt<br />
heller ikke en eneste Uorden.<br />
* Hvor ätrengt Regjeringen end maatte gaa tilværks for at ssette en Stopper for den<br />
rasende Mængdes Excesser, saa er det betegnende for Situationen, at det förste Skridt Excellensen<br />
Crispi tog, efterat Ordenen överalt var gjenopretter, var at ophxve og forbyde K<strong>om</strong>umnetold<br />
paa Me] i alle Siciliens K<strong>om</strong>mnner.
242<br />
Do faa Tropper, der var tilstede paa Skuepladsen for Opstanden, havde<br />
i Förbindelse med Politinjyndighederne saalænge s<strong>om</strong> muligt undgaaet Blodsudgydelse,<br />
saameget mere s<strong>om</strong> Folkemængden överalt forsögte at give sine Demonstrationer<br />
et vist loyalt, Præg ved at udbringe Leveraab for Kongehuset<br />
og ved at bære Portraiter af H. M. Kong Uniberto i Spidsen for Toget.<br />
Först da der gaves strong Ordre til at hindre saadanne Optog med Magt, og<br />
efteråt Tropperne havde været nfldt til paa flere Steder at skyde paa Menneskeuiassen,<br />
dels for at hindre Excesser og dels for at værge sig selv, hörte Optöierne<br />
op, efteråt <strong>om</strong>trent 100 Mennesker var nedskudt.<br />
Agitatorerne, der selv blev forskrækket över den Retning, s<strong>om</strong> Begivenhederne<br />
tog, havde vistnok forsögt at berolige Masserne, men s<strong>om</strong> det sædvanligt<br />
gaar, forinaaede de ikke længere at k<strong>om</strong>mandere de vilde Lidenskaber,<br />
s<strong>om</strong> de selv havde fremkaldt. Efter Nytaar blev Sicilien erklæret i Beleiringstilstand,<br />
og efteråt Tropper i fornödent Antal var ank<strong>om</strong>met fra Kontinentet,<br />
har Ordenen ingensteds været forstyrret, selv da de nævnte »fasci» blev oplöst<br />
med Magt, og da Opviglerne, der tidligere havde slaaet <strong>om</strong> sig med sine<br />
300,000 væbnede Medlemmer af Arbeiderforbundene, blev sat under Laas og<br />
Lukke.<br />
Ved Löfte <strong>om</strong> at afhjælpe mange Mangler, at lette mange Byrder og at<br />
afskaffe mange Uretfærdigheder, hvilke det ligger udenfor min Opgave at beröre<br />
nærmere her, lykkedes det Regjeringen yderligere at berolige de ophidsede<br />
Gemytter, saaledes at de ank<strong>om</strong>ne Troppeforstærkninger ingen anden Opgave<br />
fik at löse end den at paase Befolkningens successive Afvæbning (disarmo).<br />
Efter saaledes at have <strong>om</strong>talt — muligens altfor udförligt — de Begivenheder,<br />
der ved Aarsskiftet saa stærkt lagde Beslag paa Europas Opmærksonihed,<br />
vender jeg tilbage til jnine Betragtninger över de ökon<strong>om</strong>iske Forhold.<br />
forsaavidt de staar i Förbindelse med Öens hovedsageligste Næringskilder.<br />
Korndyrkningen — især Hvede — optager nscsten Halvdelen eller 1,200,000-<br />
Hektarer af det dyrkbare Territorium i Sicilien og afkaster aarlig, s<strong>om</strong> föran<br />
sees, mellem 6 og 10 Millioner Hektoliter, efter s<strong>om</strong> Höstens Udfald er. Herved<br />
er at mærke, at de store Godser dyrkes paa den Maade, at Agrene benyttes<br />
vexelvis, saaledes at den Äger, der dyrkes det ene Aar, ikke benyttes<br />
det andet Aar. Det er altsaa 600,000 Hektarer, der afgiver nævnte Kvantum<br />
Kornvarer. Mangelen paa Regn <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren gjör, at frodigt Græs er van<br />
skeligt at opdrive, og fölgelig kan Kvægavl ikke drives i nogen betydelig<br />
Maalestok. Da fölgelig ogsaa naturlig Gjödniog mangler, er man nödt til, s<strong>om</strong><br />
nævnt, at lade Halvdelen af Agrene vexelvis ligge ubenyttet hen. Muligens<br />
vil Fremtiden lære Sicilianerne at drive sin Kornavl paa en mere profitlig<br />
Maade ved Anvendelse af kunstige Gjödningsstoffe.<br />
Naar Oldtidens Historieskrivere <strong>om</strong>talte Sicilien s<strong>om</strong> det r<strong>om</strong>erske Riges<br />
K<strong>om</strong>kammer, saa synes dette at tyde paa, at Skoverne ikke har været saa aldeles<br />
udryddet i Sicilien s<strong>om</strong> nutildags, og at fölgelig Nedslaget har været<br />
mere fordelt paa de forskjellige Aarstider, hvorved den rige Jordbund gav dobbel<br />
Afgröde.<br />
Vinavlen paa Sicilien befinder sig i en sörgelig Nedgangsperiode, idet de<br />
aarlig producerede 6 à 8 Millioner Hektoliter Vin overhovedet ikke har den<br />
Værdi paa Verdensmarkedet s<strong>om</strong> for 8 à 10 Aar siden. Dertil k<strong>om</strong>mer, at<br />
Sögningen efter de stærke men uensartede og daarligt behandlede sicilianske<br />
Vine er aftaget Aar efter Aar, efterhaanden s<strong>om</strong> Frankrigs egen Vinproduktion<br />
tog sig op igjen efter Philoxeraens Odelæggelser. Samtidigt begyndte Algier<br />
at produeere Vin i stor Maalestok, saaledes at man kan anslaa Frankrigs og<br />
Algiers tilsammenlagte nuværende Produktion til det dobbelte af hvad den var
243<br />
tor 7—8 Aar siden. Hvad Frankrig forövrigt tiltrængte af »vini da taglio»<br />
forskaffede det sig fra Spanien efter Handelstraktatens Afbrydelse med Italien,<br />
og dermed var den sicilianske Vinproducents Skjæbne afgjort.<br />
Lidt efter lidt har alligevel Italien aabnet sig Markeder i andre Lande,<br />
saaledes at man paastaar, at Vinexporten nutüdags endog overgaar livad Italien<br />
för Traktatens Afbrydelse udskibede til Frankrig. Ligesaa paastaaes, at Prisernes<br />
Nedgång var en naturlig Fölge af alle Verdensdeles forögede Vinproduktion,<br />
og at altsaa nævnte Traktats Afbrydelse ingen Förändring til det Værre<br />
har hidfört. Dette kan muligens vsere rigtigt i sin Almindelighed, men ügesaalidt<br />
kan det bestrides, at Siciliens ökon<strong>om</strong>iske Ruin hidhörer fra Afbrydelsen<br />
af den fransk-italienske Handelstraktat.<br />
Med al Respekt for de i foranstaaende Tabel angivne Kvanta tager jeg<br />
derfor heller ikke i Betænkning — tiltrods for at Opgaverne hidhörer fra Ministeriet<br />
for det Indre — at erklære Værdierne for overdrevue og vildledende,<br />
især hvad Hovedposten — Vin — angaar.<br />
For at fuldstændiggjöre disse sörgelige Forholde k<strong>om</strong>mer, at Pliiloxeraeu<br />
griber mere og mere <strong>om</strong> sig i flere af Siciliens Provindser, og da desværre<br />
mange af de Rimedier, der anvendtes med Held i Frankrig, viser sig frugtelös<br />
hernede, saa kan man let indse, hvor slem Situationen er saavel for den större<br />
Proprietair s<strong>om</strong> for den almindelige Vinbonde. Da Proprietairerne ikke har<br />
Midler til at anvende megen Arbeidskraft paa sine lidet indbringende Vingaarde,<br />
saa gaar et uendeligt Antal af Arbeidere Glip af sin spars<strong>om</strong>me Daglön.<br />
For ikke at sulte ihjæl griber da mange af disse Daglonnere til Betleri<br />
og Tyveri, medens andre, <strong>om</strong> muligt, emigrcrer til Amerika.<br />
Frugthösten var, s<strong>om</strong> nævnt, meget god paa de fleste Steder i Sicilien,<br />
for Oitronernes Vedk<strong>om</strong>mende rigere end for Appelsinernes. Landmanden opnaaede<br />
ved Saisonens Begyndelse 8 Lire pr Kasse Citroner og 6 Lire for Appelsiner<br />
samfæng; senere hen blöt resp. 5 og 4 Lire.<br />
Exportörerne i Messina, Catania og Palermo, der afskiber Störsteparten<br />
af Frugten for egen Regning, efteråt have sorteret den for de forskjellige Markeder,<br />
fortjente i Begyndeisen store Summer paa sine Konsignationer til Amerika,<br />
men da Markederne derover meget snart blev overlæsset med Frugt, tabtes<br />
tilslut muligens endnu större Kapitaler. Det er overhovedet en yderst farlig<br />
Spekulation.<br />
Svovlproduktionea paa Sicilien tilfager aarügt og andrager nu til næsteu<br />
400,000 Ton pr Aar, eller <strong>om</strong>trent 4 /6 Parter af hvad der udvindes aarügt<br />
af naturlig ren Svovl paa hele Jorden. Över 100,000 Mennesker har sin<br />
Existence af denne Industri, der indbringer Sicilien e:a 30 Millioner Lire <strong>om</strong><br />
Aaret. Sicilianerne vilde kunne d<strong>om</strong>inere Verdensmarkedet, hvis man ikke i<br />
de seneste Aartier havde lært at udvinde Svovl af forskjellige Kisarter, og det<br />
i saadanne uhyre Kvantiteter, at Siciliens Produktion stilles i Skyggen, og saa<br />
billigt udvindes denne Svovl af Kisen, at Siciliens naturlige Svovl paa Grund<br />
af Konkurrensen ikke kan finde Afsætning saa raskt s<strong>om</strong> Mineralet k<strong>om</strong>mer op<br />
af Minerne. Resultatet bliver altsaa en Överproduktion, hvorved der aarügt<br />
bliver en större og större Beholdning igjenüggende i Udförselshavneue Catania,<br />
Licata. Girgenti og Palermo.<br />
Trods den billige Arbeidskraft og trods Minernes Righoldighed trykkes<br />
Mineeierne saa af sine Lagere, at Priserne stadigt falder. Den almindelige<br />
2:den Kvalitet noteredes under Aaret 1893 i 6 Lire pr 100 Kilos.<br />
Störsteparten af Siciliens Svovl exporteres til Nordamerika, der bruger den<br />
til at udvinde Svovlsyre deraf, men ogsaa paa dette Felt begynder Konkurrensen<br />
med den af Kisen udvundne Svovl at blive farlig.
244<br />
Til Held for Siciliens Svovl<strong>handel</strong> tiltager Vindyrkningen överalt i VerdeD,<br />
og for at preservere Vinstokken mod Sygd<strong>om</strong>me eller til Bekjæmpelse<br />
deraf, naar Stokken er angrebet, forbruges en umaadelig Maengde naturlig Svovl.<br />
Svovlkrisen er ligesaa acut s<strong>om</strong> Vinkrisen; ved Lov at indskrænke Minernes<br />
Produktion til et vist Kvantum, s<strong>om</strong> man har foreslaaet, vilde vsere<br />
ensbetydende ined at tage Brödet fra Tusinder og ätter Tusinder af Arbeiderfamilier.<br />
Paa den anden Side paastaar Mineeierne, vistnok med Ret, at de<br />
ikke kan producere Svovlen billigere, og at overhovedet blöt den billige Arbeidskraft<br />
gjfir det muligt tor dem at lcvere den saa billigt.<br />
S<strong>om</strong> man af foraustaaendc Fremstilling vil have seet, er Forholdene paa<br />
Sicilien yderst kritisk, og mange og vigtige er de Problemer, s<strong>om</strong> man venter<br />
at Regjering og Parlament skal löse. Maatte det lykkes!<br />
Sundhedstilstanden paa Sicilieu lod meget tilbage at önske i det forlöbne<br />
Aar. I Palermo herskede en forholdsvis let Choleraepidemi, der til Gjengjæld<br />
varede saa meget længere, nemlig fra September til December, hvorved Byens<br />
Handel tilföiedes stort Afbræk. Paa nogle faa Steder i Provindsen Messina<br />
forefaldt ogsaa nogle Tilfælder, medens der i Messina selv, trods de hyppige<br />
Dampskibsforbindelser med Neapel, hvor der ogsaa förek<strong>om</strong> 10—12 Tilfælder<br />
<strong>om</strong> Dagen, og trods den daglige Jernbaneforbindelse med Palermo, ingen Choleraülfælder<br />
förek<strong>om</strong>. Dette var saameget mærkeligere, s<strong>om</strong> man den Dag idag<br />
lever under de samme elendige Porhold, hvad Drikkevand anbelanger, s<strong>om</strong> for<br />
40—50 Aar tilbage.<br />
Konsulatet er fremdeles i Via Garibaldi 102, Kontortid fra Kl. 10 til 2.<br />
Lourenço Marques.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
I. C. Martens.<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo med trälast 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,068 ton <strong>och</strong><br />
från utrikes ort 1 <strong>om</strong> 760 ton med sleepers. 2 af dem med sammanlagd<br />
drägtighet af 836 ton afgingo i barlast till utrikes ort. Norska skeppsfarten<br />
utgjordes af 9 fartyg <strong>om</strong> 4,526 ton.<br />
Importen hade ett totalvärde af 800 contos de reis, hvaraf mer än hälften<br />
i transit.<br />
Jernvägsarbetena gå raskt framåt <strong>och</strong> man hoppas att vid 1894 års slut<br />
vara i direkt förbindelse med Pretoria. Telegrafen sammanknyter redan<br />
Lourenço Marques med alla stationer i Transvaal <strong>och</strong> Sydafrika.<br />
Jon. Bang.
Gibraltar den 21 mars 1894.<br />
245<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet var s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Sverige med Ladning 1 343<br />
» andre Lande » 1 324<br />
Afgaaede: til » i Ballast 2 667<br />
Norske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Norge med Ladning 2 568<br />
» Sverige » 3 897<br />
» andre Lande » 12 6,609<br />
Afgaaede til Norge » 2 1,103<br />
» andre Lande i Ballast 14 5,649<br />
Brnttofragten udgjorde for<br />
Svenske Fartöier, ank<strong>om</strong>ne. £ 408. 13. 4<br />
Norske » » » 3,093. 18. 3<br />
» » afgaaede » ?<br />
Det ene svenske Fartöi bragte hid 155 Stds Planker, det andet Kul fra<br />
England.<br />
Trælast. Ialt ank<strong>om</strong> fra Sverige 4 Seilskibe med 572'/s Stds Planker,<br />
mest 3"X9"×14 Fod, hvilke solgtes à Pesetas 50 til 75 pr Dusin, beregnet<br />
efter 14 Fod. Ialt indförtes e:a 1,000 Stds, saaledes var Pladsforbruget noget<br />
mindre end i 1892. Fra Oanada indförtes intet f. A.<br />
Klipfisk. Af Klipfisk direkte fra Norge er der paa dette Konsulat anmeldt<br />
750 Baller à 50 Kilo. Med fremmede Skibe ank<strong>om</strong> c:a 3,250 d:o samt<br />
500 fra Island og 400 fra Newfoundland. Total c:a 4,900 Baller, hvilket<br />
altsaa udgjör e:a 3,100 Baller mindre end i 1892.<br />
Priset paa norsk Klipfisk varierede fra Pesetas 22'50 til 35 pr Balle og<br />
for isländsk og newfoundlandsk d:o fra 15 til 17'50 Pesetas.<br />
Handelen er i stadig Aftagende, og er der liden Sandsynlighed for, at det<br />
vil kunne blive noget bedre, thi Algier byder paa saa mange Fordele, at selv<br />
engelske Dampskibe foretrækker at anlöbe dersteds fremfor Gibraltar.<br />
I 1889 ank<strong>om</strong> hertil 7,146 Fartöier dr. 6,256,932 Ton<br />
» 1890 » » 6,333 » B 5,756,461 »<br />
B 1891 » » 5,790 » » 5,337,807 »<br />
» 1892 » » 4,947 » » 4,393,019 »<br />
B 1893 B » 5,171 B » 4,637,454 »<br />
altsaa c:a 2,000 mindre end i 1889.<br />
Heraf ank<strong>om</strong> i de fem Aar resp. 321, 334, 313, 280 og 355 svenske<br />
og norske Fartöier.
246<br />
Fragterne vare gjennemgaaende overroaade lave.<br />
Her er nu direkte Jernbaneförbindelse melletn Algeciras og Madrid med<br />
Gjennemgangsbilletter fra Gibraltar til Paris og London, hvilket tager c:a 70<br />
Timer.<br />
Ingen Römninger og Dödsfald blandt Svensker og Normænd fandt Sted.<br />
Hospitalet blev besögt af 7 Svensker og 7 Normænd.<br />
Paa Konsulatet blev 1 Svensk paamönstret og 10 afmönstrede; ingen<br />
Normand blev paamönstred, men 10 afmönstrede; af fremmede blev 11 paa·<br />
mönstrede og 20 afmönstrede.<br />
Sundhedstilstanden var under hele Aaret udmærket.<br />
Karlsruhe den 30 mars 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
A. S. B. Dietrichson.<br />
Många <strong>om</strong>ständigheter bidrogo att kullkasta de förhoppningar man med<br />
skäl kunnat hysa <strong>om</strong> redogörelseåret. Deribland må nämnas foderbrist, prisfall<br />
å silfver, tysk-ryska tullkriget, enstaka tecken till kolerans utbrytande på nytt<br />
samt hotande förslag till nya skatter.<br />
In<strong>om</strong> spanmåls<strong>handel</strong>n fluktuerade prisen visserligen icke i någon högre<br />
grad, men företagsamheten, s<strong>om</strong> förut blifvit så gäckad, stod icke att upplifva,<br />
<strong>och</strong> vi slutade med hvetepris sådana s<strong>om</strong> icke förek<strong>om</strong>mit på femton år. Betecknande<br />
äro också de ovanligt låga sjöfrakterna, hvilka endast i fart från<br />
Indien erbjödo någon förbättring. Mjöl, åtminstone af nord-tyskt ursprung,<br />
<strong>om</strong>sattes föga, rågmjöl dock bättre vid slutet af året.<br />
Lädermarknaden tyngdes af rubbade kreditförhållanden <strong>och</strong> en betydlig<br />
öfverproduktion; importörerna af amerikanskt läder hade likväl fördel af ändringarna<br />
på silfvermarknaden. Färdiga skodon hade också rask afsättning,<br />
men prisen voro föga tillfredsställande.<br />
In<strong>om</strong> maskintillverkningen rådde föga lif, dock med undantag för maskiner<br />
för foderberedning, hvilka under den rådande foderbristen rönte god efterfrågan.<br />
Sockerfabrikerna hade en god termin under första halfåret, men sedan<br />
sjönk priset <strong>och</strong> hölls nere ända till årets slut på grund af det gynsamma utfallet<br />
af hvitbetsskörden.<br />
Råämnena för pappersindustrien hade god marknad, isynnerhet med hänsyn<br />
till de störande faktorer, s<strong>om</strong> framträdde på verldsmarknaden. Den ringa<br />
byggnadsverksamheten gjorde året mindre uppmuntrande för tapetfabrikerna<br />
<strong>och</strong> äfven utförseln var trög.<br />
I cement var <strong>om</strong>sättningen ganska stor, hvilket likväl motvägdes af ständigt<br />
vikande pris.<br />
Rob. Koelle.
Hannover den 15 mars 1894.<br />
247<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
En mängd af de vigtigare företeelserna under året äro att hänföra till<br />
slutet af förra decenniet med dess öfverdrifvet starka industriella produktion<br />
<strong>och</strong> <strong>om</strong>fattande kapitalplaceringar i en tid, dä en tygellös fantasi talade ett<br />
högre språk än den lugna beräkningen. Dit är att räkna bland annat den ur<br />
politiska grunder uppväxande striden mot ryska papper, hvilka på svaga skäl<br />
såldes <strong>och</strong> utbyttes mot andra af vida sämre beskaffenhet. Hade man förut<br />
ställt sig misstrogen mot en del exotiska papper, tog man nu emot dem i<br />
mängd <strong>och</strong> samtidigt gjorde skyddstullar <strong>och</strong> karteller sitt till att locka kapitalet<br />
in på en mängd industriföretag <strong>och</strong> spekulationer, hvilka icke ens med<br />
nämnda konstlade skydd förmådde hålla sig uppe. Då den stolta byggnaden<br />
ramlade, visade det sig snart nog huru djupt nationens hela ekon<strong>om</strong>i deraf<br />
berördes. Allmänheten led så enorma förluster, att man kan utan öfverdrift<br />
anslå till flere hundra millioner ensamt det kapital, s<strong>om</strong> vandrade öfver hafvet<br />
för att för alltid gå förloradt. Bristen på förtroende gjorde sig naturligtvis<br />
strax märkbar på penningmarknaden, der räntefoten knappast någonsin varit så<br />
vacklande s<strong>om</strong> under året 1893. Dertill k<strong>om</strong> ytterligare tullkriget med Kyssland<br />
<strong>och</strong> de skarpa motsatserna i riksdagen, der det ena partiet sökte på det<br />
andra vältra de skatter, s<strong>om</strong> statens män proklamerat sås<strong>om</strong> oundvikliga, <strong>och</strong><br />
der hatet mot kapitalet fick ett riktigt godt tillfälle att rasa. Efter riksdagsupplösningen<br />
i maj k<strong>om</strong> visserligen en mot militärförslaget gynsammare representantförsamling,<br />
men dess sammansättning till stor del af fiender till den<br />
lugna utvecklingen, till företagsamhet <strong>och</strong> kapital låter befara att det ekon<strong>om</strong>iska<br />
lifvet från detta håll har att befara ännu många rubbningar.<br />
De kriser börsen undergått i förening med de känbara förluster, s<strong>om</strong><br />
drabbat det enskilda kapitalet, gjorde att detta nu höll sig ur den stora rörelsen<br />
<strong>och</strong> i stället uppsökte en mindre men tryggare tillflykt i förstklassiga<br />
papper, der sådana stodo att finna. Rentabiliteten, sådan den i medeltal låter<br />
beräkna sig ur de noterade kurserna, var under år 1893 för svenska <strong>och</strong> norska<br />
3 % lån resp. 3.43 <strong>och</strong> 3'49. Ytterst känbart påverkades för kort tid sedan<br />
börsen af den vikande tendensen hos italienska papper, hvilka i massor äro<br />
placerade i Tyskland. Riksbankens diskonto under 1893 var 4.06, hvilket icke<br />
öfverskridits sedan 1886, <strong>och</strong> denna höjning var banken tvungen till för att<br />
öka sitt guldförråd.<br />
För kolbrytningen stälde sig året 1893 jemförelsevis gynsamt mot sin<br />
föregångare, hvars vikande pris nu så förbättrats, att det i denna industri nedlagda<br />
kapitalet har utsigt att förräntas på tillfredsställande sätt, <strong>och</strong> är denna<br />
ändring desto mera glädjande, s<strong>om</strong> dermed icke är förenad någon inskränkning<br />
i driftens ansenliga <strong>om</strong>fattning.<br />
Mera bekymmersamt är jernindustriens läge. Affärerna äro mycket tröga<br />
<strong>och</strong> prisen så låga s<strong>om</strong> möjligt, ja ställningen är till <strong>och</strong> med sämre än före<br />
skyddstullens införande, <strong>om</strong> man tager i betraktande att kolpris <strong>och</strong> arbetslöner<br />
sedan dess stigit rätt betydligt. En hel mängd Siemens-Martinugnar hafva instält<br />
sin drift <strong>och</strong> i många andra närstående branscher, äfven ståltråds- <strong>och</strong><br />
stiftverken, är verksamheten mycket begränsad. Noteringen för valsadt jern
248<br />
pr 1,000 kg. var i gen<strong>om</strong>snitt 100 mk; för bly <strong>och</strong> koppar var den mycket<br />
vacklande; zink noterades pr 50 kg. 16.50 mk; tenn hade fastare marknad en<br />
tid bortåt, men priset föll starkt mot slutet af aret.<br />
Beträffande den allmänna tyska spanmålsmarknaden må det vara nog att<br />
påminna <strong>om</strong> tullkriget mot Ryssland med åtföljande 50 % förhöjning af hittills<br />
gällande satser, <strong>och</strong> detta just s<strong>om</strong> skeppningarna börjat. Spanmålshandlarne,<br />
s<strong>om</strong> vid stipulering af pris utgått frän gamla tullen, 22'50 mk pr ton, fingo<br />
nu betala en tull af 33.50, d. v. s. förlora 11 mk pr ton utan möjlighet att<br />
frånträda kontrakten. Handelskammaren i Hannover var en af de första s<strong>om</strong><br />
grepo sig an <strong>och</strong> inlemnade till <strong>handel</strong>sministern en petition <strong>om</strong> befrielse från<br />
tullen å de partier s<strong>om</strong> bona fide kontraherats före den 25 juli. Först mot<br />
slutet af året erhöll man visshet <strong>om</strong> att dessa sträfvanden krönts med framgång.<br />
Skörden i Hannover utföll mycket rikligt <strong>och</strong> begynte tidigt. Råg <strong>och</strong><br />
hvete visade sig vara af utmärkt beskaffenhet, men kornet stod tillbaka för<br />
förra årets <strong>och</strong> hafren var »temligen ojemn. De båda förstnämnda sädesslagen<br />
öfverstego en normalskörd med resp. 25 % <strong>och</strong> 5 %.<br />
Priset å socker stälde sig på Magdeburgmarknaden vid 14'35 mk, hvilket<br />
med nu gällande lindrigare beskattning är mera än förra årets 17'45 mk.<br />
Fabrikerna äro i hela riket 401, vid hvilka under året 1892—93 bearbetades<br />
öfver 98 mill. deciton betor. Utförseln öfversteg något föregående årets.<br />
Priset på melass var temligen tryckt på grund af låga bränvinspris <strong>och</strong> deraf<br />
följande mindre efterfrågan från brännerierna. Ett öfverslag af hela betsockertillverkningen<br />
i Europa (incl. rörsocker på Madeira <strong>och</strong> i Spanien) gifver för<br />
året 1892—93 <strong>om</strong>kr. 3,419,000 ton.<br />
I trävaror var marknaden ganska vacklande <strong>och</strong> stördes isynnerhet af den<br />
höjda tullen å rysk vara, hvilket gjorde att man måste antaga de alltjemt stigande<br />
pris s<strong>om</strong> svenskarne fordrade. Denna prisförhöjning, <strong>om</strong>kr. 10 %, håller<br />
i sig ännu.<br />
Bernhard Caspar.<br />
Triest.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Till härvarande hamn ank<strong>om</strong> 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 529 ton med last<br />
(frakt 11,735 kr.) <strong>och</strong> afgick åter med trälast (frakt 4,000 kr.). Af norska<br />
fartyg ank<strong>om</strong>ma hit 26 <strong>om</strong> 10,758 ton, hvilka hade ingående frakt 50,650 kr.<br />
<strong>och</strong> utgående 70,287 kr.<br />
Otto von Leitenburg.
249<br />
Melbourne den 28 februari 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet i Aaret 1893 var s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Sverige med Ladning 2 1,082<br />
» andre Lande i Ballast 1 1,421<br />
Afgaaede: til » med Ladning 2 1,111<br />
» » i Ballast 1 370<br />
Norske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra andre Lande med Ladning 3 2,116<br />
5> » i Ballast 3 2,762<br />
Afgaaede: til » med Ladning 5 4,779<br />
Optjent Bruttofragt var for:<br />
Svenske Fartöier, ank<strong>om</strong>ne £. 1,483<br />
» » afgaaede » 850<br />
Norske 5> ank<strong>om</strong>ne » 2.797<br />
» » afgaaede » 5,755<br />
Intet svensk eller norsk Dampskib besögte Melbourne Konsulsdistrikt i<br />
Aaret 1893.<br />
Af foranstaaende Tal sammenlignet med Opgaverne fra det foregaaende<br />
Aar fremgaar, at Sveriges Skibsfart paa Distriktet aftog med 2 Fartöier og<br />
1,439 Ton, og Norges med 21 Fartöier og 26,018 Ton.<br />
Intet svensk eller norsk Fartöi anlöb Distriktet alene for at söge Ordre<br />
eller reparere.<br />
Almindelig Oversigt. I ekon<strong>om</strong>isk Henseende er Aaret 1893 det mindst<br />
tilfredsstillende, s<strong>om</strong> Kolonien Victoria nogensinde har gjennemgaaet. Vistnok<br />
gav Bergværksdriften et godt Udbytte, og Jordens Afkastning var udmærket.<br />
men forövrigt var der paa saa godt s<strong>om</strong> alle Omraader kun Nedgång, Indskrænkning<br />
og Tab. Noget lignende, <strong>om</strong> end i mildere Grad, var Tilfældet i Tasmania.<br />
Import og Export. Kolonien Victorias Import var for nogle Aar siden<br />
betydelig större end dens Export, men har i senere Aar aftaget, medens Exporten<br />
har holdt sig <strong>om</strong>trent stationær. I 1893 aftog saavel Import s<strong>om</strong> Export<br />
i Værdi, men förstnævnte i långt höiere Grad, saaledes at Balance tilveiebragtes,<br />
idet begge dreiede sig <strong>om</strong> e:a £ 13,300,000. At Værdien af Koloniens<br />
Export aftog, skrev sig væsentlig kun fra lavere Priser paa Varerne, thi<br />
Produktionen af næsten samtlige Exportartikler tiltog betydelig <strong>och</strong> viser tydelig<br />
Tendents til fremtidig Forögelse. Navnlig er dette tilfældet med Produk<br />
tionen af Kornvarer, Smör, Ost, Talg, Huder, Frugt, Vin og Guld. Derimod<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 17
250<br />
synes den ret betydelige Fabrikdrift, s<strong>om</strong> en overdrevcn Toldbeskyttelse har<br />
fostret, kun at have en maadelig Livskraft.<br />
Handel og Næringer led under end större Tryk end i det foregaaende<br />
Aar, særlig i Melbourne. I de övrige Byer og i Landdistrikterne var Tilstanden<br />
adskilligt bedre, grundet paa at man har hävt en Bække for Landmanden<br />
gunstige Aar. Vare<strong>om</strong>sætningen redueeredes til det mindst mulige,<br />
idet al Spekulationslyst syntes forsvunden. De fleste Aktier i lokale Anlæg<br />
vedbleve at synke i Værdi; det samme var Tilfældet med fast Eiend<strong>om</strong>. Ogsaa<br />
Husleien vedblev at gaa ned, og er nu gjennemsnitlig neppe över to Trediedele<br />
af, hvad den var for et Far Aar siden. Saagodts<strong>om</strong> ingen nye industrielie Anlæg<br />
sattes igång. Byggevirks<strong>om</strong>heden, saavel den offentlige s<strong>om</strong> den private,<br />
indskrænkedes til et Minimum, liges<strong>om</strong> Vei· og Jernbaneanlæg paa Grund af<br />
Statskassens Tilstand næsten aldeles indstilledes. Hvorvidt det er en vis Politik,<br />
at i trange Tider paa saadan Maade tilveiebringe Balance i Budgettet, synes<br />
höist tvivls<strong>om</strong>t. Det har ialfald her bcvirket, at et betydeligt Antal af<br />
Koloniens Indbyggere har forladt Landet, hvilket nödvendigvis maa representere<br />
et stort Tab. Thi det er den bedste Del af Arbeiderbefolkniogen, s<strong>om</strong> ved<br />
saadanne Anledninger gaar bort, inedens man er sikker paa at faa beholde alle<br />
udygtige og hjælpelöse, samt dem, s<strong>om</strong> paa Grund af Uorden og Ödselhed ei<br />
kunne opdrive den til Udvandring fornödne Kapital. I nogen Mon er dog<br />
denne Udvandring fra Kolonien bleven modvirket ved ihærdige Bestræbelser<br />
saavel fra det Offentliges s<strong>om</strong> fra Privates Side for at faa den arbeidslöse Del<br />
af Bybefolkningen til at söge ud paa Landet, tage op ny Jord <strong>och</strong> skabe sig<br />
Hjem s<strong>om</strong> smaa Farmere. Der har været anlagt flere saakaldte »Village Settlements»,<br />
hvor hver Mand har faaet fra 10 til 40, oftest <strong>om</strong>kring 20 Acres<br />
Jord paa läng Kredit og afdragsfrit i de förste Par Aar, tildels ogsaa med<br />
nogen pekuniær Hjælp til at k<strong>om</strong>me över den förste Tids Vanskeligheder.<br />
Uagtet disse Settlements vistnok i flere Tilfælde have været ledede med mere<br />
Enthusiasme og god Vilje end Erfaring og Klogskab, synes de dog at lykkes<br />
i mærkværdig Grad, og skal af de <strong>om</strong>kring 2,100 Familier, s<strong>om</strong> paa den<br />
Maade ere blevne etablerede paa Landet, kun 50 have givet op sine Jordstykker,<br />
medens Resten for den större Del synes paa god Vei til at skabe sig<br />
selv en taalelig Existence og bidrage til Landets Velstand.<br />
Retsvcesen. Ogsaa i det forlöbne Aar har man hävt nogle eklatante Exempler<br />
paa, hvor mangelfuld, besværlig og enormt kostbar Retspleien er i dette<br />
Land. En forelöbig Retsundersögelse <strong>om</strong>, hvorvidt Direktörerne i en Bank<br />
skulde sættes under Tiltale for at have fremlagt en falsk Aarsbalance, medtog<br />
35 Dage, og tilslut kuldkastedes alligevel den af samme resulterende, saavidt<br />
vides enstemmige Kjendelse, alene fordi en Mand, der i länge Tider havde<br />
resideret her i Kolonien, men ei var naturaliseret, ved en Feiltagelse var opnævnt<br />
s<strong>om</strong> Jurymand og havde fungeret s<strong>om</strong> saadan.<br />
En Sag mellem en Overadministrator af Jernbanevæsenet og Udgiveren af<br />
en Avis, der i elleve forskjellige Inserater havde beskyldt ham for Uduelighed<br />
og Ödselhed, procederedes i henimod 90 Retsdage og angives at have kostet<br />
Sagsögeren c:a £ 14,000 og Indstevnte e:a £ 10,000. Resultatet var, at Sagsögeren,<br />
istedetfor en förlängt Erstatning af £ 25,000, tilkjendtes £ 100 for<br />
Udtrykkene i et af de paaklagede Inserater, medens Juryen med Hensyn til de<br />
övrige ti ikke k<strong>om</strong> til noget Resultat, saaledes at denne vidtlöftige Sag maa6ke<br />
ätter vil blive procederet <strong>om</strong> igjen fra Ende til anden. — For c:a to Dages Arbeide<br />
i en Sag vedrörende »The Mercantile Bank» skal en Sagförer have indsendt<br />
Regning for c:a £ 1,400.
251<br />
Retspleiens Formalisme, Orosvöb og Kostbarhed har tilslut resulteret i, at<br />
ialfald Kjöbmandsstanden har sögt at frigjöre sig for samme ved at for k<strong>om</strong>mercielle<br />
Säger oprette et Voldgiftsbureau, hvilket i disse Dage træder i Virks<strong>om</strong>hed.<br />
Derimod er der, roærkværdig nok, endnu ikke gjort det ringeste<br />
Forsög paa at reformere de almindelige D<strong>om</strong>stole og indföre en billig og effektiv<br />
Administration af Retten; dette synes opgivet s<strong>om</strong> totalt haablöst, uagtet<br />
man dog i den Maade, hvorpaa Politiretten og »Marine Board of Inquiry» administreres,<br />
har nærliggende Exempler paa, at hurtig og billig Retspleie ogsaa<br />
hertillands er mulig, samt Veien anvist til, hvorledes dette Maal kunde naaes<br />
ogsaa ved de almindelige D<strong>om</strong>stole.<br />
Agerbrug og Fædrift gave i 1898 en rig Afkastning, men paa Grund af<br />
de i Europa raadende lave Priser for Koloniens vigtigste Udförselsartikler. Uld<br />
og Hvede, blev det ökon<strong>om</strong>iske Udbytte for Landmanden alligevel mindre tilfredsstillende.<br />
I den officielle Statistik er for Aaret 1893 Værdien af herfra<br />
exporteret Hvede og Mel ansat til i Gjennemsnit 5 Sh. 2 D. per Cental og<br />
£ 7. 17. 6 per Ton mod resp. 7 Sh. og £ 9. 17. 6 i 1892; og Gjennemsnitsværdien<br />
af Uld er ansat til 7'415 D. for uvadsket og 12m D. for vadsket,<br />
mod resp. 8.922 D. og 14-016 D. i 1892. Prisfaldet paa disse to Artikler<br />
alene gaar op til över £ 1,300,000, og nærmer sig folgelig det Belöb, hvormed<br />
Totalværdien af Koloniens Export er aftaget.<br />
Hvedehösten 1892—93 beregnes at' have givet et Overskud disponibelt for<br />
Export af 218,844 Ton, folgelig det störste, s<strong>om</strong> Kolonien Victoria nogensinde<br />
har hävt. Heraf var der den 23 December 1893 udskibet 173.246 Ton, hvorfor<br />
altsaa endnu fulde 45,000 Ton var tilbage, da den nye Hösts Hvede begyndte<br />
at k<strong>om</strong>me i Markedet. Hösten 1893—94 tegnede ogsaa til at blive<br />
et Kronaar, men paa Grund af mindre heldigt Veir kort för og under Indhöstningen<br />
realiseredes ikke disse store Forhaabninger: alligevel maa dog Udbyttet<br />
betegnes s<strong>om</strong> særdeles godt, og har man folgelig nu hävt sex paa hinanden<br />
fölgende gode Aar. Udbyttet beregnes at have været 13,985,000 Bushels,<br />
hvorfor man, naar den betydelige Beholdning fra forrige Aar tages med<br />
i Betragtning, tör gjöre Regning paa en lige stor Export s<strong>om</strong> i foregaaende Saison.<br />
Henimod en Trediedel af Udbyttet udskibes til britiske Kolonier, og<br />
Resten til Europa. Priserne vare gjennem hele Aaret jevnt og stadigt nedadgaaende,<br />
nemlig fra 3 Sh. 3 1 /, D. i Januar til 2 Sh. 97, D. i December,<br />
og i de forlöbne Uger af indeværende Aar har Bevægelsen gaaet i samme Retning,<br />
saaledes at prima Hvede nu sælges f. o. b. Melbourne til den forhen<br />
uhörte Pris af kun 2 Sh. 4 D. per Bushel. Til Kanalhavn for Ordre afskibedes<br />
68 Ladninger, s<strong>om</strong> gjennemsnitlig realiserede £ 1. 9. 6 1/2 per 480<br />
Lbs cif., og da Gjennemsnitsfragten for disse Ladninger, ihvorvel betydelig höiere<br />
mod Slutningen af Aaret, antageüg kan ssettes til 23 Sh. 9 D. per Ton, svarer<br />
dette til en gjennemsnitlig f. o. b. Pris af kun 2 Sh. 11V8 D. per Bushel.<br />
Naturligen reiser sig Spörgsmaalet, <strong>om</strong> Landmanden her i Kolonien med<br />
nogen Fordel vil kunne producere Hvede til saadan Pris; men dette Spörgsmaal<br />
besvares nu fra k<strong>om</strong>petent Hold med et ubetinget Ja, uagtet man for<br />
fire eller fem Aar siden ofte hörte udtalt at 4 Sh. f. o b. her var den laveste<br />
Pris, til hvilken Hvede uden Tab kunde produceres. Tvivls<strong>om</strong>mere er, <strong>om</strong><br />
man ogsaa vil kunne vedblive Hvedeproduktionen med den Minimumspris, s<strong>om</strong><br />
nu senest er naaet, 2 Sh. 4 D., men selv dette tör ansees muligt isser i »Malbelandet»,<br />
Koloniens nordvestlige Del, hvor de gunstigste naturlige Betingelser for<br />
Hvedeavling i stor Skala ere tilstede.<br />
Havre og Mais begynder man mere og mere at dyrke for Export til Nabokolonierne.<br />
Af Ærter forsögtes Skibning i ei ubetydeligt Omfång til England,
252<br />
og antages der at være al Udaigt til, at denne Erport vil udvides. Priserne<br />
hersteds faldt eflerhaanden fra 2 Sh. 5 D. til 2 Sh. 1/2 D. per Bushel.<br />
Kvægavlen gav i 1893 et godt Udbytte.<br />
Af Vid exporteredes fra Melbourne og Geelong i aidste Saison, d. v. s.<br />
Tiden mellem 1 Juli 1893 og 31 Januar 1894: 390,799 Baller. Exporten<br />
af denne Vare til Nordamerikas forenede Stater og til Tydskland aftog betydelig,<br />
men dette opveiedes af foröget Import til Frankrige og England. Totalexporten<br />
for Australia, New Zealand inberegnet, udgjorde for samme Tidsrum<br />
1,430,083 Baller, hvilket skal være <strong>om</strong>trent Fjerdeparten af al den Uld, s<strong>om</strong><br />
alle Verdens Lande tilsammen konsumerer.<br />
S<strong>om</strong> en ny, men allerede meget betydelig Exportartikel kan man regne<br />
frosset Faarekjöd. Forsög paa saadan Export blev vistnok gjort herfra for<br />
över tolv Aar siden, men opgaves snart igjen, fordi man aldeles overflöiedes af<br />
New Zealand, der besad Faareracer mere skikkede for Kjödproduktion, medens<br />
man her ensidigen havde lagt sig efter Merinofaar og andre Racer, der give<br />
fin Uld. Der er iaar anlagt Fryserier baade i Melbourne og Geelong, samt<br />
fragtet Dampskibe, der ere specielt indrettede for denne Trade, og venter man,<br />
at Exporten af Kjöd snart vil antage storartede Dimensioner.<br />
Exporten af Smör steg til c:a 10,000,000 Lba, mod c:a 7,000,000 Lbs i<br />
1892 og 4,789,181 Lbs i 1891. Der opnaaedea i det engelske Marked kun<br />
undtagelsesvis lige höi Pris for Smör herfra s<strong>om</strong> for dansk Vare, idet saavel<br />
Kvaliteten s<strong>om</strong> især Sorteringen angivelig ofte lod adskilligt tilbage at önske,<br />
men Forretningen synes at lönne aig særdeles vel. Forsögavis exporteredes ret<br />
betydelige Mængder af Cheddar Ost, og Resultatet angives at opmuntre til udvidet<br />
Bedrift. Ogsaa denne Export stöttes ved en betydelig Statspremie, nemlig<br />
S. 6 per Ton, der dog kun ydea paa Vilkaar af, at Våren opnaar en Pris<br />
af mindst £. 2. 10. 0 per Cwt, og at visse Forskrifter iagttages med Hensyn<br />
til Vægt, Pakning og Mærkning.<br />
Smör og Ost föres herfra til London mest med Postdampskibene, der for<br />
denne Transport have indrettet særskilte Afkjölingsrum og beregne i Fragt 1<br />
D. pr Lb. Fra indeværende Aar af haaber man imidlertid at faa Transporten<br />
besörget à 3 /t D. per Lb.<br />
Frugtavlen gjör betydelige Fremskridt saavel i Victoria s<strong>om</strong> i Tasmania,<br />
og var Udbyttet i 1893 særdeles tilfredsstilleude. Æbler exporteredes i Mæogde,<br />
især fra Tasmania, til England, men ank<strong>om</strong> ofte i mindre god Skik. Törret<br />
Frugt af mange forskjellige Slags og af udmærket Kvalitet produceres nu i<br />
Victoria, og den Tid turde ei ligge fjern, da Exporten af saadan vil naa en<br />
betydelig Höide, men endnu förnödiges ret stor Import. Vinhösten 1893 var<br />
udmærket og den indeværende tegner godt. Victorias Vine have allerede faaet<br />
fast Fod i det engelske Marked, og der gjöres adskillige Anstrængelser for at<br />
skaffe dem Indpas ogsaa i andre Lande. Exporten er jevnt voxet fra 28,000<br />
Gallons i 1883 til 225,000 i 1892. De fleste af de australiske Vine have<br />
en helt eiend<strong>om</strong>melig Ar<strong>om</strong>a, samt stor Rigd<strong>om</strong> paa Alkohol; nogle af dem<br />
egne sig fortrinlig til Fremstilling af Druebrændevin, og er her i forrige Aar<br />
anlagt nogle ret betydelige Cognacdestillerier, der synes att have en stor Fremtid<br />
for sig. Et af dem skal kunne producere op til 50,000 Gallons aarlig og<br />
ledes af erfarne Franskmænd. Inden Kolonien selv have de et rigt Marked,<br />
saa længc Importtolden vedbliver at være 5 Sh. per Gallon höiere end den<br />
indenlandske Produktionsafgift.<br />
Man synes i De forenede Riger at nære adskillig Interesse for dette nye<br />
Produktionssted for »Cognac», og der har været spurgt, <strong>om</strong> ogsaa en ren og
253<br />
uforfalsket Vare hertillands kan produceres lige billig s<strong>om</strong> i Frankrige eller<br />
endnu billigere, og <strong>om</strong> man virkelig kan levore saadan til den Pris, s<strong>om</strong> nu vanlig<br />
forlánges herfra, nemlig 5 Sh. à 5 Sh. 6 D. per Gallon for 1 à 2 Aar<br />
gaminel Vare. Dette maa besvares bekræftende, men paa samme Tid maa indrömmes,<br />
at Fristelse til Opblandning med Kornbrændevin ogsaa her er meget<br />
stor, hvilket fremgaar af fölgende Beregning:<br />
Til at producere en Gallon Druebrændevin udkræves hertillands paa Grund<br />
af Vinenes större Alkoholgehalt kun 5 Gallons Vin — mod antagelig e:a 7<br />
Gallons i Frankrige — og saadan kan her erholdes à 9 D. per Gallon, altsaa<br />
for 5 Gallons 3 Sh. 9 D.; Destillationen heraf vil ei koste över 3 D.; fölgelig<br />
koster Produktionen af 1 Gallon rent Druebrændevin kun 4 Sh. Et Produkt,<br />
der ikke er saa ganske let at skjelne fra ren Cognac, fremk<strong>om</strong>mer imidlertid,<br />
<strong>om</strong> man for hver Gallon blander f. Ex.:<br />
85 % Kornbrændevin kostende à 1 Sh. 9 D 1 Sh. 6 D.<br />
15 % Druebrændevin » i 4 » 7'/4 »<br />
»Seve de Cognae» eller anden Essence 1/4<br />
Tilsammen per Gallon 2 Sh. 1 1/2 D.<br />
Man vil hermed ikke have udtalt den ringeste Formodning <strong>om</strong>, at noget<br />
saadant hidtil har fundet Sted ved herværende Destillerier.<br />
Saavel Vinplantning s<strong>om</strong> Export af frisk Frugt stöttes ved Regjeringspremier,<br />
hvilket unægtelig synes noget överflödigt.<br />
Phylloxera optraadte i et enkelt Distrikt, men der blev taget de kraftigste<br />
Forholdsregler mod samme, og man haaber, at denne Pest ikke vil sprede sig.<br />
En Fabrik for Hvidbedesukker tænkes anlagt ved Maffra, 130 Miles öst<br />
for Melbourne, og denne vil sandsynligtvis snart blive efterfulgt af flere. da det<br />
forlyder, at Regjeringen agter at stötte Bedriften ved en betydelig Premie.<br />
Dennes Belöb antages at ville blive £ 2 per Ton af de förste 5.000 Ton Sukker,<br />
s<strong>om</strong> produceres inden Kolonien för den 1 Juli 1895, og videre £ 1 per<br />
Ton af de næste 5,000 Ton produeerede inden 1 Juli 1896, og vil desuden<br />
formentlig alt til Bedriften hörende Maskineri tillades indfört toldfrit. Naar<br />
hertil k<strong>om</strong>mer, at Importtolden paa Sukker nylig er bleven forhöiet fra £ 3<br />
til £ 6 per Ton, synes der fra det Offentliges Side at være gjort tilstrækkeligt<br />
for at sætte igång en Bedrift, for hvis Fremgang denne Kolonis Klima og<br />
Jordbund antages fortrinlig skikket.<br />
Maaske turde der blive Anledning til at sælge hertil fra Sverige adskilligt<br />
for Hvidbedesukkerfabrikationen nödvendigt Materiel, liges<strong>om</strong> ogsaa til Ansættelse<br />
for endel i denne Bedrift övede Arbeidere og Ingeniörer.<br />
Bjergværksdrift. Udbyttet af Victorias Guldminer viser, efter flere Åars<br />
Tilbagegang, fra 1890 af igjen en jevn Fremgang. Der blev i 1893 udvundet<br />
Guld for c:a £ 2,666,000, hvilket er c:a £ 50,000 niere end i det foregaaende<br />
Aar. Fra 1851 til 1892 beregnes i Kolonien at være udvundet Guld<br />
til en samlet Værdi af £ 232,280,860.<br />
Sölvminerne i Broken Hill vedblive at give udmærket Udbytte, og tiltrods<br />
for de faldende Sölvpriser har Driften ved enkelte af dem lönnet sig brilliant.<br />
Driften paa Stenkul, s<strong>om</strong> i flere Aar har syntes rét lovende, uden at den<br />
dog tidligere havde nogen stor Betydning, har i det forlöbne Aar gjort aldeles<br />
forbausende Fremskridt. Flere nye Miner ere blevne aabnede og Driften ved<br />
de gamle betydelig udvidet. Striker ved Nabokoloniernes Miner have bidraget<br />
meget til at give Driften inden Victoria foröget Fart.
254<br />
Skibsfarten og Fragtmarkedet. Til Kolonien Victorias Havne ank<strong>om</strong> i<br />
1893 fra Havne udenfor Australien 319 Fartöier, drægtige 636,379 Reg.-Ton<br />
mod 380 Fartöier, drægtige 712,844 Reg.-Ton i 1892, hvilket ätter var betydelig<br />
under, hvad Skibsfarten paa Kolonien havde andraget til i de nærmest<br />
foregaaende Aar.<br />
Det var ei at vente andet, end at De forenede Rigers Skibsfart paa dette<br />
Distrikt under de uheldige Konjunkturer for Trælastimporten i Förbindelse med<br />
lave Hidfragter skulde i nogen Mon indskrænkes, men at den, saaledes s<strong>om</strong><br />
skeet, skulde svinde ind til næsten intet, maa i höi Grad beklages; thi naar<br />
alt tages i Betragtning, tör det australiske Fragtmarked i det forlöbne Aar,<br />
skjöndt det naturligvis har lidt under den almindelige Nedgång paa Verdensmarkedet,<br />
dog have frembudt de relativt bedste Chancer. Man kan vistnok<br />
ikke undre sig över, at vore Redere nödigt vilde akceptere saadanne Hidfragter<br />
s<strong>om</strong> de, der iaar tilbödes, nemlig kun £ 2. 0. 0, eller endog lavere, per Standard<br />
for Trælast fra svensk eller norsk Havn, i hvilken Fart for nogle Aar<br />
siden var naaet lige op til £ 7. 0. 0; men naar Udsigterne til Udfragt herfra<br />
iaar stillede sig saavidt gode, at engelske og tydske Redere fandt sin Fordel<br />
ved at lade sine Fartöier läste for Australien i svenske og norske Havne til<br />
ovenangivne lave Fragter, eller endog enkeltvis lade dem seile hidud fra Europa<br />
i Ballast, turde det alligevel have været i vore Rederes velforstaaede Interesse<br />
at sikkre sig de faa Trælastfragter hertil, s<strong>om</strong> vare at erholde, istedetfor at<br />
överlade dem til vore udenlandske Konkurrenter. Der var iaar saa mange<br />
Faktorer, s<strong>om</strong> tydede paa, at Höstfragterne herfra maatte blive forholdsvis gode,<br />
at man, tiltrods for det i Almindelighed for et Konsulat betænkelige ved at<br />
tilraade visse Spekulationer, fandt at burde under 3:die Juni ved speciel Rapport<br />
hendrage Redernes Opmærks<strong>om</strong>hed paa de herhen hörende Forhold. Det<br />
viste sig ogsaa, at man ikke havde taget Feil ved Bedöinmelsen af Udsigterne<br />
paa vört Fragtmarked, men det givne Raad blev kun fulgt af nogle ganske faa.<br />
Hvedefragterne herfra til Europa gik op fra c:a 20 Sh. per Ton d. w. ved<br />
Aarets Begyndelse til henimod 30 Sh., og Gjennemsnitsfragterue for samtlige<br />
de i denne Saison for saadan Fart optagne Fartöier andrager til 27 Sh. 6 D.,<br />
hvilket for de store Skibe, s<strong>om</strong> her vanlig anvendes, maa antages at give et<br />
godt Resultat. For Uld og Stykgods til England og til Östkysten af De forenede<br />
Stater noteredes 37 Sh. 6 D. til 42 Sh. 6 D. per Reg.-Ton.<br />
Tvende mindre norske Fartöier paa respektive 385 og 268 Reg.-Ton, s<strong>om</strong><br />
i Slutningen af Aaret ank<strong>om</strong> hertil, erholdt ;£ 875 og £ 675 en rouge for<br />
Last af Talg, det förste til Cadiz f. o., det andet til Falmouth f. o., begge<br />
med fri Stuvning, hvilket er långt höiere Fragter, end der betaltes i det forrige<br />
Aar.<br />
Hidfragterne vare derimod gjennemgaaende yderst lave. For Trælast fra<br />
De forenede Riger betaltes s<strong>om</strong> öven nævnt kun c:a 40 Sh. per Standard; de<br />
Ladninger, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>, bragtes samtlige paa fremmed Kjol.<br />
Af Trælastfragter fra Puget Sound var der kun faa i Markedet, og de<br />
vare meget lave, nemlig kun 35 Sh. eller lidt derover per 1,000 sup. Feet til<br />
Melbourne, og forholdsvis til Havne i New South Wales og South Australia;<br />
men da samtidig Kulfragterne fra Newcastle, N. S. W., til Honolulu og Nordamerikas<br />
Vestkyst vare ret gode, antages Farten at have baaret sig for de<br />
Fartöier, s<strong>om</strong> holdt sig stadig til samme. Overhovedet tör det speeielt an<br />
befales, at i denne Fart ei gjöre enkelt Reise alene, men hellere lægge Fartöiet<br />
ind i den for længere Tid.<br />
Sukkerfragterne fra Mauritius have s<strong>om</strong> vanlig varieret betydelig. Med<br />
faa Ugers Mellemrum sluttedes hertil trende Skibe til respektive 14 Sh., 16
255<br />
Sh. og 20 Sh. Der antages at være lönnende Sysselsættelse at finde for et Par<br />
gode Smaaskibe paa 250 til 500 Ton i stadig Part med Sukker fra Mauritius<br />
til Australien, Mel herfra til Sydafrika og Ballast derfra tilbage til Mauritius;<br />
men ogsaa for denne Fart gjælder det, at en Hovedbetingelse for, at den skal<br />
lönne sig er, at Fartöiet lægges ind i den for nogle Aar og ei for enkelt Tur<br />
alene; endvidere bör vedk<strong>om</strong>mende Förer have fuld Dispositionsret över Fartöiet,<br />
thi derved undgaaes den kostbare Telegrafering <strong>om</strong> disse forholdsvis sniaa<br />
Fragtbelöb, paa samme Tid s<strong>om</strong> endel Mæglerkurtage kan indspares og ei sjelden<br />
bedre Certepartibetingelser opnaaes. Oftere kan fuld Last af Gjödningsstoffe<br />
faaes fra Melbourne til Mauritius, og i Nödsfald er altid Kulfragt fra Newcastle,<br />
N. S. W., at erholde.<br />
Sukkerfragterne fra Java holdt sig <strong>om</strong>trent s<strong>om</strong> i det foregaaende Aar,<br />
og beskjæftigedes nogle meget store Dampskibe i denne Fart. Troligvia vilde<br />
her kunne findes et godt Feldt for nogle af vore store tidsmæssige Lastedampskibe,<br />
kanske helst i Maanedsfragt.<br />
I Trælastfarten mellem New Zealand og Australiens Fastland vilde der,<br />
s<strong>om</strong> ved tidligere Leilighed paapeget, være Anvendelse for nogle mindre Træseilskibe,<br />
der ere gode Trælastdragere, men ikke behöve at have nogen höi<br />
Klasse. Bnkeltvis kunde de anvendes af en Drægtighed paa 600 à 700 Ton,<br />
men Fartöier paa kun 200 à 350 Ton ville være mere sikkre paa at finde<br />
stadig Sysselsættelse. Fragterne have endnu kun undtagelsesvis gaaet lavere<br />
end 3 Sh. per 100 sup. Feet = c:a 59 Sh. per Ptbg. Std, hvilket formenes<br />
at være ganske lönnende, da australiske Smaafartöier paa under 100 Ton vedblivende<br />
kunne seile frem og tilbage med saadan Fragt. Ogsaa her gjælder<br />
det, at vedk<strong>om</strong>mende Förer maatte være fuldstændig ubunden af Rederiet i sin<br />
Disposition över Fartöiet.<br />
Med Hensyn til Udsigterne for en direkte Seil- eller Danipskil·slivje mellem<br />
vore Lande og denne Koloni har Konsulatet i en særskilt Rapport af den<br />
18 August sidstleden paapeget, at der, bortseet fra Artiklerne Trælast, huggen<br />
Sten, Skifersten, Rujern og Cement, i 1891 indförtes til denne Koloni hele<br />
69,129 Ton, tilVærdi c:a £ 1,033,500, af saadanne Varer, s<strong>om</strong> godt kunde<br />
leveres fra De forenede Riger, og s<strong>om</strong> for en större Del maatte antages at<br />
ville blive leverede derifra, <strong>om</strong> man havde ec direkte Linje; og endvidere at<br />
De forenede Riger importere Masser af de Varer, s<strong>om</strong> udgjöre de vigtigste<br />
Exportartikler fra denne Koloni, uden at der dog, vistnok fornemmelig paa<br />
Grund af manglende Fragtleilighed, hidintil har foregaaet noget nævneværdigt<br />
Salg herfra til vore Lande. De iaar indledede Förbindelser og Prövesendinger<br />
begge Veie ville formentlig lede til en noget större direkte Handel samt lægge<br />
for Dagen, hvilken overveiende Betydning en direkte LiDJe vilde have for den<br />
videre Udvikling af saadan Handel.<br />
Havneforhold. Arbeiderne paa den i tidligere Aarsberetning nævnte nye<br />
Dok i West Melbourne ere endnu ikke fuldförte, men den er dog delvis taget<br />
i Brug. Kun et norsk Fartöi har endnu ladet eller losset i samme. Opförelsen<br />
af Pakhuse längs de nye og rummelige Kaier rundt Dokken er forelöbig<br />
indstillet, da de Oplagsrum, s<strong>om</strong> man allerede har, ere fuldt tilstrækkelige for<br />
Behovet, indtil bedre Tider bringe Opsving i Skibsfarten.<br />
Muddrirtgen i Yarrafloden og Hobsons Bay fortsættes, dog har den gjennem<br />
Aaret 1893 ikke været drevet med fuldt saa stor Kraft s<strong>om</strong> tidligere, da<br />
Havnevæsenet paa Grund af Skibsfartens mindre Omfång ei har kunnet disponere<br />
lige store Midler s<strong>om</strong> tidligere.
256<br />
long,<br />
Den 20:de December 1893 aabnedes höitidelig den nye Indseiling til Gee-<br />
og denne Havn, s<strong>om</strong> för kun var tilgjængelig for smaa og middelstore<br />
Skibe, kan nu befares af de a]ler störste. Gjennem den store Sandbanke, s<strong>om</strong><br />
spærrede Indlöbet til Corio Bay, er nemlig muddret en Kanal, 12,290 Fod<br />
läng, 132 Pod bred og 22 1/2 Fod dyb ved Lavvand. Arbeidet hermed har<br />
taget 12 Aar og kostet £ 85,000.<br />
Lodspengene ere fremdeles de i forrige Aarsberetning angivne, hvilke maa<br />
betegnes s<strong>om</strong> urimeligt höie. Dette turde være en af Grundene til, at Fartöier,<br />
s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>me fragtsögende til Australien, yderst sjelden söge ind til Port<br />
Phillip Bay, men foretrække at gaa til Sydney eller Adelaide. Portland i<br />
Victoria vilde være en ret god Ordreplads, <strong>om</strong> der ei var 2 V, D. per Ton at<br />
erlsegge i Lodspenge for Anlöb dersteds, uagtet Farvandet er saa enkelt, at<br />
Assistance af nogen Lods neppe paakræves. Portlands Havn er vistnok kun<br />
middelmaadig, da den er noget aaben, dog anlöbes Stedet stadig af saavel store<br />
s<strong>om</strong> smaa Skibe; bl. a. har det norske Dampskib BH. W. Jarlsberg», drægtig<br />
1,958 Reg.-Ton, dersteds indtaget Last. Ind- og Udseilingen er let med næsten<br />
hvilkens<strong>om</strong>helst Vind, og Stedet har Telegraf- og Jernbaneforbindelse med Melbourne.<br />
Paa Ostsiden af Wil9on's Pr<strong>om</strong>ontory, og ganske nær den sammesteds<br />
oprettede Semaforstation, findes en liden, men god, naturlig Havn, Sealers<br />
Cove, der i tidligere Dage oftere besögtes af Hvalfangere, men i senere Aar<br />
har været godts<strong>om</strong> glemt. Anlöb dersteds er ei förbundet med nogens<strong>om</strong>helst<br />
Udgift, hvorfor det maaske turde være at anbefale at i visse Fald benytte<br />
dette Sted s<strong>om</strong> Ordreplads.<br />
Trælastmarkedet var i 1893 endnu flauere end i det foregaaende Aar.<br />
Byggevirks<strong>om</strong>heden i Melbourne reduceredes til saagodts<strong>om</strong> intet, og uagtet<br />
Efterspörgselen fra det Indre af Landet, særlig henimod Aarets Slutning, tiltog<br />
noget, maa man gaa tilbage <strong>om</strong>kring tyve Aar i Koloniens Historie for at<br />
træffe et Aar, da Forbruget af Trælast var mindre end i 1893. Importen af<br />
flere Træsorter ophörte aldeles, og af samtlige andre indskrænkedes den betydelig;<br />
s<strong>om</strong> Fölge heraf ere Beholdningerne stadig redueerede, hvilket giver<br />
Grund til Haab <strong>om</strong> noget bedre Priser i det k<strong>om</strong>mende Aar, liges<strong>om</strong> ogsaa en<br />
noget större Import antagelig snart igjen vil vise sig fornöden. Totalforbruget<br />
har været jevnt aftagende fra c:a 142,000,000 sup. Feet i Saisonen 1888—89<br />
til c:a 51,000,000 sup. Feet i 1892—93, men desuagtet reduceredes paa Grund<br />
af indskrænket Import Beholdningerne i sidstnævnte Saison med över 21,000,000<br />
sup. Feet, og udgjorde per 30 Juni 1893 ei över 62,000,000 sup. Feet, der<br />
senerehen ätter er betydelig aftaget.<br />
Af Baltic and Scotch Flooring og Weafherboards importeredes kun 9,813<br />
Std. mod resp. 11,480, 17,727 og 28,673 i de nærmest foregaaende tre Aar.<br />
Forbruget, der tidligere dreifide sig <strong>om</strong> noget over 19,000 Std., faldt til c:a<br />
11,000. Priserne have dreiet sig <strong>om</strong>, per 100 Feet lineal·.<br />
Furu Gran<br />
For Floorings 6"×l'/8" c:a 7 Sh. 9 D. c:a 6 Sh. 6 D. à 6 Sh. 9 D.<br />
» » 6"× 7S" » 6 » B 5 » 3 B<br />
» » 6"x '/," » 5 » » 4 » 6 »<br />
» B 6"× 7a" » 4 B » 3 » 8 »<br />
» Weatherboards 4 out » 5 » à 5 Sh. 3 D. »4 »6 B<br />
Beholdningen af disse Træsorter var per 1:ste Juli 1893 noget over<br />
22,164,000 sup. Feet mod c:a 32,000,000 ved samme Tidspunkt af det fore-
257<br />
gaaende Aar og antages ved Aarets Udgang at havo andraget til <strong>om</strong>kring<br />
18,000,000 sup. Feet.<br />
Af Furuplanker og Battens importerades kun 2,782 Std., hvilket ikke er<br />
synderligt mere end en Fjerdedel af hvad Forbruget i de nærmest foregaaende<br />
ti Aar gjennemsnitlig gik op til. Beholdningerne reduceredes betydelig og antages<br />
ved Aarets Udgang kun at have været c·.a 5,000 Std.<br />
Priserne angives at have været, beregnet per engelsk Fod 3"×9":<br />
Mixed Tertia Qvarta<br />
For 11" 57, D. à 6 D. c:a 4'/4 D. 4 D.<br />
» 9" 47, » à 5 B 4 » à 47, D. 3 B à 4 D.<br />
» 7" og 8" 4 B à 47, » 4 » 3 » à 37, s<br />
Importen af Oregon reduceredes til en ganske liden Brökdel af, hvad den<br />
var i de foregaaende Aar. Der ank<strong>om</strong> nemlig i 1893 kun 1,170,760 sup.<br />
Feet mod 12,489,000 i 1892, 20,272,000 i 1891 og over 35,000,000 i 1890.<br />
I Aarets elleve sidste Maaneder importeredes slet intet af denne Slags Last.<br />
Priserne angives at have været noget bedre end i det foregaaende Aar, nemlig<br />
fra £ 4. 10. 0 til £ 5. 5. 0.<br />
Ogsaa af andre amerikanske Træsorier svandt Importen ind til en ren<br />
Ubetydelighed imod, hvad den tidligere har været, og Priserne holdt sig gjennemgaaende<br />
lave, saaledes s<strong>om</strong> fremgaar af nedenstaaende Oversigt:<br />
Import<br />
Pris<br />
i sup. Feet<br />
per 1,000 sup. Feet<br />
Californian Redwood 270,948 £ 7. 5. 0 à £ 7. 10. 0<br />
Ceiling, tongued & grooved 17,245 » 8. 0. 0 à » 8. 10. 0<br />
Sugar Pine 238,057 » 11. 0. 0 à B 12. 10. 0<br />
Clear Pine » 15. 0. 0 à B 17. 10. 0<br />
Shelving 42,380 B 11. 0. 0<br />
Af Kauri Pine fra New Zealand importeredes kun 2,653,391 sup. Feet,<br />
mod 5,201,473 i det foregaaende Aar. Priserne have paa Grund af den indskrænkede<br />
Tilfbrsel kunnet höides noget höiere, og senest har været betalt 14<br />
à 16 Sh. per 100 sup. Feet for prima Kauri Bord.<br />
Importen af White Pine og Red Pine fra New Zealand, der for nogle<br />
Aar siden var helt liden, tiltog ei ubetydelig og skal have andraget til över<br />
2,500,000 sup. Feet. Förstnævnte Træsort benyttes mest til Kasser for Export<br />
af Smör, og udskibes især fra Havnen Greymouth.<br />
I en tidligere Aarsberetning er gjort opmærks<strong>om</strong> paa Muligheden af en<br />
betydelig Export fra Australien af Træblokke til Brolægning. Iaar har Prövesendinger<br />
af saadanne Blokke fundet Sted fra Hobart til London, og skal i<br />
disse Dage den förste Bestilling være indlöbet, rigtignok kun en ganske liden.<br />
Men skulde denne förste Sending lykkes, er der al Sandsynlighed for, at der<br />
vil springe op en stor Industri, der vil have Betydning ogsaa for De forenede<br />
Riger; den vil nemlig i höi Grad vanskeliggjöre Salg af lignende Trævirke fra<br />
vore Skove, men paa den anden Side vil der aabnes ny Anledning til Returfragt<br />
for vore hertil k<strong>om</strong>mende Skibe.<br />
I Tasmania findes Marked, ihvorvel ei noget stort, for Kassebord fra Sverige<br />
eller Norge; endel saadanne have været importerede fra Sundsvall.
258<br />
Fisk. Det i forrige Aar indförte Toldpaalæg af 5 Sh. per Cwt for saltet<br />
Fisk har i nogen Mon hindret Afsætningen, dog antages af saadan Vare<br />
fra De forenede Kiger at være solgt mindst lige stort Kvantum s<strong>om</strong> i det foregaaende<br />
Aar. For Sild i Halvtönder betaltes fra 15 Sh. til 24 Sh. efter<br />
Kvalitet. Klipfisk af Længer, der her synes at foretrækkes for Klipfisk af<br />
Torsk, solgtes til 3 1 /2 à 4 D. per Lb for priuüa Vare, og ned til 2 1/2 D. for<br />
simplere. »Boneless cod» og »Boneless Ung», mest af amerikansk Tilvirkning,<br />
betingede fra 4 til 5 D. per Lb; lignende Vare fra Norge kunde antagelig <strong>om</strong>sættes<br />
i större Udstrækning, thi de suiaa Mæogder, s<strong>om</strong> i 1892 hidförtes fra<br />
Aalesund, solgtes med L·ethed til 5 D.; i disse Dage er et mindre Parti ank<strong>om</strong>met<br />
fra Christianssund. Ansjos af flere, saavel svenske s<strong>om</strong> norske, Mærker<br />
vinder Favör, og synes Importen aarlig at tiltage noget.<br />
Afsætningen af de finere hermetiske Varer, der nærmest maa regnes for<br />
Luxusartikler, faldt vanskelig paa Grund af de trange Tider, og fordi der næsten<br />
stedse var rigelig Tilgang paa fersk Fisk til billige Priser.<br />
Papir, Pap, Tapeter. Importen af disse Varer fra De forenede Riger<br />
synes nu paa god Vei at udvikle sig til, hvad den bör blive. I Aarets Löb<br />
ere flere Förbindelser indledede, Pröver udvexlede og Pröveordres indsendte,<br />
samt nogle Partier allerede dels ank<strong>om</strong>ne, dels underveis. Med det sidste tydske<br />
Dampskib ank<strong>om</strong> c:a 250 Collies Papir, hvoraf en större Del fra Sverige<br />
og Norge. Det vil antagelig især være Trykpapir, s<strong>om</strong> finder Marked her, men<br />
ogsaa forskjellige Slags Omslagspapir, Filtrerpapir, Træpap og maaske Tapeter.<br />
De större Dagblade, hvilke konsumere Trykpapir i betydelige Mængder, opstille<br />
meget strenge Vilkaar for Leverancerne, men vore Fabrikanter synes at have<br />
indseet Nödvendigheten af at finde sig heri, <strong>om</strong> man vil have Ordres fra disse<br />
Kunder. Trykpapir indgaar toldfrit, medens Omslagspapir — til Fordel for<br />
en enkelt, mindre betydelig Fabrik — er belagt med den höie Told af £ 6<br />
per Ton.<br />
Kridt, Cement, Mursten. Af svensk Kridt ank<strong>om</strong> i 1893 intet; prima<br />
engelsk Kridt solgtes gjennem hele Aaret til saa lave Priser, at Konkurrenee<br />
fra Sverige gjordes umulig, nemlig £ 2. 7. 6 à SL 2. 12. 6 per Ton her leveret.<br />
Svensk eller norsk Mursten vil ei kunne sælges her, uden naar den<br />
bringes hid til Ballastfragt, og naar Prisen her samtidig staar höit, hvilket den<br />
neppe vil k<strong>om</strong>me til at gjöre i de næste Par Aar. Cement burde derimod i<br />
betydelig Mængde kunne sælges hertil fra Sverige. Importen af denne Vare<br />
androg i det forlöbne Aar kun til 73,450 Fade, mod 171,005 Fade i 1892,<br />
der ätter var betydelig mindre end i de foregaaende Aar. Beholdningerne ere<br />
ei store, og de nu forestaaende betydelige Kloakbygninger antages at ville fornödige<br />
en foröget Import. Der synes ei at være synderlig Grund til at frygte<br />
Koncurrencen fra indenlandske Cementfabriker, thi disse Anlæg have hidintil<br />
kun hävt liden Fremgang; og heller ikke den for et Par Aar siden paa Maria<br />
Island i Tasmania anlagte Fabrik bar endnu kunnet faa sit Produkt introdueeret<br />
paa Melbournemarkedet. Sidstnævnte Fabrik vil dog maaske overtage den större<br />
Del af Tasmanias Forsyning med Cement; den fik iaar helt nyt Maskineri indfört<br />
fra England. En Mængde Mærker sælges her, uden at noget synes at<br />
nyde synderligt Fortrin, og vil enhver god Vare let kunne indarbeides. Tolden<br />
er 1 Sh. per Cwt, og dreiede Priserne sig <strong>om</strong> 11 Sh. 6 D. og 12 Sh. 6 D.<br />
per Fad, fortoldet.<br />
Af Granit importeredes ei lidet, og antager man, at for svensk eller norsk<br />
Vare vilde kunne opnaaes c:a 3 Sh. per engelsk Kubikfod. eller maaske lidt<br />
höiere, her leveret. De heldigste Dimensioner turde være 5'×2'/, × Vi eller
259<br />
3'×1'×1', engelsk Maal, raat tilhugget for videre Bearbeidelse eller Polering<br />
her. öranit af enhver Parve er sælgbar, naar den bare er vakker. En Sending<br />
Prover er i disse Dage ank<strong>om</strong>men hertil fra Norge. Ogsaa Marmor og<br />
maaske andre Stenarter fra De forenede Eiger turde kunne finde Marked her.<br />
Importen af Skifersten der i 1892 var usædvanlig liden, nemlig kun<br />
1,607,000 Stykker, svandt i 1893 ind til en Ubetydelighed, 219,000 Stykker,<br />
men her er nu godts<strong>om</strong> ingen Beholdning af Våren.<br />
Jern og Jernvarer. Priserne for denne Slags Varer have gjennemgaaende<br />
holdt sig yderst lave. Et hertil ank<strong>om</strong>met lidet Parti svensk Borstaal sælges<br />
kun langs<strong>om</strong>t. Der er i Aarets Löb indsendt Ordre for et Par Ton svensk<br />
Fjæderstaal, s<strong>om</strong> nu er underveis. og antages dette at ville lede til betydeligere<br />
Ordres. Der er ogsaa andre svenske Jern- og Staalvarer, s<strong>om</strong> antages at kunne<br />
indarbeides, navnlig Staaltraadstouge og visse Sorter Stangjern, men de Par<br />
svenske Fabriker, til hvilke man har henvendt sig, synes ei videre interesserede<br />
for at vinde Marked her. Af Gjærdestraad N:o 8 og 10 solgtes s<strong>om</strong> vanlig<br />
betydelige Maengder, men Priserne vare meget lave, nemlig kun £ 7. 15. 0<br />
til £ 8. 2. 6 per Ton. Galvaniseret »eorrugated» Jern betingede c:a £ 17<br />
per Ton her leveret og Pigtraad £ 17. 0. 0 à £ 17. 10. 0.<br />
Saavidt vides er eüdnu ingen Import af svensk Stöbejern forsögt, uagtet<br />
dette, med lav Fragt, antagelig vilde lönne sig. Engelsk s>Pig iron» af forskjellige<br />
Nummer og Mærker har her været noteret £ 3. 5. 0 à £ 3. 7. 6<br />
per Ton og »Hematite» £ 4. 0. 0 à £ 4. 10. 0.<br />
Saavel svensk s<strong>om</strong> norsk Hesteskosöm vinder mere og mere Favör, men<br />
kan kun sælges ved ihærdigt Arbeide af vedk<strong>om</strong>mende Agenter, og mest kun<br />
i ganske smaa Partier til Detaillister og Forbrugere.<br />
Endel svensk Knivsmedarbeide k<strong>om</strong>mer hertil via Sydney.<br />
Fyrstikker. Uagtet Voxfyrstikker bære en Told af 1 Sh. per Gros, inedens<br />
Sikkerhedsfyrstikker indgaa toldfrit, sælges fremdeles betydelige Mængder<br />
af förstnsevnte. Almindelige Svovlstikker, der tidligere fandt et stort Marked<br />
her, kunne derimod nu betragtes s<strong>om</strong> aldeles fortrængte. Priserne for svenske<br />
og norske Sikkerhedsfyrstikker have været meget lave, særlig i den sidste Halvdel<br />
af Aaret, og for nærværende kunde vist ei Ordres herfra erholdes til höiere<br />
Pris end 13 D. à 14 D. per Gros f. o. b. London eller Hamburg. Det er i<br />
senere Tid bleven vanligt, at Avertissementer anbringes paa Fyrstikæskerne, og<br />
ved den herfor ydede Betaling sættes jo Fabrikanter istand til at levere Våren<br />
noget billigere, men turde det antagelig være at anbefale, at ialfald Æskens<br />
ene Side stedse reserveres for Fabriksmærke og Stempel, da det ellers bliver<br />
altfor let at passere udenlandsk Fabrikat s<strong>om</strong> svensk eller norsk.<br />
Af kondenseret Melk importöres fremdeles c:a 1,000,000 Lbs aarlig; endel<br />
af dette Kvantum k<strong>om</strong>mer fra Fabriken »Anglo Scandinavian» ved Hamar, hvis<br />
Produkt betinger samme Pris s<strong>om</strong> bedste schweiziske Mærker, iaar ca 7 Sh.<br />
4 1/2 D. per Dusin Boxer, fortoldet.<br />
De Lavals Separatorer foretrækkes i Meierierne hertillands fremfor alle<br />
andre, og skal til dato över 900 saadanne være solgte i Victoria. Smörfarve<br />
og Ostelöbe fra Malmö har ogsaa et jevnt Marked saavel her s<strong>om</strong> i<br />
Tasmania.<br />
Af Glasvarer importeredes nogle Ubetydeligheder fra Sverige. Der synes<br />
at være Mulighed for större Omsætning af denne Slags Varer, men de ere<br />
vanskelige at indarbeide.
260<br />
Dynamit og andre Sprængstoffe fra De forenede Riger, hvoraf endel angivelig<br />
sælges i Sydney, burde ogsaa kunne finde Marked her. Af saadanne<br />
Varer importeredes i 1893:<br />
405,650 Lbs Minerkrudt til Værdi £ 8,038<br />
148,246 » Jagtkrudt » » 10,330<br />
474,250 » Dynamit, Gelatine- J> » 34,599<br />
43,560 » » anden » » 2,590<br />
71,000 » andre Sprængstoffe » » 5,555<br />
Af Kemikalier sælges hertil intet fra De forenede Riger, men formenes<br />
der at være Mulighed for Afsætning af Alun, Soda, Jod og Oxalsyre. Af<br />
Malervarer kunde maaske sælges Zinkhvidt, Blyhvidt og Kjimrög.<br />
Af norsk Tjcere ank<strong>om</strong> et Parti i ganske smaa Blikboxer, men angives<br />
Våren i saadan Emballage at stille sig noget for kostbar. Det turde være<br />
hensigtsmæssigst at benytte större firkantede Blikboxer paa 5 à 10 Gallons,<br />
maaske helst pakkede to tilsammen i en Trækasse, saaledes s<strong>om</strong> den vanlige<br />
Fremgangsmaade er, naar Petroleum sendes hertil fra Amerika. At hidsende<br />
Tjære i Trætönder, hvilket tidligere har været forsögt, er förbundet med for<br />
stor Risiko, da Våren under den länge Transport og i de hede Klimater let<br />
vil lække ud. Purubeg noteres 35 Sh. per Barrel.<br />
Kärve burde kunne importeres hertil fra De forenede Riger. Prisen hersteds<br />
for denne Vare har været op til S l /t D. per Lb, medens den i Sverige<br />
angivelig er under 2V2 D. og i Norge <strong>om</strong>kring 2 D. per Lb. Våren er toldfri.<br />
Forbruget hersteds er ikke ganske ubetydeligt.<br />
Prover af Handsker, s<strong>om</strong> for et Par Aar siden modtoges dels fra Sverige<br />
dels fra Norge, faldt ikke gaDske i Smagen og vare maaske ikke billige nok,<br />
men her gives et betydeligt Marked for denne Artikel. I 1892 importeredes<br />
til Victoria Handsker for £ 105,669 og i 1893 for £ 68,948.<br />
Prover af svensk Hvede til Vdsæd forsôgtes i det forrige Aar, og gav paa<br />
enkelte Steder meget tilfredsstillende Resultat, medens man paa andre fandt<br />
sig skuffet.<br />
De Firmaer, s<strong>om</strong> tidligere have befattet sig med Salg hersteds af Puneh,<br />
Aquavit og Öl fra De forenede Riger, have nu opgivet denne Forretning s<strong>om</strong><br />
altfor lidet lönnende, dog turde der vel være Mulighed for, at andre Agenter,<br />
hvis Tid<br />
retningen.<br />
er mindre kostbar, kunde finde det regningssvarende at optage For<br />
Svenske Stearinlys kunde maaske finde Marked her. Der importeredes i<br />
1893 til Victoria 787,000 Lbs Lys.<br />
tinger nu 7<br />
Tolden er 2 D. per Lb, og Våren be-<br />
1 /2 D. per Lb fortoldet.<br />
De Exportartikler herfra, s<strong>om</strong> kunne faa störst Betydning for De forenede<br />
Riger antages at være Hvede, Hvedemel og Uld.<br />
Da Kolonien Victoria formaar at i England optage Konkurrencen med de<br />
andre hvedeproducerende Lande, indsees ingen Grund, hvorfor det samme ei<br />
skulde være muligt ogsaa i De forenede Riger. Man interesserer sig paa denne<br />
Side i höi Grad for at finde nye Markeder og er villig til adskillig Opofrelse<br />
for at bringe Forretning istand. Ders<strong>om</strong> ogsaa Importörer i De forenede Riger<br />
nærede Interesse for Sägen, vilde Förbindelser snart være knyttede. Prover<br />
ere herfra blevne indsendte og alle forberedende Skridt gjorte. Det samme<br />
gjælder Artikelen Uld.
261<br />
En anden meget betydelig Artikel, s<strong>om</strong> med Fordel kunde kjöbes herfra,<br />
er Talg. Exporten deraf fra Victoria tiltager hurtig. Priserne have iaar s<strong>om</strong><br />
vanlig fluktueret meget, men i det hcle holdt sig lave. Der noteres nu for<br />
Prime Beef £ 22, Prime Mutton £ 22,, Middling £ 20, Inferior £ 17 à £<br />
19, alt per Ton.<br />
Læder og Skind exporteres ogsaa i stigende Mængde. Tidligere skal Tilberedningen<br />
hertillands oftere været mangelfuld, men dette har man i senere<br />
Tid rettet paa. Garverbark af forskjellige Aeaciaarter gjælder nu fra £ 4 til<br />
£ 6 per Ton i Bundter, og op til £ 8 förmålet.<br />
Vin og Druebrændevin. Koloniens Vine vinde Favör i England og antages<br />
ogsaa at kunne finde Marked hos os, naar de först blive kjendte. Produktionen<br />
af Druebrændevin tiltager hurtig, og antages at ville naa en betydelig<br />
Höide, da Vinene hertillands, s<strong>om</strong> föran nævnt, i Álmindelighed ere meget rige<br />
paa Alkohol.<br />
Ders<strong>om</strong> De forenede Rigers Import af de föran nævnte og muligens tillige<br />
andre australiske Artikler voxede op til nogen större BetydniDg, maatte dette<br />
antagelig blive til Gavn ogsaa for vor Export derved, at endel af den Kurtage.<br />
s<strong>om</strong> nu betales for Remisser mellem Landene, vilde kunne indspares. Hidintil<br />
have vi jo godts<strong>om</strong> ingen Import hävt fra Australien, hvorfor Fakturabelöbene<br />
for vor Trælast og de faa andre Artikler, s<strong>om</strong> vi have exporteret hertil, have<br />
maattet dækkes med Vexler paa europeisk Bankplads, og Kursen for saadanne<br />
har i Álmindelighed holdt sig meget höi. K<strong>om</strong> derimod Varer til at gaa begge<br />
Veie, vilde Betalingen delvis kunne formidles ved Banker inden De forenede<br />
Riger, og kun Balancen gaa gjennem fremmed Bank.<br />
Naar bortsees fra Trælastbranehen, synes Forretningsverdenen i De forenede<br />
Riger lidet interesseret for det australiske Marked. Man har hersteds<br />
hävt Anledning til at sammenligne en Række Breve fra Kjöbmænd i Amerikas<br />
forenede Stater med lignende fra svenske og norske Firmaer, og har man fundet<br />
en paafaldende Forskjel. Medens Amerikanerne, naar der er Tale <strong>om</strong> at<br />
knytte en ny Förbindelse eller introducere en ny Vare, stråks i de förste Breve<br />
give fuldt udtömmende Besked <strong>om</strong> alt, s<strong>om</strong> deres Korrespondent her i Landet<br />
behöver at vide, og oftest tillige forsyner ham med en god privat Telegrafcode,<br />
saaledes at senerehen betydelige Forretninger kunne afgjöres ved et kort Brev<br />
eller endog et enkelt telegraferet Ord, samt derhos uden Ophold besvare alle<br />
Breve, vise vore Landsmænd desværre stor Efterladenhed i sin Korrespondence<br />
baade ved at meddele altfor knaphændige Oplysninger og ofte tillige ved at i<br />
længere Tid opsætte Besvarelsen af vigtige Breve; i intet eneste Tilfælde vides<br />
nogen privat Telegrafeode at være sendt hertil fra Sverige eller Norge. Saa<br />
läng Tid s<strong>om</strong> Vexling af Brev tager, og saa kostbar s<strong>om</strong> vanlig Telegrafkorrespondance<br />
er, synes det dog at ligge nær, at man bör sörge for en hensigtsinæssig<br />
Telegrafcode, og kunne vi i denne Henseende vistnok have meget at<br />
lære af Amerikanerne. Ligesaa burde vi efterligne disse i at sende större og<br />
rigeligere Prover, thi vidtdreven Spars<strong>om</strong>hed i dette Stykke gjör et mindre<br />
godt Indtryk og lönner sig neppe.<br />
Fra Sverige har Konsulatet i Aarets Löb modtaget trende Böger, nemlig<br />
»Export of Sweden», udgivet af Herrerno Reinh. Hörnell og Wilhelm Kôersner.<br />
»Catalogue of Swedish Exports», af herr Wilhelm Tesch, og »Swedish Catalogue,<br />
World's Columbian Exposition 1893, Part II», af D:r S. A. Löfström. Disse<br />
fortrinlige Værker ere af den störste Nytte under Arbeidet for at skaffe svenske<br />
Produkter nye eller udvidede Markeder, idet de give en klar Oversigt över<br />
Landets Produktion og dennes Vilkaar, samt over Exportartiklernes Kvalitet,
262<br />
Pris og Afsætningsforhold, og vilde det være særdeles önskeligt <strong>om</strong> lignende<br />
Haandböger snarest muligt bleve udarbeidede ogsaa for Norge.<br />
Told. For at dække Underbalance i Budgettet paalagdes i Juli Maaned<br />
en saakaldet »primage duty», der ved Siden af den ordinære Told skulde erlægges<br />
med 3 % af Værdien af alle Varer, der tidligere ei avarede höiere Told<br />
end 25 % af Værdien. I August Maaned blev först bestemt, at denne Afgift<br />
kuu skulde ramme Varer. s<strong>om</strong> tidligere indgik toldfrit, og et Par Uger senere<br />
at den skulde reduceres til 1 %, men ramme alle ioiporterede Varer.<br />
Ogsaa i Tasmania blev noget senere en lignende »primage duty» indfört,<br />
og dens Belöb fastsat til 3 3 /4 % af Værdien af alle importerede Varer, med<br />
Undtag alene af dem, s<strong>om</strong> svare en Værditold af kun 5 % (Minimums).<br />
Det er dog Meningen, at saavel i Victoria s<strong>om</strong> i Tasmania denne »primage<br />
duty» kun maa betragtes s<strong>om</strong> en midlertidig Foranstaltning, og at den<br />
ätter skal ophæves, saasnart Statskassens Tilstand tillader det. For Tasmanias<br />
Vedk<strong>om</strong>mende<br />
Budgettermin.<br />
foreligger Forslag <strong>om</strong> Ophsevelse allerede i den indeværende<br />
Man er i den Grad bleven vænnet til at vente Statsbjælp til alle industrielle<br />
Foretag, at neppe noget eneste saadant, stort eller lidet, her sættes i<br />
Gäng, uden at man söger at erbolde og grunder sine Beregninger paa Toldbeskytlelse<br />
eller Statspremie. S<strong>om</strong> et Exempel paa, til hviike Urimeligheder<br />
man i den Retning kan gaa, anföres, at det herværende Gask<strong>om</strong>pagni, der stadig<br />
giver 12 % Dividende, iaar har ansögt <strong>om</strong>, at der maatte blive lagt en<br />
klækkelig Told paa Petroleum.<br />
for Indförselstold paa Stenkul.<br />
Samtidig agitere Kulgrubeeierne inden Victoria<br />
Vdsigterne for Emigranter ere i senere Tider stadig blevne mindre og<br />
mindre gode og det til saadan Grad, at man har seet sig nödt til saavel i de<br />
sidste to Aarsberetninger s<strong>om</strong> ved en speciel Rapport at advare mod Indvandring<br />
hertil. Undtagelse gjordes dog dengang for enkelte Klassers Vedk<strong>om</strong>mende;<br />
men for Tiden antager man, at ingen andre end Folk med nogen Kapital, og<br />
da navnlig Landmænd, s<strong>om</strong> ville kjöbe Jord, bör tænke paa at begive sig hid<br />
fra De forenede Riger. Lönningerne i visse Arbeidsbrancher kunne vistnok,<br />
uagtet reducerede til kun 50 à 75 % af, hvad de vare for faa Aar siden,<br />
endnu synes ganske tillokkende sammenlignede med de tilsvarende i Hjemlandene;<br />
men naar tages i tilbörlig Betragtning, at Levemaaden hersteds er en<br />
god Del kostbarere end hjenjme, samt især at Adgangen til Arbeide er långt<br />
mere ujevn og usikker, turde der ei findes nogen förnuftig Grund til at foretage<br />
den länge og kostbare Reise hertil. Kontorfolk ere ei alene relativt men<br />
absolut lavere lönnede i Melbourne end i Stockholm og Cliristiania. Akademiske<br />
Grader og Examina aflagte i Hjemlandet ville kun yderst sjelden kunne<br />
hjælpe en Mand til at tjene sit Bröd her. Selv for Tjenstepiger, hviike hidtil<br />
stedse have kunnet være sikkre paa at stråks ved Ank<strong>om</strong>sten finde gode Pladse,<br />
er Lönnen nu saa redueeret, at de kun lidet ville vinde ved at k<strong>om</strong>me hid.<br />
En Mængde svenske og danske Meierister have i de senere Aar faaet gode<br />
Ansættelser her, men heller ikke i denne Branche synes der for det förste at<br />
være Rum for flere. Den almindelige Lön for Jernbane- og Veiarbeidere er<br />
nu kun 5 Sh. per Dag mod 7 Sh. 6 D. for et Par Aar siden. Landmænd<br />
med nogen Kapital ville derimod just nu kunne gjöre det godt, da en Mængde<br />
större og smaa Brug ere tilsalgs for meget billig Pris, liges<strong>om</strong> der er Regjeringsland<br />
at faa paa liberale Betingelser saavel i denne Koloni s<strong>om</strong> især i<br />
Tasmania.
263<br />
Diverse Oplysninger.<br />
Antallet Mönstringer og Römninger var:<br />
Paamönstrede Afmöastrede Römninger<br />
Svenske Fartöier 2 1 4<br />
Norske » 16 18 —<br />
Hyrerne holdt sig gjennem hele Aaret usædvanlig lave, og kunde <strong>om</strong>trent<br />
til enhver Tid for vore Skibe fuldbefarne skandinaviske Sömænd erholdes til<br />
£ 2. 15. 0 à £ 3. 0. 0 per Maaoed. Paa britiske Seilskibe betaltes i Langfart<br />
fra £ 3. 0. 0 til £ 4. 0. 0, i Kystfart £ 4. 10. 0. Paa Dampskibe<br />
i Kystfart vare Hyrerne fra Aarets Begyndelse af £ 7. 0. 0 per Maaned,<br />
hvilket imidlertid fra Juli Maaned nedsattes til £ 5. 0. 0. »Seamens Union»<br />
sögte vel at mode dette med en Strike, men denne döde snart hen og havde<br />
ingen anden Fölge, end at adskillige af de Strikende k<strong>om</strong> ud af Stiiling og<br />
maatte söge sig andet Arbeide eller förlade Kolonien. Flere Dampskibskorupagnier<br />
vægrede sig nemlig ved ätter at tage i sin Tjeneste nogen af de Sömænd,<br />
der efter »Unions» Ordre havde forladt Skibene för Kontrakttidens Udlöb.<br />
Samtidig med Hyrens Nedsættelse ere ogsaa Reglerne for Beregning af<br />
Betaling for Övertids Arbeide, der nu er 1 Sh. per Time, blevne noget forandrede<br />
i Redernes Favör.<br />
Paa Grund af stærk Udvandring, især til Western Austraiia, hvor rige<br />
Guldminer ere opdagede, er Folkmængden i Victoria i de to sidste Aar ikke<br />
tiltaget, og det uagtet Antallet af Födsler har været <strong>om</strong>trent dobbelt saa stort<br />
s<strong>om</strong> Antallet af Dödsfald. I 1892 födtes 37,829, döde 15,849. indvandrede<br />
62,951 og antages udvandret över 80,000. I Tasmania var Forholdet ganske<br />
lignende, kun i mindre Skala.<br />
Sundhedstilstanden inden Distriktet har gjennem hele Aaret været god.<br />
Drikkeondet synes fremdeles at være den værste Svöbe for Landet, og ad<br />
Lovgivningens Vei er hidtil saare lidet gjort for at standse det. En af Koloniens<br />
freinragende Mænd udtalte nylig fölgende: »Drik foraarsager i denne Koloni<br />
antagelig större Tab for Staten og for Individet, mere Ulykke i Familierne<br />
og flere Forbrydelser end alle andre Aarsager tilsammentagne. Ifölge officiel<br />
Statistik konsumeredes her i 1891 paa en Befolkning af kun lidt över 1,100,000<br />
Individer et mindre end 1,360,000 Gallon Spirituösa, 2,000,000 Gallon Vin<br />
og 20,000.000 Gallon 01, hvilket man kan beregne at have kostet Konsumenterne<br />
c:a £ 6,500,000. Naar Kvinder, Börn og Totalafholdsforeningernes<br />
Medlemmer sættes ud af Betragtning, k<strong>om</strong>mer altsaa paa hver voxen Mand her<br />
i Landet et Forbrug af c:a £ 22. 10. 0 per Aar, eller över 8 Sh. per Uge,<br />
til berusende Drikke. I 1890 var Belöbet end större, nemlig £ 6,750,000,<br />
og i 1885 £ 5,500,000, og for de otte Aar 1885—1892 tilsammen faar man<br />
ud et Forbrug af £ 46.000,000 eller netop samme Belöb s<strong>om</strong> hele den Statsgjæld,<br />
der nu trykker Kolonien.» I 1891 foretoges i Victoria 35,429 Arrestationer,<br />
hvoraf de 18.000 vare for Drukkenskab.<br />
Fra den l:ste Juli 1892 til den 30:te Juni 1893 döde i Victoria 23<br />
svenskfödte og 22 norskfödte Individer; af disse döde 22 i Hospital eller andre<br />
Velgjörenhedsindretninger, 13 <strong>om</strong>k<strong>om</strong> ved Ulykkeshændelser og 1 ved Selvmord.<br />
Af 51 svenske og norske Uodersaatter, s<strong>om</strong> Konsulatet ifölge Anmodning<br />
fra hjemmeværende Slægt og Venner i Aarets Löb lod efterlyse, lykkedes det<br />
at finde 15. Tre andre kunde man konstatere at være afgaaede ved Döden.<br />
Gjennem Konsulatet hjemsendtes ved Sömandsanvisninger i Aarets Löb til<br />
Sverige £ 267. 12. 4 og til Norge £ 129. 0. 0.
264<br />
Til Söfolk <strong>om</strong>bord i svenske og norske Skibe samt til i Kolonien bosatte<br />
Landsmænd ank<strong>om</strong> der under Konsulatets Adresse c:a 3,000 Breve, hvoraf<br />
henimod 150 vare utilstrækkelig frankerede.<br />
Den skandinaviske Menigheds Byggefond for en paatænkt Kirke andrager<br />
fremdeles kun til lidt över £ 500, idet samme paa Grund af de trykkede Tider<br />
i Aarets Löb ingen anden Forögelse har faaet end indvundne Renter. Et<br />
skandinavisk Læseværelse har i nogen Tid været aabnet, og har et her etableret<br />
norsk Firma gratis stillet Lokale for samme til Disposition. I Förbindelse<br />
med Læseværelset er der oprettet et »Scandinavian Labour Office», gjen·<br />
nem hvilket i 1892 över 100 svenske, norske og danske erholdt Arbeidspladse,<br />
men i 1893 kun 16.<br />
Konsulatkontoret er i William Street N:o 33, og höides aabent alle Sögnedage<br />
fra Kl. 10 til 4 1/2, <strong>om</strong> Lördagene dog kun fra Kl. 10 til 2.<br />
Col<strong>om</strong>bo (Ceylon).<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
H. Gundersen.<br />
Härvarande hamn besöktes under året af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 318 ton<br />
oeh 10 norska <strong>om</strong> 13,971 ton. Till Point-de-Galle ank<strong>om</strong>mo 7 norska fartyg.<br />
Någon direkt <strong>handel</strong>sförbindelse med de Förenade rikena är icke att anteckna,<br />
dock synes svenskt jern <strong>och</strong> stål på indirekt väg hafva k<strong>om</strong>mit hit,<br />
ehuru inga siffror der<strong>om</strong> föreligga. Svenska tändstickor förek<strong>om</strong>ma också i<br />
marknaden, men hafva att utstå en svår konkurrens med sådana från Japan.<br />
F. W. Bois.<br />
Innehåll: Amsterdam (sid. 217), Col<strong>om</strong>bo (sid. 264), Gibraltar (sid. 245), Hannover<br />
(sid. 247), Karlsruhe (sid. 246), Lourenço Marques (sid. 244), Melbourne (sid. 249), Messina<br />
(sid. 235), Triest (sid. 248).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Utdrag ur<br />
års<strong>berättelser</strong> från de Förenade rikenas konsuler m. m.<br />
Årg. 1894. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1894. N:o 7.<br />
Washington den 27 mars 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Det forlöbne Aar er bleven et Mærkeaar i de Forenede Staters Udviklingahistorie<br />
ved fölgende to Begivenheder: Verdensudstillingen i Chicago og den<br />
store Pengekrise, hvilken sidste naaede sit Höidepunkt just under Udstillingstiden;<br />
de to foregaaende större Kriser i 1857 og 1873 antoges at hidröre<br />
henholdsvis fra overdrevne merkantile Kreditforhold og industriel Överproduktion,<br />
medens Unionens Sölvlovgivning hovedsagelig faar Skyiden for 1893 s<br />
Krise; saas<strong>om</strong> samtidigt virkende Aarsager niaa dog formentlig betegnes de<br />
sidste Aartiers altfor liöit drevne Spekulationer, især i fast Eiendoni, overdrevne<br />
Arbeider- og Tjenerlönner og s<strong>om</strong> Fölge deraf altfor höit opdrevne Levnets<strong>om</strong>kostninger.<br />
Saagodts<strong>om</strong> alle Jernbane- og Industriaktier faldt betydeligt i<br />
Værdi, og talrige större Selskaber k<strong>om</strong> under Administration. S<strong>om</strong> et eiend<strong>om</strong>meligt<br />
Træk bör anföres. att det under flere Maaneder var förbundet med<br />
de störste Vanskeligheder at erholde kontante Penge; Aarsagen hertil var, at<br />
Almenheden, s<strong>om</strong> frygtede for at saagodts<strong>om</strong> enhver Bank vilde suspendere<br />
sine Betalinger, tog ud alle sine deponerede Penge og selv opbevarede de Summer,<br />
s<strong>om</strong> eliers ere forvarede i Bankernes Kjældere; under nogle Maaneder<br />
beregnede flere större Banker en Præmie af 5 % blöt for at udlevere Kontanter.<br />
I Juli og August udfærdigedes der i New-York og de större Steder<br />
Clearing-House-Certifikater til en Værdi af henved 70 Millioner Dollars, og<br />
dette Middel, hvortil der nu altid gribes for at ofværge en overhængeude og<br />
forbigaaende Fare, viste sig ogsaa denne Gäng virks<strong>om</strong>t; var det ikke her i<br />
rette Tid bleven benyttet, er det vanskeligt at vide, hvorvidt selv de solideste<br />
Banker vilde have kunnet overleve August Maaned. Den 1 November vare<br />
alle Certifikater ätter inddragne.<br />
Krisens Vendepunkt indtraf i sauime Öieblik s<strong>om</strong> Kongressen, der var<br />
bleven indlsaldt til extraordinært Mode i Begyndelsen af August, i Slutningen<br />
af samme Maaned ved Repræsentanthusets Beslulning viste, at der vilde blive<br />
gjort Älvor af Ophævelsen af den da gjældende Lovgivning <strong>om</strong> et maanedligt<br />
Indkjöb for Statens Regning af 4 1 /, Millioner Unzer Solv: selve den fortnelle<br />
Ophævelse fandt dog, paa Grund af de långvarige Forhandlinger i Senatet, först<br />
Sted den 1 November, men Udfaldet var forud diskonteret, og Noteringerne<br />
havde allerede under to Maaneder vist en jevn Stigning.<br />
Ea Forestilling <strong>om</strong> de ved Krisen foraarsagede Tab af Kapitaler vil kunne<br />
erholdes ved nedenstaaende Meddelelser, der ere hentede fra Dagbladenes Op·<br />
gaver över Kursnoteringerne til forskjellige Tider: det store Aktieselskab American<br />
Cotton Oil Co., der repræsenterer en Kapital af 20 Millioner Dollars,<br />
havde den 1 Nov. 1892, altsaa för Krisens Begyndelse, en Notering pr Aktie<br />
af 46; den 1 Aug. 1893, altsaa <strong>om</strong>trent Krisens Höidepunkt, var Værdien<br />
falden til 25; den 1 Febr. 1894 var den igjen 28. — American Sugar Ref.<br />
Co., med en repræsenteret Kapital af 37 Millioner Doll., havde sine Aktier<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart.<br />
18
266<br />
til de samme tre ovennævnte Tider noterede til 111, 68 og 77. — Chicago<br />
Gas Co., med Kapital af 25 Millioner, havde til samme Tider Noteriüger af<br />
94, 42 og 64. — General Electric Co., Kapital 30 Millioner, 116, 38, 35.—<br />
National Lead Co., Kapital 15 Millioner, 48, 19, 28. — Distilleries & Cattle<br />
Feeding Co., Kapital 35 Millioner, 66, 14, 27. — Western Union Telegraph<br />
Co., Kapital 86 Millioner, 98, 68, 84. — National Cordoge Co., Kapital 10<br />
Millioner, 134, 12, 17; Selskabet k<strong>om</strong> under Administration den 5 Maj.<br />
Fölgende store Jernbaneselskaber bör ogsaa bemærkes:<br />
Ene, med Kapital af 20 Millioner Doll., noteredes til de samme ovennævnte<br />
Tider 45, 9 og 12; det k<strong>om</strong> under Administration den 25 Juli;<br />
North Pacific, Kapital 36 Millioner, havde sine Aktier noterede til 50,<br />
8 og 17; under Administration 16 Aug.;<br />
Union Pacific, Kapital 60 Millioner, 40, 17 og 17; under Administration<br />
13 Okt.;<br />
Atchison, Topeka & Santa Fé, med Kapital af 102 Millioner Doll., noteredes<br />
39, 14 og 12; k<strong>om</strong> under Administration den 23 Dec; en stor Del<br />
af dette betydelige Jerubaueselskabs Aktier lade til at være placerede i England;-<br />
New-York & New England, med Kapital af 20 Mill. Doll., 45, 17 og 19;<br />
k<strong>om</strong> under Administration den 27 December;<br />
Missouri Pacific, med Kapital af 47 Millioner, 62. 18 og 24.<br />
Disse Exempler kunde selvföigelig foröges næsten i det Uendelige; hor<br />
skal endnu kun anföres, at et saadant Jernbaneselskab s<strong>om</strong> New-York Central,<br />
med sin Kapital af 90 Millioner, sin stæi·ke Trafik og mönsterværdige Administration,<br />
faldt fra 111 paa föratuævnte Tid til henholdsvis 97 og 101; Illinois<br />
Central, ogsaa et af de solideste Selskaber, med Kapital af 50 Millioner,<br />
noteredes til samme Tider i 100, 89 og 93.<br />
Ifölge paalidolige Opgaver indstillede ikke mindre end 642 Banker sine<br />
Betalinger under Aaret; deres opgivne Passiva udgjorde tilsammeu 211 Mill.<br />
Doll. Disse to Tal maa betegnes s<strong>om</strong> overordentlige og vise bedre end noget.<br />
Audet Krisens Udstrækning; bestemte tilsvarende Talopgarar for de foregaaende<br />
Aar foreligge ikke, men Autallet af fallerede Banker under almindelige Aar<br />
synes i Gjenneinsuit ikke at overskridc 12; den almindelige Forögelse fra 12<br />
til över 600 tåler for sig selv uden nogen K<strong>om</strong>mentar.<br />
Med Hensyn till Agerbruget kan det anföres, at. saavel Hvede- s<strong>om</strong> Bygliösteu<br />
var ringere end i det foregaaende Aar, Majs- og B<strong>om</strong>uldshösten deritnod<br />
noget höiere. Tallene ere for Hvede, Majs og Byg< Vedk<strong>om</strong>mende:<br />
Hvede Majs Byg<br />
1893 400 Mill. Bush. 1.650 Mill. Bush. 641 Mill. Bush.<br />
1892 516 » » 1,628 » » 661 t> »<br />
1891 612 » » 2,060 >» » 738 » »<br />
1890 399 i- » 1,490 » » 523 » »<br />
1889 490 » f> 2,112 » » 751 » »<br />
Uagtet den betydelige Aftagen i Af kastningen for Hvedes Vedk<strong>om</strong>mendehave<br />
Priserue aldrig været saa lave s<strong>om</strong> nu: ved Aareis Slutning var Prisen<br />
i New-York 65'/, Cents pr Bushel mod 80 i 1892 og 104 i 1891. I Vesten<br />
skal der endog være bleven solgt Hvede til 35 Cents pr Bushel.<br />
Produktionen af B<strong>om</strong>uld i 1893 anslaaes til 7.275,000 Baller mod<br />
6,717.142 i 1892; Priserne angives at være lavere end nogensinde för, nemlig<br />
6'99 Cents pr 65 mod 8.4 i 1892.<br />
Produktioueu i Siöbejern vedblev i den förste Halvdel af Aaret at være<br />
ligesaa betydelig s<strong>om</strong> under det foregaaende Aar, det vil sige. den gik op til
267<br />
<strong>om</strong>trent 5 Millioner Ton; i den sidste Halvdel af Aaret derimod led Jern·<br />
industrien, ligea<strong>om</strong> enhver anden Industri i Landet, under Trykket af Krisen:<br />
i Begyndeisen af Maj vare 251 Masovne i Virks<strong>om</strong>hed, uien af disse arbeidede<br />
der den 1 Oktober kun 114.<br />
Ogsaa paa den udenlandske Handel viste Krisen sin Indflydelse, idet Imjiortev,<br />
der havde vseret særdeles betydelig under de förste 6 Maaneder. var<br />
forholdsvis ligesaa ubetydelig under Aarets sidste Halvdel.<br />
Værdien af den satnlede Import under Aaret anslaaes til 776 Mill. Doll.<br />
mod 840 i 1892. De toldfrie og de toldbare Artikler fordele sig paa dette<br />
Belöb med henholdsvis 417 og 359 Mill.<br />
De vigtigste Indförselsartikler vare:<br />
V a r e r<br />
Værdi<br />
Mill. Doll.<br />
Sukker 124<br />
Kaffe 84<br />
Kemikalier, Parver, Lægemidler<br />
46<br />
Uld og Uldvarer 44<br />
Silkevarer 35<br />
Raasilke 18<br />
B<strong>om</strong>uldsvarer ... 30<br />
V a r e r<br />
Værdi<br />
Mill. Doll.<br />
Jern og Jernai·beider 29<br />
Hamp, Stry og Varer deraf... 24<br />
Huder 22<br />
Frugt 20<br />
Guttapereha 17<br />
Træ og Trævarer 15<br />
Tobak 14<br />
Vin 8<br />
Af de importerede Varer indfortes den störste Del, neailig Varer til en<br />
Værdi af 572 Mill. Doll., i fremmede Dampskibe; i udenlandske Seilskibe<br />
indfortes der Artikler til en Værdi af 49 Mill. Doll. og i indenlandske Seilskibe<br />
Varer for 51 Mill. Doll.<br />
De vigtigste Udförselsartikler vare:<br />
Varer<br />
Værdi<br />
Mill. Doll.<br />
B<strong>om</strong>uld 204<br />
mod 217 Mill. i 1892.<br />
llvede og Hvedeniel<br />
mod 195 Mill. i 1892.<br />
151<br />
Majs<br />
mod 42 Mill. i 1892.<br />
28<br />
Flæsk - 40<br />
Varer<br />
Værdi<br />
Mill. Doll.<br />
Svinefedt 35<br />
Purufin 38<br />
Jern- og Staalarbeider 30<br />
Tobaksblade.. 23<br />
B<strong>om</strong>uldsvarer 22<br />
Læder og Lædervarer 13<br />
Værdien af den samlede Export anslaaes til 855 Mill. Doll. mod 923 i<br />
1892 og 957 i 1891. Ogsaa den störste Del af Udförselen, nemlig Varer til<br />
Værdi af 670 Mill., foregik i udenlandske Dampskibe; i udenlandske Seilskibe<br />
udförtes der Varer for 68 Mill., i indenlandske for 25 Mill.<br />
Mellem de forskjellige Næringer fordele Kxportværdierne sig saaledes:<br />
Værdi<br />
Mill. Doll.<br />
Landbrug 619<br />
Fabriker 177<br />
Skovprodukter 28<br />
Værdi<br />
Mill. Doll.<br />
Bjærgværksprodukter 22<br />
Fiskerier 5<br />
Diverse 4<br />
De Lande i Europa, hvortil de störste Kvantiteter B<strong>om</strong>uld udförtes, vare<br />
s<strong>om</strong> sedvanligt England, Tydskland og Frankrige; de forskjellige Arter af Födevarer<br />
saavels<strong>om</strong> Parafin udförtes fornemmelig til England.
268<br />
Da Totalværdien af Udförselen viser et Overskud över Indförselsværdien<br />
af 78 Mill. Dollars, skulde man ogsa for 1893's Vedkonimende have ventet en<br />
betydelig Import af Guld; istedet derfor udförtes der Guld til et Belöb af<br />
7 Mill., et rioge Belöb i Saninienligning med 1892's 59 Mill.; af Solv udförtes<br />
der for 28 Mill. mod 14 Mill. i 1892. Erfaringen fra forrige Aar<br />
har altsaa ätter godtgjort, hvor lidet Ind- bg Udförselen af ædle Metaller har<br />
med Vareudbyttet eller den saakaldte Handelsbalance at gjöre. Derimod viser<br />
ogsaa det förgångne Åars Erfaring Indflydelsen af Fondsbörsens Stilling, idet<br />
der i Aarets förste 6 Maaneder, altsaa förend Krisens egentlige Begyndelse,<br />
udförtes Guld til et Belöb af 61 Mill. Doll. Paa Krisens Höidepunkt, altsaa<br />
i August Maaned, strömmede iniidlertid Guld til Landet, i den nævnte Maaned<br />
alene til et Belöb af 41 Mill. Disae Summer vare beatemte til Indkjftb af<br />
Obligationer og Aktier, s<strong>om</strong> just paa den Tid solgtes til Panikpriser, og anvendtes<br />
formodentlig og3aa til korte Laan; Diskontoen holde sig nemlig under<br />
længere Tid i 40 til 60 % regnet pr Aar og gik endog under de værste<br />
Dage op til 74 %.<br />
Til de Forenede Stater ank<strong>om</strong> der i 1893 489,000 Emigranter mod<br />
543,000 i 1892. Det er en Selvfölge, at de daarlige Tider og den deraf<br />
foranledigede Arbeidsloshed er den fornemste Aarsag til denne Formindskelse.<br />
Paa den anden Side haandhaves de Love, der söge at forhindre Indvandring af<br />
Folk, s<strong>om</strong> ikke er sunde og arbeidsföre, meget strengt.<br />
De ank<strong>om</strong>ne Emigranter tilhörte fölgende Nationaliteter:<br />
fra Storbritannien ank<strong>om</strong> 106,000 mod 107,000 i 1892<br />
» Tydskland » .... 90,000 » 118,000 »<br />
» Italien » 70,000 » 60,000 »<br />
» Österrige-Ungarn » 66,000 » 70,000 s><br />
» Sverige og Norge tils. » 51,700 » 55,000 »<br />
B Busland » 51,000 » 52,000 »<br />
» Danmark » 8,000 » 10,000 »<br />
» Holland » 8,000 » 8,000 B<br />
B Frankrige » 5,000 » 5,000 »<br />
B Schweiz » 5,000 » 7,000 »<br />
Det störste Antal k<strong>om</strong> s<strong>om</strong> sædvanligt över New-York, hvor der ialt landede<br />
403,000 Indvandrere: 30,000 k<strong>om</strong> över Philadelplna, 28,000 över Boston<br />
og 21,000 över Baltimore.<br />
De Belöb, s<strong>om</strong> herfra under Aarets Löb ere blevne opkrævede og hjemsendte<br />
til Fordel for Svensker eller Nordmænd, udgjöre tilsammen Kr. 143,977;<br />
heraf sendtes til Sverige Kr. 63,784 og til Norge Kr. 80,193.<br />
Med Hensyn til det direkte Vareudbytte mellem Sverige og Norge samt<br />
de Forenede Stater kan anföres, at Værdien af de Varer, s<strong>om</strong> i Fiskalaaret<br />
1893 (der altsaa ender den 30 Juni) indförtes fra De forenede Riger, udgjorde<br />
4,176,000 Doll. samt af dem s<strong>om</strong> udförtes dertil 4,084,000 Doll.<br />
Den förstnævnte Sum fordeler sig paa fölgende Maade:<br />
Varer Værdi, Doll.<br />
Böger, Kort o. 1 52,000<br />
Gede- og andre Skind ... 92,000<br />
Sild 155,000<br />
Varer Værdi, Doll.<br />
Saltet Makrel 122,000<br />
Takjern 74,000<br />
Stangjern 557,000
Staalbarrer 126,000<br />
Jern- eller Staaltouge... 1,153,000<br />
Fiskolie 87,000<br />
269<br />
Træmasse 1,124,000<br />
Diverse 417,000<br />
Af ovennævnte Varekvantiteter er der til Chicago direkte ank<strong>om</strong>met Artikler<br />
til en Værdi af 198,000 Doll.; det vil altsaa sige, at saa meget er der<br />
bleven toldbehandlet efter at være bleven transporteret dertil under Toldsegl.<br />
Den långt overveiende Del af Importen toldbehandlea imidlertid i selve New-<br />
York og spredes saa derfra videre til alle Dele af Landet. Denne Omstændighed<br />
gjnr det overmaade vanskeligt at erholde paalidelige Opgaver över hvor<br />
tueget af hver Vare der konsuoieres i Staterne i det Indre af Landet.<br />
Det kan endnu ikke med Sikkcrhed forudsiges, hvilkeu Virkning den nye<br />
Toldtarif, hvortil Forslaget endnu er Gjenstand for Kongressens Forbandlinger,<br />
vil faa for svenske og norske Varers Vedk<strong>om</strong>mende; Forslagets enkelte Paragrafer<br />
kunne nemlig endnu undergaa store Forandringer inden Loven sluttelig<br />
<strong>om</strong> adskillige Maaneder antagcs. Men Udsigterne maa betegnes s<strong>om</strong> gode;<br />
gjennem Udsiillingen i Chicago ere Handlende og Konsumenter blevne gjorte<br />
bekjendte med de svenske og norske Exportgjenstandes gode Egenskaber, og<br />
det vil nu afhænge af Handelsstandens og de Industridrivendes Foretags<strong>om</strong>hed<br />
og Forretningsdygtighed, i hvilken Udstrækning den k<strong>om</strong>mende Tarifs Bestem·<br />
nielser kan k<strong>om</strong>me vore Næringer og vor Export tilgode.<br />
Værdierne af de forskjellige Varer, s<strong>om</strong> i sidste Fiskalaar, altsaa indtil<br />
den 30 Juni 1893, udförtes til Sverige og Norge, opgives olficielt saaledes:<br />
Varer Værdi, Doll.<br />
Agerbrugsredskaber 65,000<br />
Rug 22,000<br />
Hvede 525,000<br />
Hvedemel 360,000<br />
Raa B<strong>om</strong>uld 570,000<br />
Gjodmogsstoffe 146,000<br />
Jern- og Staalarbeider... 72,000<br />
Saalelæder 472,000<br />
Chicago (från vicekonsuln).<br />
Varer Værdi, Doll.<br />
Parafin 959,000<br />
Saltet Kjöd..... 105,000<br />
Flæsk 110,000<br />
Svinefedt 192,000<br />
Ole<strong>om</strong>argarin 174,000<br />
Smör 2,700<br />
Tobaksblade 29,000<br />
Diverse 275,000<br />
Sjelfklart har den ökade emigrationen till Förenta Staterna från Sverige uppstått gen<strong>om</strong><br />
förhoppningen att härstädes finna en mera betryggad ställning än den, hvilken varit dem beskärd<br />
hemma. Lockelsen af här boende vänner har otvifvelaktigt till en stor del bidragit till<br />
de flestas beslnt att i de Förenade Staterna söka en utk<strong>om</strong>st. Sås<strong>om</strong> ett bevis härför kan<br />
statistiken visa, att 1/3 af de emigranter, s<strong>om</strong> i allmänhet hitk<strong>om</strong>mit, hafva direkt härifrån<br />
erhållit biljetter af vänner <strong>och</strong> bekanta, 8. k. »prepaid tickets». Härigen<strong>om</strong> uppstår det förhållandet,<br />
att en hel del af de hitk<strong>om</strong>mande emigranterna, åt hvilka dessa förmåner ej varit<br />
beskärda, söka under den långa resan de bättre lottades bekantskap, hvilka i sin tnr under<br />
den första tiden ofta hjelpa de föregående med logis, mat <strong>och</strong> arbete.<br />
Sedan en längre tid tillbaka hafva utsigterna för bek<strong>om</strong>mande af arbete i de östra staterna<br />
minskats, under det Rtt samma allt mer <strong>och</strong> mer ökats i de vestra. Chicago har varit<br />
en centralpunkt för svensk emigration. Om ock för desamma det här till en början kan<br />
anses rådligt tillsammanvara med sina landsmän, blir detta sedermera dock ej förhållandet,<br />
alldenslund de härvarande amerikanska arbetsgifvarne ofta draga fördel af personers okunnighet<br />
i språk <strong>och</strong> brist på känned<strong>om</strong> af landets seder. Det bör också räknas till en oegentlighet,<br />
att de svenska emigranterna allt för mycket qvarstanna i Chicago <strong>och</strong> mindre söka<br />
en utk<strong>om</strong>st på landet af staten Illinois. Hos jordbrukare faller det för en nyk<strong>om</strong>men kanske<br />
svårare att erhålla anställning, alldenslund en obemedlad vanligen till fots måste företaga ganska
270<br />
långa vandringar, men med väl en gång erhållen plats ar han der vanligen i lillfiille hopsamla<br />
vida mera penningar iiu hvad fallet troligen blifvit i en stad med frestelser af bvarjehnnda<br />
slag. Föregående års vanliga löner i Illinois för dylikt arbete hifva för nybörjare vexlat från<br />
doll. 15 till 18, mat <strong>och</strong> husrum, allt pr månad. Jernvägs- <strong>och</strong> sågverksarbetare i Chicago<br />
eller andra städer af denna stat hänvända sig der till »Employment oftices» <strong>och</strong> vid erhållande<br />
af arbete påstås under det förflutna året de förstnämnda erhållit doll. 1.25—1.40 pr arbetsdag<br />
<strong>och</strong> de senare frän doll. 18 till 22 med mat <strong>och</strong> husrum pr månad. Entreprenörarbeten<br />
för jernvägar ha beräknats från doll. 1.50 till 1.75 pr arbetsdag.<br />
De, hvilka i städerna af denna stat oftast ega de bästa utsigterna, äro haudtverkare-<br />
Sådana hafva vanligen for hvarje olika handtverk en förening, s<strong>om</strong> för hela nejden bestämmer<br />
prisen på arbetet. Det torde sålunda sällan för en emigrant vara möjligt erhålla dylika<br />
arbeten, utan att han vänder sig till en sådan förening. Lönerna in<strong>om</strong> handtverkarekretsen<br />
veila mycket, <strong>och</strong> en nyligen ank<strong>om</strong>men erhåller sällan mer än doll. 1.50 pr arbetsdag.<br />
Fabriksarbetare, s<strong>om</strong> ej hafva någon speeiel skicklighet, <strong>och</strong> grofarbetare i allmänhet hafva<br />
under det förflutna året erhållit från doll. 1'25 till 1'50 pr arbetsdag. Svenska tjenstnickor<br />
äro i allmänhet mycket eftersökta, dels för deras ständiga beredvillighet till arbete, dels för<br />
deras renlighet, <strong>och</strong> erhålla sådana oftast lätt arbete med ersättning af från doll. 2 till 7<br />
med mat <strong>och</strong> husrum pr vecka. Svenska fruntimmer vinna också ofta anställning i fabriker,<br />
butiker etc.<br />
Arbetslösheten här i Illinois har under sistl. är varit stor, dels i följd af de tryckta<br />
tiderna, dels, hvad särskildt angår Chicago, i följd af att verldsutställningen hitlockat folk från<br />
alla nationer. De uppmaningar, s<strong>om</strong> i Sverige gjorts för hejdande af emigrationen, tyckas<br />
hafva krönts med framgång, ity att betydligt färre emigranter efter den 1 sistl. juli hit<br />
från Sverige anländt än hvad s<strong>om</strong> var fallet 1892.<br />
Alldenstund här ännu råder en kris i Illinois, så att fabriker <strong>och</strong> firmor hafva upphört,<br />
hvilka sysselsatt masstals af folk, kan jag ej annat än på det bestämdaste tillråda en<br />
<strong>och</strong> hvar, s<strong>om</strong> påtänkt emigrera <strong>och</strong> här söka efter sysselsättning, att tills vidare uppskjuta<br />
detta i afvaktande på bättre tider.<br />
Madison (från vicekonsuln).<br />
Den störste Del af den svenskfödte Befolkning i Wisconsin bor långt herfra, i den nordligste<br />
Del af Staten, og i Vicekonsulatets Nærhed er saagodts<strong>om</strong> ingen. Jeg har forgjseves<br />
henvendt mig til derboende Svenske <strong>om</strong> Oplysninger desangaaende. Imidlertid skal jeg oplyse,<br />
at ifölge Folketællingen af 1890 var der her i Stateu dengang 20,157 svenskfödte Iudvaanere,<br />
og naar man reguer disses Efterk<strong>om</strong>mere med, maa Antallet antages at være tredobbelt.<br />
Indvandringen fra Sverige til de Forenede Stater ojigives officielt til 19,302 for Aaret, s<strong>om</strong><br />
endte med 30 Juni 1893, og fra 1873 til og med 1892 til 563,262.<br />
De ekon<strong>om</strong>iske Forholde blandt de Svenske kjender jeg, af anförte Grnnde, forholdsvis<br />
lidet til, uudtagen dette at jeg i mange Aar har hävt Forretningaforbindelser med ikke faa af<br />
dem långt borte, væsentlig Gaardhrugere, og har fundet dem punktlige i at afgjöre Mellemværende.<br />
De Svenske, ligcs<strong>om</strong> de Norske, anses s<strong>om</strong> de önskeligste af den indvandrede Befolkniug.<br />
Mange af dem maa være k<strong>om</strong>ne til Velstand og vistnok ikke faa af dem ere<br />
k<strong>om</strong>ne til Tillidsposter paa de Steder hvor deres Antal er betydeligt, men ingen har her i<br />
Staten opnaaet iioget Statsembede, væseutlig paa Grund af deres Faatallighed. Mindst heldigt<br />
stillede i ekon<strong>om</strong>isk Henseende maa de være s<strong>om</strong> hovedaagelig beskjæftiger sig med Arbeide<br />
i Gruberne, da disse nu for en stor Del er nedlagte eller ialfald betydeligt indskrænkede i<br />
deres Virks<strong>om</strong>hed.<br />
Med Hensyn til Spörgsmaalet <strong>om</strong> de Svenske er til freds med Forholdeue her, skal jeg<br />
anföre det Svar jeg, paa Tilspörgsel desangaaende, fik fra en Svensker: »Det skal vel være<br />
vanskeligt at finde noget Sted hvor alle er tilfreds.»<br />
Jeg beklager raeget at jeg ikke er istand til at afgive nogen fyldigere Indberetning <strong>om</strong><br />
Forholdene blandt de Svenske her i Staten.<br />
Den direkte Handelsförbindelse mellem Sverige og denne Stat, ialfald forsaavidt ludförselen<br />
hertil augaar, idet den ved Statens fornæmste Toldhus udgjorde blöt 1,798 Dollars<br />
for 1893 fra begge De forenede Riger. Iudförselen fra De forenede Riger foregaar formentlig<br />
hovedsagelig över Chicago for Vestens Vedk<strong>om</strong>mende og hvorfra de andre Stater faar sin<br />
Forsyning. Udförselen til Sverige er vsesentlig större end lndförselen. Den bestaar sandsynligvis<br />
fordetmeate af Fedevarer og Mel, men nogen officiel Opgave derover er ikke at<br />
erholde.
271<br />
S:t Paul (från vicekonsuln).<br />
Angaaende den svenske Immigration og Indvandreres Forholde i Minnesota, Syd- og<br />
Nord-Dakota, giver jeg mig herred den Ære at afgive fölgende Indberetniug, idet jeg tillader<br />
mig at gaa helt tilbage til den tidligste Immigrationsperiode, for derved bedre at kunue belyse<br />
Aarsagen til de bestaaende Forholde<br />
Minnesota organiseredes s<strong>om</strong> et Territorium ved en Heslutning af Kongressen den 3<br />
Marts 1849, og indlemmedes s<strong>om</strong> selvstændig Stat i det nordamerikanske Förbund eller Union<br />
i 1857. Paa den Tid da Territoriet blev organiseret havde det en Befolkning af c:a 0,000,<br />
hvoraf kun meget faa Svenske.<br />
Den svenske Indvandring til Minnesota tog egentlig först sin Begyndelse i 1852—53.<br />
Paa denne Tid bosatte en Del Svenske sig i Goodhue County i den östsydöstlige Del af Staten,<br />
og disse tog Initiativet til Dannelsen af de senere saa stærkt voxende og bl<strong>om</strong>strende svenske<br />
Kolonier i dette County, hvortil der efterhaauden slnttede sig flere og llere Svenske fra Illinois,<br />
i hvilken Stat der havde dannet sig större N\byggerkolonier saa tidlig s<strong>om</strong> i Aaret 1846.<br />
Efterretningen <strong>om</strong> Minnesotas Aabning for Nybyggere blev snart Signalet for en stor<br />
direkte Udvandring til denne Landsdel fra Sverige, og den Folkesværm, s<strong>om</strong> i hin Periode<br />
sögte sin Lykke paa amerikansk Grund, lededes nu efterhaauden hovedsagelig til nævnte Stats<br />
ubebyggede, frugtbare Sletter.<br />
Det var i den svenske Indvandrings förste Periode mest almindeliut, at man bosatte si^<br />
i Landdistrikterue, medens Byeme for den væsentligste Del grundlagdes af Irlændere og Tydskere,<br />
samt Amerikanere fra Osten, s<strong>om</strong> var draget üd til det rige Territorium for at gjöre<br />
Karriere og blive rige paa en kort Tid. Naar de Svenske saaledes fortrinsvis valgte Landbruget<br />
s<strong>om</strong> deres Næringsvej, da maa dette utvivls<strong>om</strong>t först og fremmest söges i den Omstændighed,<br />
at de fleste af dem k<strong>om</strong> fra Landdistrikterue i Sverige, hvorfor det faldt dem mest<br />
naturligt her at söge deres Erhverv ved samme Beskjseftigelse, hvortil de fra Barnsbeeu var<br />
vante i Fædrelaudet. Hertil k<strong>om</strong>mer, at Forbundsregjeringen under den saakaldte »H<strong>om</strong>e-<br />
«tead»-Lov tilböd særdeles gunstige Vilkaar for Erhvervelse af Landeiendoinme, mod at Nybyggerne<br />
forpligtede sig til at dyrke et vist Areal i et bestemt Tidsrum — en Ordning, der<br />
selvfölgelig i höi Grad maatte bidrage til Landets hurtige Opdyrkning og Bebyggelse. I denue<br />
Förbindelse bör det heller ikke forbigaas, at Jernbanek<strong>om</strong>pagnierne stillede meget rimelige<br />
Betingelser for saadanne, s<strong>om</strong> önskede at kjöbe Landeiend<strong>om</strong>me. Disse K<strong>om</strong>pagnier havde<br />
saavel af de Forenede Staters Iiegjering s<strong>om</strong> af Staten Minnesota modtaget meget betydelige<br />
Subsidier i Form af store Landstnekninger längs deres Baner, og det var dem jo magtpaaliggende,<br />
at de störst mulige Arealer heraf blev dyrket, hvilket var ensbetydende med en foröget<br />
Godstrafik og deraf fölgende större Fortjeneste.<br />
Med K<strong>om</strong>munikationsmidlerne stod det forövrigt yderst slet til i denne förste Nybyggerperiode.<br />
I Regelen maatte Landmændeoe kjöre fra 30 til 50 engelske Mil til nærmeste<br />
Marked med sine Produkter, ofte med Fare for at fry se sig fordarvet ude paa de aabne,<br />
sporlöse sletter <strong>om</strong> Vinteren. Efterhaanden s<strong>om</strong> K<strong>om</strong>muoikationen udviklede sig og nye Byer<br />
sprang op rund t <strong>om</strong> i Kolonierne, forbedredes jo dette Forhold, og liges<strong>om</strong> der nu opstod en<br />
Jivligere Handelsförbindelse og aabnede sig nye Markeder for Landbrugsprodukterne, saaledes<br />
blev der ogsaa snart alraindelig Velstand blandt Landmændene — en Velstand, hvori de Svenske<br />
i rigt Maal er blevue delagtiggjorte.<br />
K<strong>om</strong>munikationsmidlernes hurtige Udvikling, Byernes Bebyggelse og den tiltagende Udvandring<br />
fra Byer og Kjöbstæder i Sverige af Haandværkere, Mekanikere, Handelsfolk o. s. v.,<br />
hvilke i Regelen fortrinsvis har sogt deres Erhverv i samme Næringsgren s<strong>om</strong> hjemme, bidrog<br />
senerehen til at lede Udvandringsströmmeu fra Sverige til de större Byer, hvor de Indvandrede<br />
fandt et godt og lönnende Marked for sit Arbeide. Eiend<strong>om</strong>spriserne var i den<br />
förste Tid ikke saa höie s<strong>om</strong> de senere er blevne, og mange svenske Haandværkere kunde den<br />
Gäng med forholdsvis ringe Opofrelse skaffe sig eget Hjem, og mange af dem har ved förståndig<br />
Spekulation i fäste Eiend<strong>om</strong>me i Byerne grundlagt en pen Formue. Gjennemgaaende<br />
er saavel de svenske Haandværkere s<strong>om</strong> almindelige Arbeidere selvhulpne, uagtet Byerne for<br />
Tiden er n.xsten overfyldte af Folk og Konkurrensen derfor meget stor i saagodts<strong>om</strong><br />
Næringsgren.<br />
enhver<br />
Det vil ses af Ovenstaaende, at <strong>om</strong>end de Svenske i Emigrationens förste Periode fortrinsvis<br />
valgte Landbruget s<strong>om</strong> Virkefeldt, er den Tid nu forlængst förbi, da dette udgjorde<br />
deres eneste Nperingsvei.<br />
S<strong>om</strong> allerede bemærket, er de Svenske i Minnesota i gode Orastsendigheder, og mange<br />
af dem, der begyndte i den gode gamle Tid, da Landet var billigt og Hvedepriserne höie, er<br />
endog blevne formuende. Pantehæftelser paa Gaardene, hvor saadanne overhovedet findes,<br />
afbetales i Regelen paa nogle faa Aar. Dog har de senere Tiders lave Korupriser i Förbindelse<br />
med den Ouistændighed, at Vexelbrug, saas<strong>om</strong> Mejeridrift, Kva·gavl o. s. v., blandt de
272<br />
Svenske aaavels<strong>om</strong> andre Jordbrngere i den nordvestlige Del af Staten har været saagodts<strong>om</strong>nkjendt,<br />
lagt ogsaa Svenskerne adskillige Hindringer i Veieo.<br />
Gaardens Störrelse er i Regelen fra 160 til 800 Acres, hvorpaa der s<strong>om</strong> antydet hovedsagelig<br />
avles Hvede. T den sydlige Del af Staten har man i den senere Tid begyndt at<br />
lægge större Vind paa mere vexlende Jordbrng.<br />
Hvad ovenfor er bleven sagt <strong>om</strong> Minnesota gjælder i Almindelighed ogsaa for de to<br />
Dakotastater. Disse blev indlemmede s<strong>om</strong> fel ds trendige Stater i Unionen i 1889, efter at<br />
have bestaaet s<strong>om</strong> et Territorium siden 1861. Den svenske Indvandring til disse Stater begyndte<br />
adskilHge Aar seuere end til Minnesota, nemlig <strong>om</strong>trent 1870, medens den först har<br />
antaget nogen större Udstrækning i Aarene siden 1876—82. Parmerne er ogsaa her i nogenlunde<br />
gode Formues<strong>om</strong>stsendigheder og driver saagodts<strong>om</strong> ndelnkkende Hvedeavl. Det bör dog<br />
bemærkes, at mange af de Svenske i Nord-Dakota, og tiidels ogsaa i Syd-Dakota, i de senere<br />
Aar har lidt betydelige Tab ved Hagelstorme, Frost og Törke, der paa mange Steder har ödelagt<br />
deres Grode.<br />
Red River-Dalen — det store Dalföre paa begge Sider af Floden Red River, der danuer<br />
Grænsen mellem Minnesota og Nord-Dakota — er særdeles frngtbar og Jordbunden egner<br />
sig fortrinligt for Hvedeavl. Dakotas Red River-Dal blev bebygget för nogen anden Del af<br />
Staten, og de ileste Svenske, der driver Jordbrug her, har erhvervet deres Eiend<strong>om</strong>me inden<br />
H<strong>om</strong>esteadloven, hvorefter de var berettigede til 160 Acres Land hver; men mange af dem<br />
har fra Tid til anden ved private Kjöb underlagt sig store Land<strong>om</strong>raader, saa der nu findes<br />
Svenske i Red River-Dalen, der har Eiend<strong>om</strong>me paa flere hundrede Acres Land. I flere af<br />
de vigtigste Byer yder Svenskerne en betydelig Kontingent til Indvandriugsantallet·<br />
Den religiöse Träng gjorde sig tidlig gjældende hos den svenske Befolkning i Minnesota,<br />
og det er först og fremmest gjennem Menighedsdannelsen i Kolonierne, at de Svenske<br />
lægger for Dagen at deres Interesser hæver sig över det rent materielie, hvilket s<strong>om</strong> en Fölge<br />
af ForhoMene nodvendigvis rnaatte beskjæftige dem tidlig og sent i den förste Tid, inden de<br />
opnaaede ökon<strong>om</strong>isk Selvstændighed. Det er forövrigt ganske naturligt, at Nybyggernes förste<br />
aandelige Behov maatte ytre sig i en stærkt udpræget Religiositet. Det tiidels temmelig ens<strong>om</strong>me<br />
og monotone Liv nde paa Vestens SI etter med stadigt haardt, opslidende Arbeide,<br />
blottet for enhver Adspredelse, synes i særlig Grad at have opfordret hertil.<br />
Den förste svenske Menighed i Minnesota dannedes i Vasa, Goodhne County, i 1855,<br />
og efterfulgtes snart af andre Samfund, s<strong>om</strong> efterhaanden stiftedes blandt de Indflyttede, indtil<br />
de svenske Menigheders Tal nu naar op til nere Handrede. Alene i Minneapolis, der har<br />
en svensk Befolkning af <strong>om</strong>trent 50,000, tindes mange svenske Menigheder med et stort<br />
Medlemsantal.<br />
De i Minnesota- og Dakota-Staterne bosatte Svenske bekjender sig for en stor Del til<br />
don lutherske Lære, men Sekterne, særlig Baptister, Methodister og Missionssamfundet, har<br />
ogsaa vnndet mange Tilhængere, fornemmelig i de större Byer. De svenske Kirkesamfund<br />
har her i Minnesota megen værdtfuld Eiendoin. I de to Dakota-Stater derimod besidder de<br />
forholdsvis liden Eiend<strong>om</strong>, ihvorvel der tindes mange mindre Menigheder, særlig i Syd-Dakota.<br />
Dette har hovedaagelig sin Grnnd i de Svenskes Faatallighed der og tiidels ogsaa i den Omstændighed,<br />
at man endnn ikke har organiseret sig. Værdien af Kirkeeiend<strong>om</strong>me i Minnesota,<br />
ttlhörende svenske Kirkesamfnnd, andrager sig til flere hundrede tusinde Dollars og foröges<br />
stadig. Af lutherske Menigheder er der et Antal af 184 med 85 Præster. Baptistmenighederne<br />
opgaar til næsten 200 med 145 Præster. Methodisterne tæller 125 Menigheder med<br />
130 Præster, og Missionssamfundet har c:a 100 Menigheder med 111 Præster. Der er her<br />
tre större svenske kirkelige Akademier, af hvilke det ældste, Gustavas Adolphus College i<br />
S:t Peter, grnndlagdes i 1864.<br />
Men har Svenskerne saaledes bragt store Ofre paa Kirkens Alter, saa fölger ingenluude<br />
heraf, at de har forsömt sig i andre Retninger. Jeg har ovenfor nærmere berört deres ekon<strong>om</strong>iske<br />
Stilling og kunde endnn tilfoie, at et betydeligt Antal Svenske fra en tarvelig Begyndelee<br />
har arbeidet sig op til Rigd<strong>om</strong> og Velstand s<strong>om</strong> Kjöbmænd, og Forretningsmænd i<br />
det Hele taget, i Byerne, og nogle af de störste Forretninger saavel i Minnesota s<strong>om</strong> i Syd-<br />
Dakota eies eller drives af Svenske. Svenskfödte Læger og Advokater findes der næsten i enhver<br />
lidt större By i disse tre Stater, og mange af de förste har faaet sin Uddannelse ved<br />
Univeraiteter i Sverjge, medens de övrige, liges<strong>om</strong> ogsaa de fleste af Advokaterne, ere SÖnner<br />
af svensk-amerikanske Farmere eller Handelsmsend og har modtaget sin Uddannelse ved de<br />
amerikanske Universiteter-<br />
Ogsaa paa det politiske Omraade har Svenskerne taget aktiv Del. Den Bevægelse, der<br />
ledsagede den amerikanske Borgerkrig med den för og efter saavels<strong>om</strong> nnder samme förte<br />
skarpe Avispolemik, ondlod ikke at fæste dyb Rod ogsaa blandt dem og bidrog meget til paa<br />
en Gang at vække deres politiske og sociale Interesse. Liges<strong>om</strong> Svenskerne var meget vet<br />
repræsenteret i selve Krigen, gjorde de paa denne Tid sit Indtog i Statens politiske Liv.
273<br />
Rigtignok havde ogsaa för Borgerkrigen de Svenske indehavt offentlige Gjöremaal, men nogea<br />
politisk Rolle havde Statens svenske Befolkning endnu ikke spillet. Hertil havde Forholdene<br />
tildels endnu været for nye og tildela havde man nok at bestille med at varetage aine personlige<br />
Interesser. Nu fulgte det imidlertid Slag i Slag, og de banede sig ikke alene Adgang<br />
til de lokale Embeder rundt <strong>om</strong> i Conntierne, men fik efterhaanden ogsaa flere og flere Repræsentanter<br />
i den lovgivende Forsamlings hegge Huse. Alt ialt har her över 50 Svenske<br />
hävt Sæde siden 1860, og mange af disse har været gjenvalgt flere Gauge. I de forskjellige<br />
lokale Embeder, af hvilke der er flere meget vigtige og vellönnede Stillinger, sidder for Tiden<br />
henved 60 Svenske. Men den svenske Befolkning var ikke tilfreds med blöt de mindre<br />
Tillidsposter, og allerede i 1870 finder vi en Svensk s<strong>om</strong> Minnesotas Statssekretær, der gjenvalgtes<br />
i 1886. Den nnværende Höiesteretsskriver, liges<strong>om</strong> den assisterende Statssekretær og<br />
Statens Mejerik<strong>om</strong>missær, er Svenske. Ligeledes har i Nationalförsamlingen i Washington en<br />
Svensk hävt Sæde i flere Terminer.<br />
Til foranstaaende Opgaver kan endnu föies den Oplysning, at en stor Del Svenske har<br />
indehavt eller indehaver Embeder under Forbnndsregjeringen, s<strong>om</strong> f. Ex- ved de offentlige<br />
Kontoren i Toldvæsenet o. s. v. Ogsaa i Nord- og Syd-Dakota indehaves talrige Tillidshverv<br />
af Svenske.<br />
Det tnrde have sin Interesae i denne Förbindelse at mærke sig, at de fleste Svenske,<br />
der beklæder eller har beklædt höiere politiske Embeder i de tre Stater, er praktisk uddannede<br />
Mænd, der ofte har et Forretningskarriere bag sig. I det Hele taget synes Handelen at have<br />
været en ndmærket politisk Forskole. Den rent theoretiske Dannelse finder ofte ikke saa<br />
stor Anvendelse i Embedsværket s<strong>om</strong> et godt Förråad af praktisk Indsigt og Færdighed i den<br />
almindelige Forretningsrntine.<br />
Men naar man tåler <strong>om</strong> Sveuskerne s<strong>om</strong> en Faktor i de nordvestlige Staters Politik,<br />
bör det erindres, at svensk og norsk er <strong>om</strong>trent ensbetydende og at mange af de Svenske,<br />
der indehaver eller har indehavt vigtigere Embeder, liges<strong>om</strong> de Norske, der har beklædt fremragende<br />
Stillinger i Staternes Politik, i egentlig Forstund repræsenterer den samlede skandinaviske<br />
Befolkning, s<strong>om</strong> i Regelen slntter sig <strong>om</strong> og vælger Skandinaver, nden Hensyn til,<br />
<strong>om</strong> disse er fodt paa den östlige eller vestlige Side af Kjolen. Undertiden hænder det jo<br />
nok, at svenske og norske Kandidater opstilles mod hinanden paa de respektive Partiers Valgsedler,<br />
men knn sjelden finder man en Nordmand, der svigter sit Parti, fordi han ikke vil<br />
stemme paa en Svensk, og <strong>om</strong>vendt. I Politik tales der kun <strong>om</strong> Skandinaver. For Minnesotas<br />
Vedk<strong>om</strong>meude har Nordmændene liges<strong>om</strong> Svenskerne spillet en betydelig Rolle paa det<br />
politiske Omraade.<br />
Fölgende statistiske Opgaver vil forhaabentlig have sin Interesse:<br />
Antallet af svenskfodte Personer i Minnesota 99,913<br />
af en samlet Folkemængde af 1,103,826<br />
Antallet af svenskfodte Personer i Nord-Dakota 5,583<br />
af en samlet Folkemængde af 182,719<br />
Antallet af svenskfödte Personer i Syd-Dakota 7,746<br />
af en samlet Folkemængde af 328,808<br />
Medregnes deres her fodte Born, vil Svenskernes Antal i Minnesota blive opimod 250,000<br />
og for de to Dakota-Staters Vedk<strong>om</strong>mende c:a 35,000.<br />
S<strong>om</strong> Slntningsbemærkning skal jeg til Fordel for saadanne, s<strong>om</strong> matte have til Hensigt<br />
at ndvaudre, tillade mig at oplyse, at Arbeidslösheden har herover i de sidste Aar været nalmindelig<br />
stor, og mange og svære er de Lidelser og Savn, s<strong>om</strong> Emigranter s<strong>om</strong> Fölge heraf<br />
har maattet gjennemgaa. Under de nuværende Forholde vil jeg derfor paa det indstændigste<br />
fraraade ubemidlede at emigrere til Amerika, da huudredtusindvis af villige og arbeidsdygtige<br />
Folk gaar ledige, og stor Nöd hersker blandt denne Klasse af Befolkningen i næsten.<br />
alle Dele af Landet.<br />
A. Grip.
Havre den 19 maj 1894.<br />
274<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet var följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Sverige med last 187 103,886<br />
» B i barlast 3 2,035<br />
» Norge med last 7 3,910<br />
» andra länder » 92 51,457<br />
» B i barlast 34 15,873<br />
Afgèngna: till Sverige med last 120 64,926<br />
» » i barlast 41 16,798<br />
» andra länder med last 35 16,421<br />
» » i barlast 125 78,413<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Norge med last 237 87,390<br />
» » i barlast 1 323<br />
B Sverige med last 79 38,030<br />
» andra länder B. 415 239,373<br />
» B i barlast 19 10,778<br />
Afgångna: till Norge med last .. 59 27,614<br />
» » i barlast 189 69,335<br />
» Sverige med last 2 943<br />
» B i barlast 29 11,996<br />
» andra länder med last 163 84,364<br />
B B i barlast 338 182,317<br />
Fördelningen af vår <strong>sjöfart</strong> på distriktets vigtigare hamnar kan angifvas<br />
s<strong>om</strong> följer:
275<br />
Häraf synes, att uti endast en af distriktets hamnar vär <strong>sjöfart</strong> gått sà<br />
vidt framåt, att sistlidet år för båda länderna utvisar högsta siffran under hela<br />
den angifna tidrymden, nämligen Dunkerque. I motsats härtill har såväl den<br />
svenska s<strong>om</strong> den norska flaggan drabbats af afgjord minskning i Bordeaux.<br />
Hvad Calais beträffar, har den norska <strong>sjöfart</strong>en derstädes stadigt tilltagit, under<br />
det att den svenska synes hafva förlorat terräng, likas<strong>om</strong> i Rouen den<br />
svenska tonnagen under sistlidet år något återvunnit livad den förlorat, medan<br />
norska flaggan der varit stadd i ett visst aftagande. I Dieppe har den norska<br />
skeppsfarten haft framgång under det sistförflutna året, hvaremot den svenska<br />
samtidigt lidit en betydande förlust, medan åter i Honfleur båda ländernas <strong>sjöfart</strong><br />
visat framåtskridande sistlidet år, ehuru den norska icke uppnått sin forna<br />
betydenhet. Slutligen har hufvudstationen år 1893 varit något talrikare besökt<br />
af både svenska <strong>och</strong> norska fartyg än hvad fallet varit det närmast föregående<br />
året, ehuru dock en ansenlig skilnad råder mot tonnagen under den förutvarande<br />
femårsperioden.<br />
Angående arten af den trafik, s<strong>om</strong> under de Förenade rikenas flaggor upprätthålles<br />
å nämnda hamnar, torde vara att <strong>om</strong>förmäla, att regelbundna ängbåtslinier<br />
finnas mellan såväl Stockholm <strong>och</strong> Göteborg s<strong>om</strong> Christiania å ena sidan samt<br />
Havre, Rouen <strong>och</strong> Bordeaux jemte La R<strong>och</strong>elle å den andra. Dessa linier. hvilka<br />
äfven afse befordran af resande, hafva emellertid åtskillig konkurrens att utstå,<br />
ej mindre ined hvarandra inbördes än äfven med främmande, särskildt danska<br />
<strong>och</strong> finska bolag, hvilken täflan till äfventyrs understund<strong>om</strong> kan ställa sig svår<br />
nog, der den måste utkämpas med äldre <strong>och</strong> mindre tidsenlig materiel, sås<strong>om</strong><br />
fallet synes vara med vissa svenska fartyg. För öfrigt är att anmärka, att<br />
Bordeaux <strong>och</strong> Bouen i regel besökas af svenska <strong>och</strong> norska ångare, s<strong>om</strong> förhyrts<br />
på tid för skeppning af viu, förnämligast från Spanien, i hvilken transport<br />
pä senare åren inträdt tillbakagång, dels på grund af tullförhållanden, dels<br />
också till följd af vinskördens utfall i Frankrike. Eljest är Rouen den hamn,<br />
dit företrädesvis införas sådana varor, s<strong>om</strong> äro afsedda till förbrukning i det inre<br />
af Frankrike, sås<strong>om</strong> t. ex. spanmål <strong>och</strong> trämassa. I fråga <strong>om</strong> Calais <strong>och</strong> i någon<br />
mån Dunkerque förmäles, att i dessa hamnar uppstått en temligen liflig<br />
införsel af gruftimmer frän nordiska hamnar, i hvilken våra fartyg funnit användning,<br />
hvarhos den sistnämnda hamnen i stigande <strong>om</strong>fattning drager till sig<br />
fartyg i långfarten. Den ofvan <strong>om</strong>talade delvisa tillväxten i vår skeppsfart på<br />
Honfleur har deremot, efter hvad det förklarats, varit af mera tillfällig art,<br />
enär införseln dit af bland annat trävaror under sistlidet år påskyndats af det<br />
skäl, att i hamnen väntas skola detta år företagas ändringsarbeten, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma<br />
att väsentligen försvåra trafiken under den tid de fortgå.<br />
För öfrigt kan nämnas, att Dunkerque, sås<strong>om</strong> det synes, i stigande utsträckning<br />
för hvarje år trafikeras af större fartyg i transatlantisk fart, <strong>och</strong> att jemväl<br />
dit dragits en del af den tonnage, s<strong>om</strong> förut besökt Havre, hvilken hamn<br />
eljest är den mest betydande i distriktet för oceanfarten.<br />
Hvad angår de Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong>sförbindelser med de öfriga af<br />
distriktets hamnar, i hvilka konsulattjenstemän finnas anstälde, har der<strong>om</strong> under<br />
sistlidet år intet annat försports, än att dessa förbindelser fortfarande äro<br />
mindre betydande <strong>och</strong> icke egnade till vidare utveckling.<br />
Den sammanlagda <strong>sjöfart</strong>en under svensk <strong>och</strong> norska flagga på Frankrike<br />
i sin helhet skall, efter erhållna uppgifter, under 1893 i jemförelse med tidi<br />
gare år hafva intagit den ställning, s<strong>om</strong> angifves af följande siffror, hvilka <strong>om</strong>fatta<br />
ank<strong>om</strong>mande lastade <strong>och</strong> barlastade segel- <strong>och</strong> ångfartyg:
276<br />
Det befinnes sålunda des9 värre, att såväl den svenska s<strong>om</strong> den norska<br />
skeppsfarten på Frankrike under sistlidet år varit stadd i aftagande.<br />
Beträffande den rang, s<strong>om</strong> i Frankrike intages af den svenska <strong>och</strong> norska<br />
flaggan i jemförelse med andra främmande nationers fartyg, egas der<strong>om</strong> icke<br />
några detaljerade uppgifter för år 1893. Efter den franska officiella tullstatistiken·<br />
kunna emellertid anföras nedanstående tal, hvilka utvisa drägtigheten af de förnämsta<br />
sjöfarande nationers fartyg, s<strong>om</strong> under år 1892, i jemförelse med femårsperioden<br />
1887 —1891, ank<strong>om</strong>mit med last till fransk hamn (deri icke inbegripna<br />
fartyg, s<strong>om</strong> anländt från annan hamn i Frankrike):<br />
18 9 2<br />
I medeltal för år<br />
under perioden<br />
1887—1891<br />
Ton<br />
Ton<br />
Svenska fartyg 178,819 206,297<br />
Norska » 455,839 573,150<br />
Danska » 151,953 132,757<br />
Ryska » 70,404 113,030<br />
Tyska » 630,784 618,183<br />
Engelska » 5,821,254 5,786,378<br />
Holländska B 415,260 313,184<br />
Spanska » 404,247 546,091<br />
Österrikiska » 114,858 115,530<br />
Italienska » 330,855 364,647<br />
Grekiska » 119,981 123,940<br />
Amerikanska » 38,293 37,885<br />
Efter hvad dessa siffror gifva vid handen, hade under år 1892 både den<br />
svenska <strong>och</strong> norska <strong>sjöfart</strong>en på Frankrike gått tillbaka i betydenhet i förhållande<br />
till den förntgående femårsperioden, utan att dock någondera flaggan<br />
förlorat sin rang i jemförelse med den öfriga främmande <strong>sjöfart</strong>en, enär fortfarande<br />
den norska k<strong>om</strong>mer i tredje samt den svenska i sjunde rummet.<br />
Emellertid bör det icke lemnas oanmärkt, att medan, sås<strong>om</strong> DU nämndt, våra<br />
flaggor gått tillbaka i Frankrikes hamnar, andra främmande nationer förmått<br />
allt framgent der vinna terräng, sås<strong>om</strong> den engelska, tyska, holländska <strong>och</strong> jemväl<br />
den danska, hvilken sistnämnda dock hufvudsakligen sysselsattes i samma<br />
trafik s<strong>om</strong> den svenska <strong>och</strong> den norska.<br />
De fraktsatser, hvilka under sistlidet år noterats för svenska <strong>och</strong> norska<br />
fartyg, s<strong>om</strong> besökt hamnar in<strong>om</strong> detta distrikt, kunna i enlighet med vederbörande<br />
befälhafvares uppgifter sammanfattas i nedanstående öfversigt:
277<br />
Träfrakter för S:t Petersburg-standard.<br />
Från Sverige.<br />
Till hamn vid Kanalen.<br />
Segelfartyg: frca 33—37 från Hernosand till Boulogne<br />
»35 » Sundsvall » »<br />
»38 » Skellefteå » »<br />
»26 » Falkenberg » Calais<br />
»30 » Stockholm » »<br />
»34 » Hudiksvall » »<br />
»35 » Luleå » »<br />
» 35 — 36 » Sundsvall » »<br />
»37 » Ljusne » »<br />
» 38 » Umeå » »<br />
» 41 » Skellefteå » »<br />
» 31—36 » Skutskär » Dunkerque<br />
» 35 » Sundsvall » »<br />
»40 » Luleå » Havre<br />
»37 » Sundsvall » Honfleur<br />
»38 » Gefle » »<br />
Ångfartyg: » 32—34 » Hernosand » Boulogne<br />
» 33 » Stockholm » »<br />
» 34—35 » D<strong>om</strong>sjö » »<br />
» 38 — 39 » Hudiksvall » »<br />
» 42 » Sundsvall » »<br />
» 43 » Norrköping » »<br />
»45 » Gefle » »<br />
» 30 » Skutskär » Dunkerque<br />
» 33 » Norrköping » »<br />
» 28 » Sundsvall » Honfleur<br />
). 311—34 » Gefle » »<br />
»33^ » Sundsvall » »<br />
» 33J—39 » Hernosand » »<br />
»37 » Skutskär » »<br />
Från Norge.<br />
Till hamn vid Kanalen.<br />
Segelfartyg: frcs 21—23 från Drauimen till Boulogne<br />
» 22 » Arendal » »<br />
» 22 » Ciiristiania » »<br />
»24 » Skien » »<br />
» 24^ » Fredrikstad » »<br />
» 21—31 » Skien » Calais<br />
»23 » Kragerö » »<br />
» 24 » Arendal » »<br />
»25 » Christiansand » »<br />
» 26J yi Christiania » »<br />
» 24 » Arendal » Dunkerque
278<br />
Segelfartyg: frcs 24—25 från Tvedestrand till Dunkerque<br />
B 28 » Porsgrund B »<br />
» 22 — 32 » Kragerö » Gravelines<br />
» 25 » Porsgrund » »<br />
» 33 » Fredrikstad » Tréport<br />
»25 » » » Trouville<br />
»25 » Skien i> »<br />
B 20 » Fredrikshald » »<br />
» 27 » Arendal » »<br />
Ångfartyg: »21 » » B Calais<br />
B 22 » Skien » »<br />
» 27 » Christiansand i> Dunkerque<br />
» 28 » Christiania » Honfleur<br />
Is för ton.<br />
Segelfartyg: frcs 8^—12 från Norge till kanalhamn.<br />
Träfrakter från andra länder för S:t Ptbg-std.<br />
Segelfartyg: frcs 50 från Åbo till Tréport<br />
» 32J » Helsingfors B Calais<br />
» 33 » Narva » »<br />
» 35 » Kotka » Dunkerque<br />
B 35 » Helsingfors » »<br />
Ångfartyg: » 32 » Viborg » Calais<br />
» 36 » Kotka » »<br />
» 36 » Cronstadt » Honfleur<br />
» 43 » Björneborg » »<br />
Färgträ för ton.<br />
Segelfartyg: 23/9 à 26/3 från Belize till Havre<br />
25/0 » Savannah la .Mar » B<br />
26/0 à 28/0 » Port Maria » »<br />
26/0 a 29/6 » Milk River B >.<br />
27/0 B Green Island B »<br />
27/0 à 29/0 » Old Harbour B »<br />
27/6 à 28/0 » Kingston » »<br />
29/9 à 32/0 >» Campéche >» »<br />
31/3 à 33/6 » Laguna i> »<br />
33/6 à 35/0 B Monte Christy » »<br />
35/0 à 40/0 » Puntü, Arenas B B<br />
37/6 à 39/6 B Fort Liberté » »<br />
41/6 » Aquin » »<br />
25/0 )) Belize » Dunkerque.<br />
Mahogny för ton.<br />
Segelfartyg: 41/3 frän Laguna till Havre<br />
46/0 B Puerto Platå » B<br />
Pitchpine for S:t Ptbg-std.<br />
Segelfartyg: £ 4. 10. 0 från Pensacola till Havre<br />
B 5. 0. 0 B Apalaebif·ola B »<br />
i) 4. 8. 6 B Pensacola » Dunkerque
279<br />
Hvete för ton.<br />
Segelfartyg: 17/0 à 25/0 frän Buenos Aires till Havre<br />
15/6 à 17/6 » » » Dunkerque<br />
17/6 » La Platå » »<br />
15/6 » Bahia Blanea i> Calais<br />
16/10 à 18/0 » Rosario » »<br />
Petroleum for 40 gallons.<br />
Segelfartyg: 1/7^ frän Philadelphia till Havre<br />
2/0 à. 2/6 » » i) Dunkerque<br />
2/41 „ New-York » i»<br />
Saltade hudar for ton.<br />
Segelfartyg: 30 sh. frän Rio Grande do Sul till Havre<br />
35 » » Buenos Aires » »<br />
35 » » Rio de Janeiro )> »<br />
37 » » Paysandû » »<br />
Sävidt af denna öfversigt låter sig sluta, inträdde ej Dågon förbättring i<br />
fraktniarknaden under fürlidet är. <strong>och</strong> icke få torde derföre de rederier vara,<br />
s<strong>om</strong> måst låta sin verksamhet bedrifvas utan vinst. Under innevarande år har<br />
emellertid försports en viss ljusning, i det att särskildt träfrakterna synas hafva<br />
uppgått med två à tre francs öfver fjolårets medelnotering, sås<strong>om</strong> det uppgifves.<br />
med tecken till ytterligare stegring. Detta glädjande förhållande kan likväl<br />
möjligen bero på en tillfällighet, då någon mera ingripande förändring icke synes<br />
hafva försiggått med afseende på de faktorer, s<strong>om</strong> bruka bestämma marknadens<br />
ställning, hvarföre till äfventyrs icke någon säker räkning torde b : Jra<br />
göras på förbättringens varaktighet eller större <strong>om</strong>fattning.<br />
Hvad beträffar de utfrakter, s<strong>om</strong> stå till buds i franska hamnar, äro dessa<br />
allt framgent sällsynta för andra fartyg än dem, s<strong>om</strong> finnas aubragta i regelbunden<br />
fart. Af <strong>och</strong> till erbjudas dock, särskildt i Havre, styckegodsbefraktningar<br />
för transatlantiska hamnar, <strong>och</strong> af dessa hafva under det gångna året<br />
jemväl åtskilliga af våra fartyg blifvit delaktiga. Alvenså förek<strong>om</strong>ma, ehuru<br />
ännu mera sällan, skeppningar härifrån af färgträ, oljekakor <strong>och</strong> qvarnprodukter<br />
till nordiska hamnar, liks<strong>om</strong> ock med samma destination understund<strong>om</strong> sändes<br />
kalk- <strong>och</strong> gipssten från Rouen ni. m. I Bordeaux har äfven. sås<strong>om</strong> vanligt,<br />
varit tillgång på pitpropsfrakter till England, <strong>och</strong> för ofrigt har, enligt hvad<br />
redan anförts, i båda sistnämnda hamnar ett visst antal af våra fartyg funnit<br />
sysselsättning i niänadsbefraktuingar för transport af vin, hvarvid i medeltal<br />
skall hafva uppnåtts <strong>om</strong>kring fres 14'50 pr ton.<br />
I denna förbindelse förtjenar anföras, att, enligt meddelande från de Förenade<br />
rikenas vicekonsul i Calais, derstädes under senare år gjorts ansträngningar<br />
i olika riktningar för att bereda returfrakt för de svenska <strong>och</strong> norska fartyg,<br />
s<strong>om</strong> i hamnen utlossat sina laddningar. I sådant afseende hafva försök anställs<br />
med salt jemte en del andra varor, bland hvilka man nu synes knyta de största<br />
förväntningar vid stenkol, enär denna produkt befunnits väl egna sig att skeppas<br />
af våra trälastfartyg. Det upplyses ock, att från <strong>och</strong> med sistlidne Oktober<br />
månad flere af våra rederier inköpt hela fartygslaster stenkol, hvilka fraktats<br />
såväl till Sverige s<strong>om</strong> till Norge <strong>och</strong> hvarvid ända till 2,000 ton stufvats pä<br />
en köl. Kolen, s<strong>om</strong> levereras från grufvortia i franska departementen Pas de<br />
Calais <strong>och</strong> Nord, lämpa sig derhos godt till maskinkol för ångare, likas<strong>om</strong> ock
280<br />
hamnens läge är i högsta grad gynsamt för att medgifva dennas anlöpande af<br />
ångfartyg, hvilka behöfva förstärka sitt bränsleförråd.<br />
På tal <strong>om</strong> fraktförhållanden i Calais må här erinras, hurus<strong>om</strong> under sistlidet<br />
år i nämnda hamn blifvit afskaffad den tidigare der rådande sedvänjan,<br />
enligt hvilken last, bestående af trävaror, skolat vid lossning uppstaplas å kaj<br />
gen<strong>om</strong> fartygsbefálhafvarens försorg, likas<strong>om</strong> denne också egt att bära hälften<br />
af de härmed förenade kostnader. I stället för detta bruk har en öfverensk<strong>om</strong>melse<br />
träffats der<strong>om</strong>, att följande regler skola tillämpas vid lossning i hamnen<br />
af trälast:<br />
1. Då fartyg anländer till Calais med träladdning, s<strong>om</strong> är bestämd att<br />
lossas i land, har fartygets besättning endast att leverera laddningen styckevis<br />
på nedan angifoa sätt:<br />
a. Derest lossningen försiggår gen<strong>om</strong> lastport, skall laddningen fullständigt<br />
föras ut från fartygets rum, så att den med hela sin längd hvilar på kajen,<br />
hvarefter lastemottagarens folk skall bortskaffa den, efters<strong>om</strong> den styckevis levereras<br />
från fartyget;<br />
b. Om åter lossningen sker öfver relingen, åligger det fartygets manskap<br />
att blott bringa lasten i land på sådant sätt, att den med sin ena ända berör<br />
kajen <strong>och</strong> med den andra hvilar på fartygets reling, hvarifrán den skall hemtas<br />
af lastemottagarens folk.<br />
2. Ar lasten afsedd att lossas i större pråmar (kanalbördingar), fordras,<br />
att fartygets manskap skall leverera laddningen styckevis <strong>om</strong>bord å nämnda<br />
bördingar, hvarest stufningen fullgöres af lastemottagarens folk.<br />
3. Sker deremot lossningen i mindre pråmar (hvilket understund<strong>om</strong> blifver<br />
nödvändigt på grund af bristande utrymme), <strong>och</strong> dessa farkoster kunna läggas<br />
alldeles intill lastporten, utan att det erfordras att upprätta nägon ställning<br />
emellan pråmen <strong>och</strong> fartyget, har befälhafvaren blott att lemna lasten i pråmen<br />
utau stufning oeh utan att taga hänsyn till lastens längd <strong>och</strong> andra dimensioner.<br />
Det åligger då lastemottagaren att sända en man för att <strong>om</strong>besörja stufningen<br />
i pråmen <strong>och</strong> taga denna bort från skeppsbord, så snart den blifvit fullastad.<br />
Men <strong>om</strong> ställning uppsattes emellan pråmen <strong>och</strong> fartyget, eger befälhafvaren<br />
anskaffa erforderligt manskap på densamma.<br />
4. Utgöres lasten af bjelkar, skall lossningen ega rum på sådant sätt, att<br />
bjelkarne styckevis föras helt ut frän fartygets rum, hvarefter de mottagas af<br />
köpmannens folk.<br />
Enligt en i Frankrike gängse rättspraxis skall åt sjöförklaring, s<strong>om</strong> af främmande<br />
fartygsbefälhafvare här i landet behörigen afgifves inför hans nations<br />
konsul, tillerkännas samma vitsord, s<strong>om</strong> <strong>om</strong> handlingen verkstälts inför vederbörande<br />
franska myndighet. Denna praxis, s<strong>om</strong> stöder sig på det förhållandet,<br />
att Frankrike fordrar samma förmån medgifven åt sina egna sjöfarande i utlandet,<br />
har sedan längre tid tillbaka vunnit sanktion såväl på administrativ väg<br />
s<strong>om</strong> af d<strong>om</strong>stolarne. Detta oaktadt inträffar någon gång, att giltigheten af ett<br />
dylikt tillvägagående af franska intresserade dragés i tvifvel <strong>och</strong> att ärendet sålunda<br />
måste hänskjutas till d<strong>om</strong>stols afgörande. Ett mål af .«ådan beskaffenhet<br />
har ock för icke lång tid sedan handlagts af <strong>handel</strong>sd<strong>om</strong>stolen i Nantes,<br />
vid hvilket tillfälle af rätten stadfästades:<br />
1:o att främmande fartygsbefälhafvare icke äro pligtige att underkasta sig<br />
de i fransk lag meddelade bestämmelser angående afgifvande af sjöförklaring, samt<br />
2:o att följaktligen en af dylik skeppsbefälhafvare inför sitt lands konsul<br />
aflagd sjöförklaring kan inför fransk d<strong>om</strong>stol åberopas emot fransk undersåte<br />
med samma kraft <strong>och</strong> verkan, s<strong>om</strong> <strong>om</strong> handlingen utförts inför vederbörande<br />
franska myndighet.
281<br />
Det bör här framhållas, att rättigheten att inför sitt lands konsul aflägga<br />
sjöförklaring i Frankrike har särskild betydelse för en utländsk skeppsbefälhafvare,<br />
hvars fartyg eljest tullklareras utan skeppsmäklares biträde, enär befälhafvaren<br />
då jemväl i fall af hafveri kan undgå att anlita skeppsklarerare sås<strong>om</strong><br />
tolk för besättningen för sjöförklaringens afgifvande, hvilket i praktiken är liktydigt<br />
med ett fullständigt inbesparande af klareringsarvodet, enär gen<strong>om</strong> d<strong>om</strong>stols<br />
utslag är faststäldt, att skeppsklarerare, s<strong>om</strong> anlitas i egenskap af tolk<br />
för fartygsbesättning, när sjöförklaring i Frankrike afgifves inför fransk myndighet,<br />
derför egt rätt att beräkna full kurtage enligt gällande taxa, äfven <strong>om</strong><br />
fartygets tullklarering helt oeh hållet verkstälts utan mäklarens mellank<strong>om</strong>st.<br />
Den fraktförtjenst, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mit våra fartyg till del under årets seglation<br />
på distriktets hamnar, utgjorde i jemförelse med resultatet under föregående år<br />
(ank<strong>om</strong>mande <strong>och</strong> afgående fartyg):<br />
hvad<br />
De inseglade fraktbeloppen motsvara någorlunda den vexling, s<strong>om</strong>, enligt<br />
förut visats, vår <strong>sjöfart</strong> undergått under ofvan angifna år; dock är förlusten<br />
här jemförelsevis icke obetydligt större på grund af fraktsatsernas nedgång.<br />
Det framgår nämligen af de anförda siffrorna, att, medan den svenska<br />
<strong>sjöfart</strong>en år 1893 i förhållande till medelresultatet under femårsperioden 1887<br />
—1891 minskats med 14.6 % samt den norska med 4.6 %, den samtidigt<br />
inträdda förlusten i fraktförtjensten utgjorde för de svenska fartygen 30'8 %<br />
samt för de norska 19 %.<br />
Sammanlagda skeppsfarten pá Frankrike, hvad lastade fartyg beträffar, utgjorde<br />
under de tvenne senast förflutna åren enligt den olficiela franska statistiken<br />
:<br />
189 3 18 9 2<br />
Franska fartyg 3,961.910 Ton 4,323,588 Ton<br />
Främmande i> 9.225,484 » 8,837,473 )><br />
Tillsammans 13,187,394 Ton 13.161.061 Ton<br />
Sjöfarten på Frankrike i sin helhet har sålunda under sistlidet år vuxit<br />
med 26,333 ton, men denna tillökning k<strong>om</strong>mer uteslutande på de främmande<br />
fartygen, dä nämligen franska flaggan under året visat tillbakagång.<br />
Det kan ej gerna undgå att väcka undran, att, trots all den uppmuntran,<br />
s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer franska skeppsbyggeriet oeh <strong>handel</strong>s<strong>sjöfart</strong>eu till del, något bättre<br />
resultat ej kunnat härigen<strong>om</strong> åvägabringas. Orsakerna härtill äro likväl af<br />
mångfaldig art. Till en början må således icke förbises, att då, enligt den<br />
äldre lagen <strong>om</strong> »la marine marchande» af 1881, <strong>sjöfart</strong>spremierna med en gång<br />
skulle efter tio års förlopp upphöra, kunde, såsum en följd af detta stadgande<br />
under de senaste åren af lagens tillvaro ej utvecklas någon synnerlig verksamhet<br />
in<strong>om</strong> franska <strong>sjöfart</strong>snäringen, emedan man var stadd i ovisshet, huruvida<br />
premiesystemet skulle senare förlängas. Vidare kan anmärkas, att, då detta<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 19
282<br />
<strong>om</strong>sider skedde gen<strong>om</strong> lagen af den 30 januari 1893, den väsentliga förändringen<br />
infördes, att premie icke alls skulle tillfalla fartyg, s<strong>om</strong> inköpts från utlandet,<br />
under det att tidigare åt sådana fartyg medgifvits half premie. Härigen<strong>om</strong><br />
skapades, sås<strong>om</strong> det synes, monopol för det franska skeppsbyggeriet, <strong>och</strong><br />
verkningen af denna åtgärd har ock blifvit, att de franska varfven <strong>och</strong> verkstäderna<br />
så höjt sina pris, att det numera nästan icke är möjligt att hos dem<br />
göra några beställningar, så mycket mindre s<strong>om</strong> de större verkstäderna ännu<br />
för någon tid hållas sysselsatta med arbete för franska statens räkning <strong>och</strong> derföre<br />
icke äro angelägna att förvärfva andra kunder. Det förmäles sålunda, till<br />
belysning af detta forhållande, att en fransk redare föreslagit en af landets<br />
större varfsegare, att denne skulle bygga hon<strong>om</strong> ett segelfartyg af jern för<br />
samma pris s<strong>om</strong> ett liknande fartyg skulle kosta i England mod tillägg dessut<strong>om</strong><br />
af halfva beloppet af de premiemedel fartyget under sin fartstid k<strong>om</strong>me<br />
att insegla, men att varfsegaren funnit dessa vilkor oantagliga, oaktadt hanoeksä<br />
å sin sida skulle för byggandet af fartyget ega rätt att uppbära dryga,<br />
statspremier.<br />
Ställningen är derföre för närvarande sådan, att franske kapitalister icke<br />
önska nedlägga penningar i <strong>sjöfart</strong>sföretag, enär dels det blefve för dyrt att<br />
bygga fartyg i Frankrike samt dels fartyg inköpta frän utlandet skulle k<strong>om</strong>ma<br />
att stå i allt för ogynsamt förhållande till andra fartyg under fransk flagga.<br />
Efter hvad det uppgifvits, har ock under sistlidet år den franska skeppsbyggnadsverksamheten<br />
hufvudsakligen inskränkt sig till konstruerandet af fartyg, afsedda<br />
för kustfart <strong>och</strong> fiske.<br />
Handelskammaren i Havre, s<strong>om</strong> egnat denna sak sin uppmärksamhet, har<br />
emellertid antagit att orsakerna till det nuvarande stilleståndet i maritima företag<br />
i landet vore att söka å ena sidan i bristande utrustning hos skeppsvarfven<br />
<strong>och</strong> å andra sidan i den obestridliga kris, under hvilken rederiverksamhetenöfver<br />
allt är lidande <strong>och</strong> s<strong>om</strong> medfört, att talrika fartyg ligga oanvända i hamn<br />
i stället för att hållas gående i fart. Deremot har <strong>handel</strong>skammaren i Dunkerque<br />
k<strong>om</strong>mit till den slutsatsen, att prenuieringssysteniet icke i <strong>och</strong> för sig<br />
vore tillfyllest för den franska <strong>sjöfart</strong>ens upphjelpande, utan att vid sidan deraf<br />
kräfdes, att en <strong>sjöfart</strong>sbank (c<strong>om</strong>ptoir maritime) blefve upprättad, s<strong>om</strong> skulle<br />
förskjuta inteekningslån åt franska fartyg samt jemväl diskontera dessas premiobelopp.<br />
Enligt andras mening vore det dock ett ännu kraftigare medel, <strong>om</strong> det<br />
i den äldre premielagen gifna stadgandet återupplifvades, enligt hvilket också<br />
át fartyg, s<strong>om</strong> inköpts från utlandet, inrymdes premier, äfven <strong>om</strong> dessa blott<br />
k<strong>om</strong>me att utgå med halfva beloppet. Härigen<strong>om</strong> skulle nämligen också rederiernas<br />
intressen blifva tillgodosedda i stället för att nu skeppsbyggnadsiudustrien<br />
i öfvervägande grad gynnats.<br />
Hvad s<strong>om</strong> for öfrigt förefaller anmärkningsvärdt är, att ej heller den gen<strong>om</strong><br />
den nya premieringslagen träffade anordning att utsträcka seglationspremierna<br />
till den s. k. internationella (europeiska) kustfarten ännu åstadk<strong>om</strong>mit någon synbar<br />
effekt. Det enda nya företag in<strong>om</strong> detta <strong>om</strong>råde, s<strong>om</strong> veterligen k<strong>om</strong>mit till<br />
stånd i denna del af Frankrike under det sistförflutna året, är en linie emellan<br />
Dunkerque <strong>och</strong> ryska östersjöhamnar, hvilken dock endast till hälften k<strong>om</strong>mer<br />
att upprätthållas medelst franska ångare <strong>och</strong> derhos väl också har den nya.<br />
fransk-ryska <strong>handel</strong>straktaten lika mycket s<strong>om</strong> premiesystemet att tacka för sin<br />
tillvaro.<br />
Sås<strong>om</strong> jemväl egnad att utöfva ett särskildt gagnande inflytande på utvecklingen<br />
af den franska kustfarten har ansetts föranstaltningen att likställa<br />
<strong>sjöfart</strong>en emellan Frankrike <strong>och</strong> Algeriet med inrikes kustfart (petit cabotage),<br />
d. v. s. att från deltagandet i sådan fart utestänga främmande fartyg, hvilken.
283<br />
ätgärd fullständigt gen<strong>om</strong>fördes den 4 oktober 1893. I allt fall k<strong>om</strong>mer derigeu<strong>om</strong><br />
åtskilligt afbräck att tillfogas särskildt svenska <strong>och</strong> norska fartyg, hvilka<br />
tidt <strong>och</strong> ofta i den farten funnit sysselsättning under den äldre regimen.<br />
Franska <strong>handel</strong>sflottans samlade drägtighet uppgick vid sistlidet ärs början<br />
till 905,606 ton, hvaraf 407.044 ton segelfartyg samt 498.562 ton ängfartyg.<br />
Af denna tonnage användes 425,495 ton i fart pä aflägsnarc länder (long cours),<br />
under det att 194,179 ton k<strong>om</strong>mo på den europeiska kustfarten samt 43,472<br />
ton på storsjöfisket.<br />
I jemförelse med Btällningen det nästföregående året utvisa dessa siffror on<br />
minskning af 42,473 ton i hela franska <strong>handel</strong>smannen, i det att icke allenast<br />
landets segelflotta aftagit med 19,163 ton, utan älven dess ängflotta gått tillbaka<br />
med 23,310 ton.<br />
I afseende på det i föregående års<strong>berättelser</strong> <strong>om</strong>förmälda lagstiftningsarbetet<br />
rörande skeppsstufningen kan nämnas, att der<strong>om</strong>, i enlighet med den<br />
förut i ämnet utk<strong>om</strong>na lagen, under den 1 december 1893 utfärdats ett regeringsdekret,<br />
s<strong>om</strong> innehåller detaljerade bestämmelser <strong>om</strong> det sätt. på hvilket<br />
last af olika slag skall anbringas <strong>om</strong>bord ä fartyg <strong>och</strong> hvarigen<strong>om</strong> väntas skola<br />
för framtiden förebyggas de tvistigheter. hvilka förut varit temligen svåra att<br />
undvika, på grund deraf att olika stufningsmetoder tillämpades i olika hamnar.<br />
Bäst vore dock otvifvelaktigt, <strong>om</strong> i detta hänseende kunde åvägabringas en internationel<br />
öfverensk<strong>om</strong>melse. emedan endast på detta sätt <strong>sjöfart</strong>en skulle, sävidt<br />
inses, k<strong>om</strong>ma att draga väsentlig nytta af stufningens reglementeraude.<br />
En öfversigt öfver den afsättning, s<strong>om</strong> under sistlidet är kunnat beredas<br />
på den franska marknaden ät produkter frän de Förenade rikena, synes erbjuda<br />
sävskildt intresse af det skäl, att. deraf i någon mån bör angifvas betydelsen<br />
för våra <strong>handel</strong>sförbindelser med Frankrike af den år 1892 i detta land upprättade<br />
nya tullagstiftningen. Med stöd af föreliggande uppgifter i ämnet torde<br />
måhända ock redan sås<strong>om</strong> ett alluiänt <strong>om</strong>döme i berörda afseende kunna uttalas,<br />
att den varuinförsel till Frankrike från våra länder, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mit till<br />
stånd före den nya regimens antagande, jemväl sedermera förmått i det väsentliga<br />
bibehålla sig hvad råvaror <strong>och</strong> halfiabrikat angår, hvaremot i fråga <strong>om</strong><br />
vissa manufakturalster inträdt en afgjord förminskning, s<strong>om</strong> väl för framtiden<br />
icke kan annat än i allt betydligare grad göra sig gällande.<br />
Bland de produkter af förstnämnda slag. s<strong>om</strong> ink<strong>om</strong>ma till Frankrike frän<br />
de Förenade rikena, stå fortfarande, hvad den sammanlagda importen beträffar,<br />
i främsta rummet vanliga trävaror, ehuru denna artikel eger vida större vigt<br />
lör Sverige än för Norge. Säs<strong>om</strong> bekant hade de. hvilka i Frankrike ifrado<br />
for ett gen<strong>om</strong>förande af tullskyddssystemet äfven till förmån för trävaror, förutsagt,<br />
att gen<strong>om</strong> vidtagandet af en sådan åtgärd en allmän uppbl<strong>om</strong>string skulle<br />
befordras af den franska skogsskütseln. sedan under tullarnes inflytande virkesprisen<br />
nått den höjd, att afverkningen af landets egen skogstillgäng blefve en<br />
tillräckligt lönande handtering. Huruvida denna förutsägelse är pä väg att gå<br />
i fullbordan eller icke, är till äfveutyrs svårt att ännu med bestämdhet afgöra.<br />
men dock må det kunna sägas. att. <strong>om</strong> vilkoren härför skulle vara det utländska<br />
<strong>och</strong> särskildt det nordiska virkets mera eller mindre systematiska undanträngande<br />
från den franska marknaden, icke synnerlig utsigt lärer finnas för handen,<br />
att det åsyftade ändamålet under nuvarande förhållanden nàgonsiu står att vinna.<br />
Det senast förgångna året har nämligen visat, att den franska konsumtionen<br />
icke förmår undvara de nordiska träslagen, <strong>och</strong> att derföre in<strong>om</strong> detta <strong>om</strong>råde<br />
tullarue. sådana de blifvit faststälda. icke mägtat åstadk<strong>om</strong>ma annat än en till-
284<br />
fällig rubbning i <strong>om</strong>sättningen, hvilken rubbning visserligen vållat åtskilligt<br />
obehag, men s<strong>om</strong> dock in<strong>om</strong> kort utjemnats for att låta det förut varande tillståndet<br />
i det närmaste oförändradt åter inträda.<br />
Det har sålunda iakttagits, att under den senare delen af nästföregående<br />
år efterfrågan å nordiskt virke varit jemförelsevis liflig på den franska marknaden,<br />
sedan de äldre lagren så småning<strong>om</strong> hunnit utrymmas, under det att<br />
förbrukningen i det inre af landet vidblifvit att hålla sig god. Härmed har<br />
ock fortgått under den flydda trimestern af innevarande år, hvarföre de franska<br />
importörerna förmena sig kunna göra räkning på förmånlig afsättning också<br />
under den närmast följande tiden, <strong>och</strong> detta icke allenast i fråga <strong>om</strong> trä af<br />
större dimensioner, utan äfven hvad de mindre sorterna beträffar.<br />
Med hänsyn till prisen å våra trävaror anmärktes redan i nästföregående<br />
årsberättelse, att dessa icke utvisat vidare förhöjning, trots de tillk<strong>om</strong>na, i flera<br />
fall dryga tullsatserna, i förbindelse hvarmed ock antyddes de <strong>om</strong>ständigheter,<br />
på hvilka detta förhållande kunde vara beroende. I nämnda afseende har ej<br />
någon märkbarare förändring försports under sistlidet år, i det att sås<strong>om</strong> gällande<br />
medelpris torde kunna angifvas följande noteringar för sågad vara, levererad<br />
fritt på kaj i Havre pr S:t Ptbg-std:<br />
Gran, plankor.<br />
3/9 l:ma qvalitet frcs 306-50<br />
» 2:a » B 290·50<br />
» 3:a » » 274·—<br />
» 4:a » » 258'—<br />
» 5:a » B 242·—<br />
Battens.<br />
21/7 à 6J sägfallande qvalitet frcs 200<br />
2^/6 » B » 193<br />
Bräder » » » 250 à 280<br />
Tunnbräder » » » 205 à 215<br />
Furu, plankor.<br />
3/9 l:ma qvalitet frcs 400 à 435<br />
» 2:a » » 335 à 365<br />
» 3:a » » 310 a. 335<br />
B 4:a » » 280 à 305<br />
Battens.<br />
21/7 à 61 sågfallande qvalitet frcs 225 à 240<br />
Bräder J> » » 275 à 325<br />
Tunnbräder B B » 215 à 235<br />
Det sågade gran- <strong>och</strong> furuvirke, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mit till Frankrike i sin helhet<br />
under de tvenne närmast förflutna åren, utgjordes enligt franska tullstatistiken<br />
af nedan nämnda qvantiteter, hvarvid bör erinras dels att i importen endast<br />
innefattas hvad s<strong>om</strong> angifvits till förbrukning i landet (c<strong>om</strong>merce special), dels<br />
ock att siffrorna för 1893 blott äro approximativa:
285<br />
Sågadt trä af en tjocklek af öfver 35 mm.:<br />
1893 1892<br />
från Sverige 319,269 ton 208,525 ton<br />
B Norge 32,975 » 40,549 »<br />
» Belgien 892 » 6,552 »<br />
» Kyssland 156,092 » 103,035 »<br />
» Tyskland 3,284 » 6,490 »<br />
» Schweiz 1^128 » 10,600 »<br />
B andra länder.. 28,228 » 41,468 »<br />
Tillsammans 541,868 ton 417,219 ton<br />
Sågadt trä af 35 mm. <strong>och</strong> derunder:<br />
från Sverige 167,689 ton 112,909 ton<br />
» Norge 7,865 » 3,579 »<br />
B Belgien. 1,022 » 4,993 »<br />
B Ryssland 90,617 » 37,436 »<br />
» Tyskland 6,506 » 8,491 »<br />
» Schweiz 4,097 » 8,099 »<br />
» andra länder 45^919 » 25,261 »<br />
Tillsammans 323,715 ton 200.768 ton<br />
Under sistlidet är har sålunda i denna införsel uppk<strong>om</strong>mit en ökning af<br />
öfver 120,000 ton för hvartdera af förenämnda slags trä. Denna stegrade import<br />
har, enligt hvad det synes, förnämligast härrört från Sverige <strong>och</strong> Ryssland,<br />
men äfven. i fråga <strong>om</strong> bräder af 35 mm. <strong>och</strong> derunder, k<strong>om</strong>mit Norge<br />
till godo, hvaremot, beträffande Tyskland <strong>och</strong> Schweiz, minskning befinnes hafva<br />
uppk<strong>om</strong>mit uti importen af såväl de större s<strong>om</strong> mindre dimensionerna. Hvad<br />
särskildt Norge angår har emellertid den nämnda stegrade införseln derifrån af<br />
sågade tunnbräder dessvärre motsvarats af tillbakagång uti importen af hyllade<br />
golfbräder, af hvilken artikel tidigare jemförelsevis ansenliga qvautiteter ink<strong>om</strong>mo<br />
till Frankrike. Det må för öfrigt anmärkas, att laddningar af tuunbräder också<br />
numera med ångare fraktas från norra Amerika till Frankrike.<br />
Angående införseln af hugget gran- <strong>och</strong> furuvirke egas här<strong>om</strong> ej ännu<br />
några specificerade uppgifter för år 1893. Af detta slags virke af 80 mm.<br />
tjocklek (oberäknadt jeruvägssyllar) utgjorde importen till Frankrike i sin helhet<br />
under sistlidet år 116,067 ton, enligt en i franska tullstatistiken angifven approximativ<br />
siffra, <strong>och</strong> det kan antagas, att fördelningen af denna införsel varit<br />
föga skiljaktig från hvad förhållandet var år 1892, då samma import stälde sig<br />
s<strong>om</strong> följer (inberäknadt sågtimmer af liknande dimensioner):<br />
Sverige 37,556 ton Belgien 5,314 ton<br />
Norge 9,714 » Österrike 7,732 »<br />
Östersjön<br />
Ryssland<br />
Svartahafvet...<br />
8,999<br />
1,737<br />
»<br />
»<br />
Amerika<br />
Andra länder<br />
21,084<br />
4,220<br />
B<br />
B<br />
Tyskland 21,200 B<br />
Tillsammans 117,556 ton<br />
Också med hänsyn till denna import intaga de Förenade rikena, särskildt<br />
Sverige, ett betydande rum, enär, sås<strong>om</strong> bekant, de nordiska furubjelkarne alltid<br />
äro mycket eftersökta på den franska marknaden. Emellertid förek<strong>om</strong>mer<br />
också här konkurrens med bland annat pitchpinetimmer, hvilket i afseende på<br />
dimensionerna eger vissa företräden framför det nordiska, <strong>om</strong> det också ej,
286<br />
hvad beskaffenheten angår, kan fullt uthärda täflan med de nordiska furubjelkarne.<br />
Pitchpinetimret har nämligen dels samma <strong>om</strong>fång i båda ändame,<br />
under det att de nordiska furubjelkarne gemenligen hafva en gröfre <strong>och</strong> en smalare<br />
ända, dels är detta timmer derhos qvistfritt, hvilket vanligen ej Ur fallet<br />
med det nordiska furuvirket. Det mä jemval erinras, att det höga pris, s<strong>om</strong><br />
begäres för detta senare virke, medgifver de bättre qvaliteterna af pitchpinetimret<br />
en alltjemt ökad användning i Frankrike, likas<strong>om</strong> ock derigen<strong>om</strong> rum<br />
lemnas för afsättning af liknande virke från britiska Columbia trots de dr3'ga<br />
frakterna <strong>och</strong> den långsamma transporten. I fråga åter <strong>om</strong> det timmer, s<strong>om</strong><br />
produceras in<strong>om</strong> Frankrikes egna skogstrakter, kan sägas, att detta visserligen<br />
är af förmånliga dimensioner <strong>och</strong> derföre ofta användt sås<strong>om</strong> byggoadsbjelkar,<br />
bland annat i magasin, men dock till beskaffenheten mindre tätt <strong>och</strong> såluuda i<br />
högre grad än det nordiska utsatt för röta. Det påstås i hvarje fall, att det<br />
franska timret, sås<strong>om</strong> en följd af införselsafgiften å det främmande virket, stigit<br />
i pris samt att det numera, åtminstone i landets egna skogstrakter, röner<br />
större efterfrågan än tidigare.<br />
Under sistlidet år uppgifves följande medelpris hafva noterats å hugget<br />
timmer, levereradt förtulladt å kaj i Havre:<br />
Granbjelkar frcs 55 à 60 för stère<br />
Gransparrar » 40 à 50 »<br />
Furubjelkar 65 à 75 »<br />
Furusparrar » 45 à 55 »<br />
Pitchpinebjelkar » 58 à 60 »<br />
Af öfriga slags oarbetade trävaror infördes under de båda sistförflutna<br />
åren till Frankrike:<br />
1893 1892<br />
Trä i stycken till gatubeläggning 2,500 kg. 17,308 kg.<br />
Tunnstäfver af ek 107,617,707 » 77,552,700 »<br />
B » annat trä 1,714,910 » 3,246,929 »<br />
Ribbor 2,501,745 » 2,511,025<br />
Tunnband, läkter <strong>och</strong> arbetade störar... 1,928,322 » 2,447,849<br />
Oarbetade störar <strong>och</strong> stakar 89,181,020 » 101,348,606 »<br />
Vedträn <strong>och</strong> knippeved 36,611,000 » 29,153,000<br />
Cellulosaved 78,712,000 » 60,080,000<br />
Träkol _. 7,981,000 9.219.000<br />
Träull 1,711,600 » 782,229<br />
Annat trä 469,689 » 1,947,833 »<br />
Den del af nämnda införsel, s<strong>om</strong> härrör från de Förenade rikena, är det<br />
icke möjligt att ännu angifva för år 1893, men enligt den franska tullstatistiken<br />
för 1892 uppgick under det året importen till Frankrike af ifrågavarande träslag<br />
från våra länder till följande qvantiteter:<br />
Sverige Norge<br />
Tunnstäfver af ek 1,011,647 kg.<br />
» B annat trä.. 80<br />
Ribbor 469,185 »<br />
Tunnband, läkter <strong>och</strong> arbetade störar 102,020<br />
Oarbetade störar <strong>och</strong> stakar 8,618,382 kg. 9,847,754<br />
Vedträn <strong>och</strong> knippeved 1,571,000 »<br />
Cellulosaved 23,220,000<br />
Annat trä 21,542
287<br />
Af byggnadsvirke infördes i det hela till Frankrike till ett värde af:<br />
1893<br />
94,121,000 frcs<br />
1892<br />
73,198,000 frcs,<br />
sålunda utvisande för sistlidet år en ökning af 20,923,000 frcs eller af <strong>om</strong>kring<br />
28"5 %. Jemföres åter inlorselssiffran under sistnämnda år med medelimporten<br />
under de närmast förutgående fem åren eller under perioden 1887 —<br />
1891, då värdet uppgick till 105,490,000 frcs, uppk<strong>om</strong>mer för år 1893 en<br />
minskning af 11,369,000 frcs eller <strong>om</strong>kring 10.8 %. Härvid är likväl att ihågk<strong>om</strong>ma,<br />
att under nämnda femårsperiod år 1891 utmärkte sig för en synnerligen<br />
högt uppdrifven införsel, hvilken nämligen i värde motsvarade 160,038,000<br />
frcs. Undantages deremot detta år, befinnes importen år 1893 öfverstiga resultatet<br />
för hvarje annat år under berörda period ut<strong>om</strong> år 1888.<br />
Rörande trävarumarknadens ställning i Calais meddelar de Förenade rikenas<br />
vicekonsul på platsen, att brädgårdarne i trakten <strong>och</strong> särskildt i det inre<br />
af landet äro väl försedda, men att detta oaktadt importörerna derstädes uppgjort<br />
ganska <strong>om</strong>fattande kontrakt för leverans vid skeppningstidens början samt<br />
under loppet af s<strong>om</strong>maren. Mera än två tredjedelar af årets behof hafva redan<br />
på sådant sätt tillgodosetts, <strong>och</strong> det är att förvänta att med det närvarande<br />
priset å trä, s<strong>om</strong> antagligen k<strong>om</strong>mer att hålla sig fast intill slutet af året, betydande<br />
lager för vintern icke skola anskaffas. Uuder år 1893 var priset å<br />
battens 2J/7 i medeltal 125 frcs pr standard, hvaremot nu uppnås 150 frcs<br />
för samma qvantitet eller 25 frcs mera pr standard. Under innevarande år<br />
tros införseln af sågadt virke svårligen k<strong>om</strong>ma att nå samma betydenhet s<strong>om</strong><br />
år 1893.<br />
Rundtiinmer af gran för tillverkning af pappersmassa börjar också röna<br />
stor efterfrågan. Detta timmer bör ej öfverstiga 1'10 m. i längd för att kunna<br />
antagas sås<strong>om</strong> cellulosaved <strong>och</strong> ingå under tullsatsen 20 centimes pr ton, under<br />
det att åter gruftinimer betalar 3 frcs eller 6'50 frcs pr ton, allt efter tjockleken.<br />
För pappersindustrien är timmer af en medeltjocklek af 40 centimeter i<br />
den gröfre ändan mest eftersökt, men för tullsatsens skull kan tjockleken vara<br />
huru stor s<strong>om</strong> helst, blott den nyss angifna längden ej öfverskrides. Detta<br />
timmer bör för öfrigt så vidt möjligt vara qvistfritt <strong>och</strong> torrt. Det nu rådande<br />
priset vexlar mellan 12 frcs <strong>och</strong> 12'5 0 frcs pr stère cif. Calais. Betydande<br />
leveranskontrakt hafva detta år redan uppgjorts för pappersbruken i Pas-de-<br />
Calais.<br />
Hvad angår gruftimmer anför vicekonsuln, att importen till Calais af denna<br />
artikel sistlidet år varit i det närmaste lika betydande s<strong>om</strong> under år 1892.<br />
Det införda timrets dimensioner hafva i allmänhet befunnits fullt kontraktsenliga,<br />
till följd hvaraf icke någon laddning blifvit afvisad, sås<strong>om</strong> fallet varit<br />
under de förutgående åren. Redan vid årets början hafva en del leveranskontrakt<br />
blifvit afslutade för skeppningstiden, men till låga pris, hvarföre transaktionerna<br />
hittills icke hafva tagit vidare fart. Under de rådande förhållandena<br />
skulle det också för exportörerna vara ofördelaktigt att sända laddningar i konsignation,<br />
ty grufvornas förråd af varan äro för närvarande mera än tillräckliga,<br />
<strong>och</strong> i öfrigt hafva jemväl franske skogsafverkare kastat stora qvantiteter<br />
timmer in på marknaden till ytterligt låga pris. Visserligen skall detta timmer<br />
icke besitta samma egenskaper s<strong>om</strong> det nordiska, men de franske grufingeniörerna<br />
hafva velat nedtrycka priset å detta senare <strong>och</strong> derföre afslutat ansenliga<br />
köp af virke från Ländes <strong>och</strong> Ardennerna samt andra trakter af landet. Icke<br />
desto mindre kunna grufvornas behof härmed ej tillgodoses, enär det i hvarje<br />
fall blifver nödvändigt att för de större dimensionerna anlita det nordiska
288<br />
gruftimret, <strong>och</strong> det är derföre att antaga, att innan detta års utgång de förra,<br />
prisen skola ånyo uppnås, <strong>om</strong> icke öfverskridas. Men här är det, enligt vicekonsulns<br />
förmening, af vigt att de skandinaviske afskepparne afhålla sig ifrån att<br />
sluta leveranskontrakt till nuvarande låga noteringar <strong>och</strong>, sås<strong>om</strong> sagdt, framför<br />
allt icke i konsignation sända laddningar, hvilka i regel då icke kunna säljas<br />
annat än gen<strong>om</strong> offentlig auktion.<br />
I det föregående är nämndt, hurus<strong>om</strong> importen till Frankrike af sågade<br />
tunnbräder tilltagit såväl från Sverige s<strong>om</strong> från Norge, men att denna ökning<br />
beklagligtvis vunnits gen<strong>om</strong> en motsvarande reduktion uti införseln af den förädlade<br />
varan eller hyflade golfbrtider.<br />
Att denna artikel icke Bkulle kunna fortfarande behålla sin plats på den<br />
franska marknaden var dock att förutse på grund af den högt uppdrifna tullsatsen,<br />
s<strong>om</strong> för bräder af mjukt trä enligt minimitariffen utgör frcs 3'BO pr<br />
100 kg. Under de båda närmast föregående åren infördes af ifrågavarande<br />
fabrikat till Frankrike i sin helhet:<br />
1893<br />
5,183,707 kg.<br />
1892<br />
13,724,560 kg.,<br />
hvilket för sistlidet år utgör en minskning af 8,540,853 kg. eller <strong>om</strong>kring<br />
62'2 %. Efter den mening, s<strong>om</strong> hyses af intresserade industriidkare här på<br />
platsen, bör denna införsel in<strong>om</strong> icke lång tid, <strong>om</strong> icke helt <strong>och</strong> hållet, så<br />
dock i det närmaste upphöra.<br />
I motsats härtill kan anföras, att importen af fönster, dörrar <strong>och</strong> liknande<br />
snickeriarbeten under sistlidet är i sammanlikning med det förutgående året icke<br />
långt ifrån fördubblats, enär nämligen af denna artikel ink<strong>om</strong>mit till Frankrike:<br />
1893<br />
322,816 kg.<br />
1892<br />
175,901 kg.<br />
Af andra arbetade trävaror hafva importerats följande qvantiteter:<br />
1893 1892<br />
Timmermans- <strong>och</strong> hjulmakeriarbeten 641,888 kg. 742,137 kg,<br />
Små trådrullar 517,716 » 237,829 »<br />
Andra slag- 761,296 » 1,673,934 »<br />
De qvantiteter af arbetade trävaror, s<strong>om</strong> till Frankrike ink<strong>om</strong>mit från de-<br />
Förenade rikena, utgjorde år 1892:<br />
Sverige Norge<br />
Hyflade golfbräder 2,463,863 kg. 5,189,182 kg.<br />
Fönster, dörrar o. d 57,714<br />
Timmermans- o. hjulmakeriarbeten 27,284 » 25,599 »<br />
Smärre trådrullar 50,425 »<br />
Andra slag 215,798 »<br />
Det kan för öfrigt nämnas, att någon gång införsel förek<strong>om</strong>mer af färdiga<br />
villor såväl frän Norge s<strong>om</strong> från Sverige, men att användningen häraf natnrligtvis<br />
måste vara begränsad. Under sistlidet år skall sådan införsel hafva<br />
förek<strong>om</strong>mit särskildt öfver Rouen från Norge.<br />
Hela importen till Frankrike af arbetade trävaror motsvarade under de<br />
tvenne senaste åren i värde:<br />
1893<br />
8,303,000 frcs<br />
1892<br />
10,565,000 frcs
289<br />
Af vegetabilisk tjära infördes till Frankrike:<br />
1893<br />
3,151,881 kg.<br />
1892<br />
2,578,020 kg. (bruttovigt).<br />
Under år 1892 ink<strong>om</strong> den mest betydande delen af denna import eller<br />
1,976,964 kg. från Sverige, <strong>och</strong> efter föreliggande underrättelser synes ej heller<br />
införseln från detta land hafva varit obetydlig under sistlidet år. Sålunda upplyser<br />
vicekonsulu i Dunkerque, att till dervarande hamn år 1893 hufvudsakligen<br />
för att användas till skeppsbruk infördes 5,315 heltunnor (gonnes) <strong>och</strong><br />
3,654 halftunnor (demi-gqnnes) tjära, under det att från Finland, s<strong>om</strong> är Sveriges<br />
störste medtäflare å den marknaden, samtidigt ej förek<strong>om</strong> någon införsel.<br />
De hamnar i Sverige, från hvilka denna vara skeppas, äro Umeå, Skellefteå,<br />
Örnsköldsvik <strong>och</strong> Nordmaling. Prisen uppgifvas hafva noterats fres 25"50<br />
à 26 cif.<br />
Af trämassa var införseln till Frankrike under sistlidet år liflig, sås<strong>om</strong><br />
synes af nedanstående uppgifter:<br />
1893 1892<br />
Mekanisk massa 81,834,174 kg. 74,627,078 kg.<br />
Kemisk massa.... 23,620,530 » 16.359,315 »<br />
Tillsammans 105,454,704 kg. 90,986.393 kg.<br />
Visserligen har härmed icke uppnåtts den exceptionella importsiffran för<br />
1891, s<strong>om</strong> utgjorde 126,925,421 kg., men införselsrçvantiteten under det närmast<br />
föregående året eller 1890, s<strong>om</strong> blott uppgick till 93,464,712 kg., har<br />
emellertid öfverskridits med 11,989,992 kg. eller vid pass 12'8 %, <strong>och</strong> detta<br />
oaktadt det hinder, s<strong>om</strong> den sedermera upprättade tullsatsen hörför lagt i vägen,<br />
icke varit obetydlig- Emellertid torde väl en sådan uppgång icke kunna beräknas<br />
skola blifva långvarig, men det är i hvarje fall att anmärka, att trots<br />
den nu anförda stegringen i införseln <strong>och</strong> det mindre vanliga förhållande, att<br />
prisen å varan samtidigt hållit sig ganska höga, ej den inhemska produktionen<br />
af trämassa ännu kunnat derigen<strong>om</strong> vidare stimuleras, sås<strong>om</strong> af de franske tullifrarne<br />
förespeglades. Det uppgifves visserligen, att en större förbrukare i<br />
Frankrike af pappersmassa anlagt en fabrik, med ånga s<strong>om</strong> drifkraft, för tillverkning<br />
af denna produkt, men efter hvad det Iärer förhålla sig, skall detta<br />
hafva skett mera i alsigt att ega varan med säkerhet till hands Un för att göra<br />
besparingar. Men det torde dock väl ej böra förbises, att sådana anläggningar<br />
utan tvifvel måste vara att motse i den närmaste framtiden, <strong>om</strong> ock det råmaterial,<br />
s<strong>om</strong> i dem k<strong>om</strong>mer att förbrukas, blifver att hemta från Norden <strong>och</strong><br />
ej från Frankrike sjelft. Ty, sås<strong>om</strong> förut anfördt, har införseln af cellulosaved<br />
redan icke obetydligt stigit, <strong>och</strong> anledning saknas ingalunda för antagandet, att<br />
denna ökning med åren k<strong>om</strong>mer att ytterligare göra sig gällande. Inträffar<br />
emellertid delta kan följden häraf för våra intressen blifva i tvenne afseenden<br />
menlig, nämligen derigen<strong>om</strong> att arbetsförtjensteu för råvarans förädlande k<strong>om</strong>mer<br />
att från våra länder tillföras Frankrike, under det att för denna råvaras<br />
anskaffande åt de franske förbrukarne våra skogar för en ringa penning måste<br />
lcmna en tribut, s<strong>om</strong> för deras framtid kan blifva ödeläggande.<br />
Angående utsigterna för det löpande året kan anföras, att franske importörer<br />
synas göra sig räkning på ett prisfall af viss <strong>om</strong>fattning, trots den inverkan<br />
s<strong>om</strong> i detta afseende kan utöfvas gen<strong>om</strong> öfverensk<strong>om</strong>melse afskepparne<br />
emellan. Af viss betydelse härför torde ock vara, att utförseln från Frankrike
290<br />
af papp <strong>och</strong> papper synes aftaga, i det att redan under är 1893 i denna export<br />
uppstått en minskning af öfver 1 mill. frcs.<br />
Den trämassa, s<strong>om</strong> ink<strong>om</strong>mer till Frankrike, är fortfarande till den vida<br />
öfvervägande delen af norskt ursprung <strong>och</strong> skeppningen häraf försiggår förnämligast<br />
öfver Rouen. Efter meddelande frän de Förenade rikenas vieekonsul på<br />
platsen skall till nämnda hamn hafva införts är 1893:<br />
frän Sverige 8,757,344 kg.<br />
» Norge 41,951,010 »<br />
Vicekonsuln tillägger emellertid, att importen från Sverige är betydligt<br />
uppgående. Det lärer ock vara ifrågasatt, att verkställa skeppning af trämassa<br />
medelst mindre ångare direkte från lastageplats i det inre af Sverige, för att<br />
derigen<strong>om</strong> undgå de dryga <strong>om</strong>lastningskostuaderna i kusthamnarna.<br />
Till öfriga större hamnar i distriktet infördes under sistlidet år trämassa<br />
i följande qvantiteter:<br />
från Sverige från Norge<br />
Dunkerque 905,940 kg.<br />
Havre 201,792 kg. 40,446 »<br />
Bordeaux 1,245,000 » 2,793,000 »<br />
Under år 1892 var hela tillförseln till Frankrike af trämassa fördelad<br />
sås<strong>om</strong> nedanstående siffror angifva:<br />
Mekanisk massa Kemisk massa<br />
Sverige 5,896,472 kg. 385,493 kg.<br />
Norge 50,309,817 » 1,246,854 »<br />
Danmark 95,006 »<br />
Tyskland 10,112,901 » 5,974,295 »<br />
Belgien 2,938,673 » 1,474,130 »<br />
Österrike 494,002 » 3,587,684 »<br />
Schweiz 4,728,113 » 3,650,208 »<br />
Andra länder 52,094 » 40,651 »<br />
Tillsammans 74,627,078 kg. 16,359,315 kg.<br />
Med hänsyn till mekanisk massa befinnes denna, sås<strong>om</strong> det synes, till den<br />
öfvervägande delen k<strong>om</strong>ma från Norge; dock är i afseende på kemisk massa<br />
förhållandet icke detsamma, enär här största importen härrör från Tyskland,<br />
Schweiz, Österrike <strong>och</strong> Belgien.<br />
Under sistlidet år hafva förhållandena gifvit anledning till en i icke ringa<br />
grad stegrad införsel till Frankrike från våra länder af hö <strong>och</strong> hafre. Sås<strong>om</strong><br />
<strong>om</strong>förmäldt i generalkonsulatets special<strong>berättelser</strong> i ämnet blef såväl foder- s<strong>om</strong><br />
spanmålsskörden i Frankrike år 1893 till väsentlig del felslagen <strong>och</strong> den uppk<strong>om</strong>na<br />
bristen måste naturligtvis fyllas gen<strong>om</strong> inköp fiån utlandet. Reda?)<br />
tidigt på året började den ihärdiga torkan ingifva farhågor för årsväxten, <strong>och</strong><br />
franska regeringen underlät ej heller att med alla till buds stående medel<br />
k<strong>om</strong>ma den jordbrukande befolkningen till hjelp, bland annat gen<strong>om</strong> upplysningar<br />
<strong>om</strong> hvilka foderväxter, s<strong>om</strong> med större framgång än de eljest allmänt förek<strong>om</strong>mande<br />
kunde odlas i landet under den torra väderleken, äfvens<strong>om</strong> <strong>om</strong><br />
hvilka surrogat, s<strong>om</strong> skulle kunna ersätta det hastigt fördyrade höet. Visserligen<br />
bereddes medelst dessa åtgärder någon lindring i betrycket, men dock<br />
kunde derigen<strong>om</strong> ej undvikas att foderimporten från utlandet tog ett stadigt<br />
växande <strong>om</strong>fång under alltjemt höjda pris. Denna import försiggick såväl
291<br />
från transatlantiska länder s<strong>om</strong> från andra länder i Europa <strong>och</strong> både med<br />
segel- <strong>och</strong> ångfartyg.<br />
Det är tydligt, att en i dylik skala företagen transport af en så lätt skadad<br />
<strong>och</strong> föränderlig vara s<strong>om</strong> hö skulle gifva upphof till åtskilliga tvistigheter<br />
vid varans mottagande, <strong>och</strong> detta ej mindre på grund af leveransernas bristande<br />
kontraktsenlighet med hänsyn till beskaffenheten, än äfven till följd af varans<br />
undervigt. Af båda dessa skäl hafva jemväl icke fåtaliga tvister uppstått med<br />
anledning af den hötillförsel, s<strong>om</strong> från våra länder egt rum till Frankrike. Det<br />
måste likväl härvid ihågk<strong>om</strong>mas, att sådana tvistigheter väl kunna tänkas skola<br />
inträffa äfven der varan i afskepparnes tanke sändts i fullgodt skick. Höet skeppades<br />
nämligen i regel i pressade balar, hvilka utan tvifvel i det yttre kunna synas<br />
utan fel, äfven <strong>om</strong> de vid öppnandet befinnas innehålla skämd vara. Särskildt<br />
förek<strong>om</strong> detta vid leveranser under hösten <strong>och</strong> vintern, hvaremot de skeppningar,<br />
s<strong>om</strong> utfördes under loppet af s<strong>om</strong>maren, vanligen mottogos utan reklamation.<br />
Detta torde kunna förklaras deraf, att de tidigare sändningarna utgjordes<br />
af väl torkadt hö, medan deremot vid de seuare leveranserna höet pa<br />
grund af den stigande efterfrågan måst inläggas äfven i fuktigt tillstånd, likas<strong>om</strong><br />
ock höbalarne under transporten från det inre af landet till skeppningshamnen<br />
kunde hafva tagit skada af regn <strong>och</strong> snö, utan att dock följderna hüraf<br />
blefvo fullt märkbara förr än vid framk<strong>om</strong>sten till leveransorten. Huru än härmed<br />
må förhålla sig, hafva i många fall leveranserna afvisats af mottagarne,<br />
hvilka ock på sistone icke gerna ville sås<strong>om</strong> tidigare afsluta köp på annat vilkor<br />
än att varan finge prüfvas vid framk<strong>om</strong>sten. I det hela taget har emellertid<br />
denna tillförsel beredt afskepparne ansenlig förtjenst, <strong>om</strong> ock en <strong>och</strong> annan<br />
expeditör utsatts för förlustbringande efterräkningar.<br />
De hamnar, öfver hvilka denna import försiggick från våra länder, voro<br />
förnämligast Havre <strong>och</strong> Roueu, <strong>och</strong> de införda laddningarna voro till störBta delen<br />
af norskt ursprung. Det norska timotejhöet betingade också i allmänhet högre<br />
pris än andra utländska foderväxter. Vid importens början betalades från 13<br />
till 15 frcs pr 100 kg. cif. med leverans i nordfransk hamn, men snart höjde<br />
sig noteringarna <strong>och</strong> uppgingo mot hösten ända till 18 frcs, för att sedermera<br />
åter falla till först angifna <strong>och</strong> ännu lägre belopp. På grund af inträffad torka<br />
under mars månad innevarande år stodo emellertid prisen ända till midten af<br />
april i 12 à 13 frcs för fullgod vara, men hafva, sedan regn fallit, visat nedgående<br />
tendens.<br />
Hela importen af foderväxter till Frankrike uppgick under de tvenne<br />
senaste åren till följande qvantiteter:<br />
1893<br />
159,425,025 kg.<br />
1892<br />
21,277,801 kg.,<br />
hvilka siffror tillräckligt tydligt utvisa, hvilken ut<strong>om</strong>ordentlig utsträckning importen<br />
nådde under sistlidet år.<br />
Angående importens fördelning på de olika länderna kan der<strong>om</strong> upplysning<br />
blott meddelas för år 1892, då ställningen var s<strong>om</strong> följer:<br />
Norge 528,277 kg.<br />
Ryssland 129,369 »<br />
Tyskland 5,466,989 »<br />
Holland 742,749 »<br />
Belgien 5,887,424 »<br />
Österrike 1,787,372 »<br />
Spanien 1,013,067 »<br />
Italien 2,472,172 kg.<br />
Schweiz 930,855 »<br />
Argentinskarepubliken 386,092 »<br />
Chile 613,131 »<br />
Algeriet 1,161,581 B<br />
Andra länder 158,723 »<br />
Tillsammans 21,277,801 kg.
292<br />
Sås<strong>om</strong> redan sagdt, gaf den felslagna skörden i Frankrike under sistlidet<br />
år likaledes anledning till en betydligt ökad införsel af hafre. Af denna artikel<br />
ink<strong>om</strong>uio följande qvantiteter i metercentner (100 kg.):<br />
1893 1892<br />
Sverige 335,212 1<br />
Belgien 284.555 1,951<br />
Ryssland 1,342,171 7,658<br />
Tyskland 12,793 193<br />
Italien 2,789 197<br />
Turkiet.... 211,695 178.470<br />
Algeriet 415.882 186,097<br />
Tunis 4,552 6,941<br />
Andra länder 467.049 13,797<br />
Tillsammans 3,076,698 395,305<br />
Det land, s<strong>om</strong> under sistlidet år mest funnit afsättning i Frankrike för<br />
sitt öfverflödiga förråd af hafre, är efter förestående siffror Ryssland, under<br />
det att Sverige först k<strong>om</strong>mer i tredje rummet, ehuru dock den under året derifrån<br />
intagna qvantiteten ej långt ifrån var lika stor s<strong>om</strong> Frankrikes hela hafreimport<br />
år 1892. Norge finnes ej särskildt nämndt i denna statistik, men det<br />
är bekant att också norsk hafre sistlidet år ank<strong>om</strong>mit öfver såväl Havre s<strong>om</strong><br />
Rouen, i hvilken senare hamn lossades så godt s<strong>om</strong> hela hafreinförseln från de<br />
Förenade rikena.<br />
Den utländska hafre, s<strong>om</strong> mest värderas i Frankrike, är den svarta, hvilken<br />
förnämligast intages från Sverige, men ock till någon del hemtas från Irland.<br />
På grund af den rådande foderbristen nådde under sistlidet år denna<br />
artikel pris, s<strong>om</strong> väl tidigare icke ofta antecknats, hvarföre våra afskeppare<br />
antagligen måste hafva skördat en icke obetydlig vinst å sin vara. Enligt tillgängliga<br />
uppgifter betalades i oktober 1893: för svart Libau 15 à 15'2S fres,<br />
d:o hvit 13 à 14 fres, d:o strimmig 14 à 14"25 fres, amerikansk d:o 14 à<br />
14'60 fres, irländsk 16'50 à 17 fres, allt för 100 kg. cif. i Rouen. Dessa<br />
pris hafva jemväl efter vissa variationer återk<strong>om</strong>mit vid nuvarande tidpunkt<br />
(15 april) <strong>och</strong> till <strong>och</strong> med ytterligare stegrats, enär nämligen för svensk svarthafre<br />
af god qvalitet erhålles ända till 18 fres.<br />
Också under innevarande år har import af utländsk hafre i viss betydenhet<br />
försiggått till Frankrike, men då den inhemska såväl spanmåls- s<strong>om</strong> foderskörden<br />
för närvarande har ett särdeles lofvande utseende, lärer väl, derest de<br />
härpå grundade förhoppningarna <strong>om</strong> god skörd i landet icke störas, denna införsel<br />
icke länge kunna fortfara i större utsträckning.<br />
I nästföregående årsberättelse anmärktes, att en icke ringa tillväxt uppk<strong>om</strong>mit<br />
i införseln till Frankrike af jern- <strong>och</strong> stålprodukter under år 1892.<br />
Denna stegring synes under sistlidet år hafva än ytterligere tilltagit, sås<strong>om</strong><br />
framgår af följande uppgifter å ifrågavarande tillförsel:<br />
1893 1892<br />
Tackjern 11,314,000 fres 9,178,000 fres<br />
Stångjern <strong>och</strong> stål 10,003,000 » 9,511,000 »<br />
Enligt tillhandak<strong>om</strong>na upplysningar skall denoa växande efterfrågan dock<br />
icke hafva galt det nordiska stångjernet, då dettas plats mera <strong>och</strong> mera synes<br />
inkräktas af det mjuka stålet af fransk tillverkning. Visserligen är nämnda<br />
produkt, ehuru dess beskaffenhet stadigen lärer förbättras, likväl fortfarande
293<br />
underlägsen särskildt det svenska jernet, men skilnaden i detta afseende uppväges<br />
tillräckligt af den franska metallens prisbillighet. I medeltal noterades<br />
nämligen under är 1893 för svenskt stángjern, levereradt å kaj i nordfransk<br />
hamn, med inberäknande af inforselsafgiften, frcs 2450 för 100 kg., under det<br />
att franskt mjukt stål kunde erhållas till samma qvantitet för 18 à 19 frcs, levereradt<br />
vid smedja. Det är tydligt, att man vid dylikt förhållande, i de fall<br />
då detta på något sätt låter sig göra, skall nöja sig med den inhemska produkten,<br />
<strong>och</strong> detta lärer ock numera temligen vanligt inträffa, särskildt i fråga<br />
<strong>om</strong> sådana artiklar s<strong>om</strong> vagnsaxlar, hjulringar, hästskor ni. ni., vid hvilkas<br />
tillverkande ford<strong>om</strong>dags det nordiska jernet funnit utbredd användning i Frankrike.<br />
Likaså har så kalladt knippejern (»vergettes») af svensk produktion<br />
äfvenledes börjat undanträngas af det mjuka stålet. »Les vergettes» brukades<br />
tillförene allmänt vid smidning af hästskosöm, s<strong>om</strong> då skedde för hand. Sedermera<br />
importerades färdigsmidda söm såväl från Sverige s<strong>om</strong> i synnerhet från<br />
Norge, men på den nyaste tiden hafva i Frankrike uppförts fabriker, i hvilka<br />
medelst maskiner tillverkas söm, till en början af jern infördt från Norden,<br />
men nu i allt större <strong>om</strong>fattning af inhemskt mjukt stål, under det att de mindre<br />
industriella anläggningar, s<strong>om</strong> för hand smida söm af nordiska »vergettes».<br />
efter hand försvinna. Under de sista fem åren säges deras antal hafva aftagit<br />
med 75 %.<br />
En ytterligare orsak till nedgången i införseln af det svenska smides- <strong>och</strong><br />
valsjernet lärer dess värre vara att söka i den mindre lojala konkurrens, s<strong>om</strong><br />
härrörer från dessa produkters eftergörande. I detta afseende har hit inberättats,<br />
att man understund<strong>om</strong> skall å den franska marknaden anträffa träkolsjern<br />
af icke svensk tillverkning, försedt med märket »Lancashire», s<strong>om</strong> synes användt<br />
i afsigt att ingifva föreställning <strong>om</strong>, att produkten är ensartad med det<br />
svenska jern, s<strong>om</strong> går i <strong>handel</strong>n under nämnda märke. I verkligheten lärer<br />
ock denna vara, s<strong>om</strong> säljes 2 à 3 frcs billigare än den svenska, förvexlas med<br />
svenskt jern, men man anser att, då beteckningen »Lancashire» icke kan kallas<br />
ett märke för en specifik produkt, bruket häraf icke bör vara liktydigt med<br />
förfalskning.<br />
För framställande af finare stålprodukter har tidigare in<strong>om</strong> franska metallindustrien<br />
med fördel användts svenskt stángjern, särskildt Dannemorajern, men<br />
äfven på detta <strong>om</strong>råde har efterfrågan minskats, sedan man medelst nyare tillverkningsmetoder<br />
förmått åstadk<strong>om</strong>ma en snarlik produkt förnämligast med tillhjelp<br />
af spanska malmer.<br />
Hvad beträffar svenskt tackjern kan visserligen sägas, att importen häraf<br />
ännu fortfar att ega en viss betydenhet, bland annat från Göteborg, <strong>och</strong> större<br />
kontrakt skola, efter hvad det uppgifvits, redan hafva afslutats <strong>om</strong> leverans af<br />
denna artikel jemväl för år 1894. Det är emellertid här hufvudsakligen fråga<br />
<strong>om</strong> raffineradt tackjern (fonte d'affinage), under det att den gröfre produkteu<br />
(fonte de moulage) mestadels tages från England till billigare pris, <strong>om</strong> ej af<br />
fullt så god beskaffenhet. Importen af tackjern af det förstnämnda slaget skulle<br />
antagligen taga större fart, <strong>om</strong> priset något kunde sänkas, utan att produkten<br />
försämrades.<br />
Efter hvad i det föregående framhållits kan i korthet sägas, att den aftagande<br />
konsumtionen af svenskt jern på den franska marknaden beror på de<br />
förbättrade förädlingsmetoder, s<strong>om</strong> numera användas in<strong>om</strong> franska metallurgien.<br />
Härtill torde dock kunna fogas den anmärkningen, att denna tillbakagång i beaktansvärd<br />
mån påskyndats af den försvårade införseln under temporär tullfrihet<br />
eller förmedelst s. k. »acquits à caution», hvilken trafik nu till största delen<br />
kan anses hafva upphört.
294<br />
Med afseende på den införsel af jern <strong>och</strong> stål, s<strong>om</strong> under år 1893 egt<br />
rum till Frankrike från de Förenade rikena, kan nämnas, att till Havre ink<strong>om</strong>mit<br />
från Sverige 20 ton taekjern samt 167 ton stål <strong>och</strong> stångjern, äfvens<strong>om</strong><br />
att till Rouen intagits af den senare produkten 3,646 ton från Sverige<br />
samt 1,133 ton frän Norge, hvarhos dit också importerats 5,048 ton svenskt<br />
taekjern; till Bordeaux har införts från Sverige 1,693 ton stångjern samt 96<br />
ton stål.<br />
I ersättniDg för den minskade importen af den färdiga produkten taekjern<br />
<strong>och</strong> stångjern har förek<strong>om</strong>mit en viss tillförsel från Sverige af jernmalm i täflau<br />
med den spanska <strong>och</strong> algeriska råvaran. Sålunda uppgifves häraf hafva under<br />
sistlidet år ink<strong>om</strong>mit till Dunkerque från Sverige en qvantitet af 5,145 ton,<br />
men att en ännu vidsträcktare marknad är öppen för denna artikel torde bevisas<br />
deraf, att till samma hamn ensamt från Spanien under året införts icke<br />
mindre än 91.967 ton.<br />
I sammanhang härmed kan <strong>om</strong>förmälas, att till Dunkerque från Norge<br />
under år 1893 ink<strong>om</strong>mit 6,090 ton svafvelkis (pyrites ou sulfures de fer),<br />
men att denna införsel ford<strong>om</strong> varit vida ansenligare. För ett visst antal år<br />
tillhaka intogs nämligen nämnda mineral i betydande qvantiteter från grufvorna,<br />
i Vigsnæs till förarbetning vid de kemiska fabrikerna i departementet Nord,<br />
<strong>och</strong> särskilda ångare voro året <strong>om</strong> sysselsatta i denna transport. Numera hemtas<br />
åter sådant råmaterial mest från Spanien, <strong>och</strong> det är nästan blott undantagsvis<br />
s<strong>om</strong> på de senare åren Norge deltagit i denna införsel.<br />
Frankrikes egen tillverkning af jern <strong>och</strong> stål utgjorde under de tvenue·<br />
senaste åren s<strong>om</strong> följer:<br />
Taekjern: 18 9 3 18 9 2<br />
Kokesjern 2,010,109 ton 2,032,037 ton<br />
Träkolsjern 6.125 » 12,366 »<br />
Blandadt 16,333 » 12.855 »<br />
Tillsammans 2,032,567 ton 2,057,258 ton.<br />
Stångjern:<br />
Puddladt 705,876 ton 694,203 ton<br />
Skedadt med träkol 10,611 » 8.709 »<br />
Omsmält gammalt jern <strong>och</strong> skrot 113,364 » 125,607 »<br />
Tillsammans 829,851 ton 828,519 ton<br />
Stål i stänger <strong>och</strong> plåt:<br />
Bessemer 422,646 ton 412,534 ton<br />
Siemens-Martin 214,782 » 238,224 »<br />
Puddladt <strong>och</strong> smidt 13.967 B 13,129 »<br />
Cementeradt 1,547 » 1,385 »<br />
Masugnsstål (fondu au creuset) ... 11,324 » 11,500 »<br />
Omsmält stålskrot 4.399 » 5,755 n<br />
Tillsammans 668,665 ton 682,527 ton<br />
Stal i tackor:<br />
Bessemer 518.361 ton 515,640 ton<br />
Siemens-Martin 284,702 » 309,846 »<br />
Tillsammans 803,063 ton 825,486 ton-
295<br />
Af förestående siffror synes, att under sistlidet år Frankrikes tillverkning<br />
af tackjern nedgått med 24.691 ton, medan produktionen samtidigt ökats af<br />
stångjern med 1,332 ton. Af stål i stänger <strong>och</strong> plåt likas<strong>om</strong> af stål i tackor<br />
har vidare tillverkningen aftagit, för den förstnämnda produkten med 13,862<br />
ton samt för den senare med 22,423 ton.<br />
Angående jern- <strong>och</strong> ståljabrikat är det icke att säga annat, än att någon<br />
större afsättning häraf näppeligen kan under nuvarande tullfürhällanden påräknas<br />
i Frankrike. De artiklar in<strong>om</strong> nämnda kategori, af hvilka mera <strong>om</strong>fattande<br />
införsel brukat förek<strong>om</strong>ma, äro spik <strong>och</strong> söm, <strong>och</strong> särskildt har norsk<br />
hästskosöm tidigare funnit en vidsträckt användning här i landet. Nu har dock<br />
ställningen i detta hänseende blifvit mindre fördelaktig, sedan den inhemska<br />
tillverkuingen af fabrikatet årligen vunnit ökadt <strong>om</strong>fäng. Sålunda upplyser<br />
vicekonsuln i Rouen, att importen dit af hästskosöm frän Norge aftagit till<br />
följd deraf att sömfabriken i Duclair. s<strong>om</strong> grundats af en norsk industriidkare,<br />
fördubblat sin tillverkning <strong>och</strong> nu årligen levererar <strong>om</strong>kring 2,800 ton af sin<br />
produkt. Likaså anför vicekonsuln i Bordeaux, att de till denna plats från<br />
Norge ink<strong>om</strong>na qvantiteter af berörda fabrikat ärligen aftagit, <strong>och</strong> att sålunda<br />
sistlidet år endast inforts 155 ton, under det att år 1890 importen uppgick till<br />
218 ton. I detta sammanhang kan ock meddelas, att franska tullverkets tabeller<br />
af <strong>och</strong> till innehälla uppgifter <strong>om</strong> införsel från de Förenade rikena af<br />
vissa metallarbeten, sås<strong>om</strong> åkerbruksredskap,, ett <strong>och</strong> annat slags maskiner <strong>och</strong><br />
maskindelar, verktyg o. d., men allt i mindre skala <strong>och</strong> utan att från det ena<br />
året till det andra någon vidsträcktare utbredning beñnnes halva k<strong>om</strong>mit någon<br />
enda artikel till del. Huruvida förändring häri skulle kunna uppnäs gen<strong>om</strong><br />
större ansträngningar från våra exportörers sida är väl svårt att säga. men<br />
visst är att kampen ständigt skulle blitva härd. enär man finge vara beredd<br />
att möta ej allenast inhemska utan också utländska medtäflare, färdiga att bevilja<br />
mera eller mindre väsentliga fördelar <strong>och</strong> eftergifter, <strong>om</strong> blott derigen<strong>om</strong><br />
ett ökadt inträde pä marknaden kunde beredas. Likväl förefaller det, s<strong>om</strong> <strong>om</strong><br />
sådana produkter s<strong>om</strong> maskiner <strong>och</strong> redskap för jordbruket <strong>och</strong> mejerihandteringen<br />
äfvens<strong>om</strong> knifsmide kunde från våra länder afyttras i Frankrike i betydligare<br />
<strong>om</strong>fattning än hvad nu är föihållandet, då sådana alster, när de lyckats<br />
blifva kända, tillvunnit sig uppmärksamhet <strong>och</strong> gillande för godt <strong>och</strong> solidt arbete<br />
ej mindre än för ändamålsenlig anordning.<br />
Också i fråga <strong>om</strong> fiskeriprodukter torde det öfver hufvud kunna uttalas,<br />
att de Förenade rikenas <strong>handel</strong> med Frankrike förblifvit stationär. De alster<br />
af denna industri, -hvilka gemenligen finna väg till franska marknaden, äro, sås<strong>om</strong><br />
ock i tidigare års<strong>berättelser</strong> angifvits. hval-, torsk- <strong>och</strong> silltran, hvalbarder<br />
(oarbetade), torsk- <strong>och</strong> uiakrillr<strong>om</strong>, ansjovis, fisklim samt mera sällan klippfisk<br />
<strong>och</strong> stockfisk. Af nämnda artiklar uppgick den utländska införseln till Frankrike<br />
till följande qvantiteter:<br />
Torsk- <strong>och</strong> klippfisk: 1893 1892<br />
från franska storsjöfisket 41.983,507 kg. 37,257,214 kg.<br />
» andra länder 32,632 » 31,093 »<br />
Stockfisk. 384,700 T 445,497 »<br />
Fiskkonserver (andra än sardiner) .. 502.210 s> 521.685 u<br />
Hvaltrau.. 1.008.483 » 877.522 »<br />
Torsktran 3.967.576 » 3.571,368 »<br />
Andra slag. 1.358.942 » 1,222,316 »<br />
Torsk- <strong>och</strong> makrillr<strong>om</strong> — 8.287.273 » 7,645,429 »<br />
Hvalbarder — 44.693 » 98,560 »<br />
Fisklim 28.333 » 28.466 »
296<br />
Specifikationen öfver ursprunget af denna tillförsel är ännu ieke tillgänglig<br />
för år 1893. Hvad det närmast förutgående aret beträffar, angifvas här nedan<br />
de qvantiteter, s<strong>om</strong> då ink<strong>om</strong>mo från Norge, i det att så godt s<strong>om</strong> ingen liknande<br />
införsel egde rum från Sverige.<br />
Klippfisk 9,636 kg.<br />
Stockfisk 108,942 »<br />
Saltad eller rökt fisk 739 ))<br />
Hvaltran- 282,778 » (nettovigt)<br />
Torsktran 195,372 » ( » )<br />
Andra slags fiskfett 84,526 » ( » )<br />
Torsk- <strong>och</strong> makrillr<strong>om</strong> 6.037,062 » ( » )<br />
Hvalbarder 59,030 »<br />
Fisklim 9,315 »<br />
Sås<strong>om</strong> förhållandet är med alla i det föregående angifna införselssiffror endast<br />
utvisa också de senast anförda de qvantiteter, s<strong>om</strong> ink<strong>om</strong>mit gen<strong>om</strong> den direkta<br />
importen. Dessförut<strong>om</strong> införes naturligvis en icke ringa del af ifrågavarande<br />
produkter öfver andra länder, hvilket särskildt skall vara fallet med torsktran,<br />
s<strong>om</strong> förnämligast tager vägen öfver Holland. Förestående siffror innefatta ej<br />
heller de qvantiteter, s<strong>om</strong> äro bestämda att från Frankrike föras vidare till<br />
andra länder eller att tagas å nederlag, ej heller att <strong>om</strong>edelbart bringas <strong>om</strong>bord<br />
å fartyg s<strong>om</strong> proviant. Under dessa <strong>om</strong>ständigheter måste det anses beaktansvärdt,<br />
att en så betydlig import s<strong>om</strong> den ofvan antydda kunnat förek<strong>om</strong>ma till<br />
Frankrike af norsk klippfisk <strong>och</strong> stockfisk. Det är nämligen knappast möjligt,<br />
att dessa varor inköpts af skeppsfournerare för fartygsbehof, emedan man väl<br />
då skulle undvikit att dera erlägga införselsafgift. Hafva åter produkterna<br />
verkligen konsumerats i landet, synes det egend<strong>om</strong>ligt att detta kunnat försiggå<br />
med klippfisk, å hvilken artikel dock blifvit satt en tullafgift, s<strong>om</strong> förmenats<br />
skola utestänga all tillförsel frän utlandet af denna vara.<br />
Något försök att i större skala organisera införsel till Frankrike af färsk<br />
fisk har icke veterligen under året skett hvarken från Norge eller Sverige.<br />
Antagligen äro härmed förenade vanskligheter icke heller ringa. Deremot har<br />
ifrågasatts att åvägabringa förbindelser i Havre för import frän Norge af musslor,<br />
hvilken artikel man förmenat skulle med fordel kuuna försäljas på den<br />
franska marknaden. Af musslor <strong>och</strong> liknande skaldjur försiggår för öfrigt redan<br />
en viss tillförsel till detta land, mest från Belgien, Holland <strong>och</strong> England,<br />
<strong>och</strong> denna import uppgick år 1893 till en qvantitet af <strong>om</strong>kring 6 mill. kg.<br />
Af marinerad fisk från våra länder, särskildt ansjovis, har man lyckats såväl<br />
under det sistförflutna s<strong>om</strong> under de föregående åren afyttra en del å de platser<br />
i Frankrike, med hvilka vi underhålla regelbunden förbindelse, sås<strong>om</strong> Havre,<br />
Rouen <strong>och</strong> Bordeaux, men det kan ej sägas, att man bragt afsättningen till<br />
någon höjd. Hvad Bordeaux beträffar uppgifves införselu dit af norska fiskkonserver<br />
hafva nedgått från 3,096 kg. år 1892 till 1,350 kg. sistlidet år.<br />
Kn speciel produkt af våra fiskerier synes dock förmå tillvinna sig en ökad<br />
uppmärksamhet i Frankrike, nämligen tillquano, hvilken artikel från Bergen<br />
<strong>och</strong> Lysekil intages öfver Dunkerque. Enligt hvad vicekonsuln i sistnämnda<br />
hamn inberättat, har den qvantitet af nämnda vara, s<strong>om</strong> år 1893 dit importerats,<br />
utgjort 1,264 ton från Sverige <strong>och</strong> 087 ton från Norge, hvarhos under<br />
innevarande år icke mindre än sju laddningar af produkten redan hemtats från<br />
samma skeppningsorter, ehuru nian ännu blott befinner sig i exportperiodens<br />
början. Han tillägger, att detta gödningsämne visat sig synnerligen lämpligt för<br />
jordbruket i trakten.
297<br />
Äfvensä röner silUran fortfarande en viss efterfrågan i Fraukrike. Denna<br />
artikel intages för att i blandning med hvaltran användas i läderindustrien <strong>och</strong><br />
torde efter hvad det förklarats bafva utsigt till större utbredning, <strong>om</strong> den kunde<br />
fullständigare renas före införseln.<br />
Med hänsyn till det af Frankrike sjelft bedrifna storsjöfisket kan anmärkas,<br />
att dettas utbyte, sås<strong>om</strong> för öfrigt redan antydts, under sistlidet år<br />
blifvit mera fördelaktigt än år 1892. Med inberäknande af de qvantiteter,<br />
s<strong>om</strong> transiterat öfver landet eller der intagits å nederlag, har från samma fiske<br />
nämligen hemförts till Frankrike af saltad torsk:<br />
18 9 3<br />
42,077,487 kg.<br />
18 9 2<br />
37,575,025 kg.,<br />
hvilket för sistlidet är utgör en ökning af 4,501,862 kg.<br />
I förbindelse härmed kan uppgifvas, att den utförsel, s<strong>om</strong> samtidigt förek<strong>om</strong>mit<br />
från Frankrike af klippfisk, utgjort:<br />
1893 1892<br />
Spanien 1,858,630 kg. 2.844,939 kg.<br />
Italien 3,015,952 » 2.936,360 »<br />
Algeriet 1.203.324 >» 1.207,608 »<br />
Andra länder 3.394,426 s 3.028.922 »<br />
Tillsammans 9,472.332 kg. 10,017,829 kg.,<br />
sålunda här för år 1893 en minskning af 545,497 kg., beroende förnämligast<br />
på nedgång i exporten till Spanien.<br />
Det har under det senast förflutna året framstälts spörsmål, huruvida ej<br />
gen<strong>om</strong> reglemente borde bestämmas den tidpunkt, vid hvilken det tidigast kunde<br />
medgifvas franska fartyg att afsegla till fàngstplatserna under Island <strong>och</strong> på<br />
Doggerbanken. Ett dylikt reglemente hade nämligen ansetts erforderligt med<br />
anledning af de olyckshändelser, hvilka tidt <strong>och</strong> ofta drabbade fartyg, s<strong>om</strong> under<br />
de stormiga vintermånaderna utsändas på nämnda fiske, <strong>och</strong> man hade till<br />
förebyggande af sådana missöden antagit, att förbud borde utfärdas mot fartygens<br />
afseglande före den 1 april hvarje år. Ett sådant förbud har emellertid<br />
icke k<strong>om</strong>mit till stånd <strong>och</strong> dess utfärdande har till <strong>och</strong> med afstyrkts. S<strong>om</strong><br />
bekant idkas ifrågavarande fiske af kustbefolkningen i Bretagne <strong>och</strong> Nordfrankrike.<br />
Fiskefartygen från Bretagne insalta torsken löst i rummet för att<br />
fångsten så mycket tidigare kan hemföras till Frankrike, der den beredes för<br />
export. Då nu det första fisket under året är det mest inbringande, skulle<br />
gen<strong>om</strong> dess reglenjenterande hela Frankrikes klippfiskindustri lida allvarsamt<br />
afbräck, <strong>och</strong> för den orsakens skull torde planen icke lämpligen kunna förverkligas.<br />
Mindre skadlig vore deremot den föreslagna åtgärden för det fiske,<br />
s<strong>om</strong> utrustas från Nordfrankrike, <strong>och</strong> der fångsten, s<strong>om</strong> saltad nedpackas i<br />
tunnor, är afsedd till förbrukning in<strong>om</strong> landet: men då reglementet ej kunde<br />
tillämpas på fisket i sin helhet vore det naturligtvis till ringa nytta. Det har<br />
i stället förordats, att införa skärpt kontroll med afseende på fartygens sjövärdighet,<br />
likas<strong>om</strong> oek strängare k<strong>om</strong>petensvilkor för fartygens befälhafvare.<br />
Angående öfriga å den franska marknaden förek<strong>om</strong>mande artiklar från de<br />
Förenade rikena är ieke mycket att förtälja. De utgöras nu s<strong>om</strong> tillförene af<br />
hudar <strong>och</strong> skinn, vildt, sirap för sprittillverkning, porslinslera, slipstenar, is,<br />
papp <strong>och</strong> papper, öl <strong>och</strong> punsch o. d., <strong>och</strong> äro i allmänhet endast föremål fölen<br />
mindre <strong>om</strong>fattande införsel, med undantag af hudar <strong>och</strong> skinn samt särskildt<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart.<br />
20
298<br />
is, hvilken senare artikel ärligen från Norge tillföres Frankrike i betydandeqvantiteter<br />
<strong>och</strong> röner fast <strong>och</strong> jemväl stigande efterfrågan på grund af varans<br />
framstående beskaffenhet. Af <strong>och</strong> till göras visserligen försök med att i något<br />
större skala bereda afsättning också för andra af förenämnda produkter, men<br />
sås<strong>om</strong> det synes utan att medföra varaktiga resultat. Utan tvifvel hafva vid<br />
sådana försök icke uteblifvit förluster <strong>och</strong> motgångar, hvilka hafva stält sig<br />
hindrande i vägen för anordnandet af en vidsträcktare exportrörelse från våra<br />
länder.<br />
Beträffande <strong>om</strong>fattningen af införseln i sin helhet från de Förenade rikena<br />
till Frankrike, äro der<strong>om</strong> ännu icke uppgifter tillgängliga för år 1893. Under<br />
det närmast föregående året motsvarade den samlade importen följande värden<br />
i c<strong>om</strong>merce special:<br />
Från Sverige.<br />
Frcs<br />
Vanliga trävaror. 31,564,799<br />
Jern <strong>och</strong> stål 1,954,037<br />
Trämassa 913,028<br />
Arbeten i trä 791,418<br />
Sirap 648,766<br />
Hudar <strong>och</strong> skinn 448,053<br />
Frcs<br />
Trämassa 7,014,081<br />
Vanliga trävaror 5,578.786<br />
Hvalbarder 3,541^800<br />
Torsk <strong>och</strong> makrillr<strong>om</strong> ... 1,811,118<br />
Arbeten i trä 1,303J400<br />
Verktyg <strong>och</strong> andra metallarbeten<br />
1,274,232<br />
Hudar <strong>och</strong> skinn 410,726<br />
Is 408,304<br />
Fiskfett 394,244<br />
Från Norge.<br />
Frcs<br />
Vegetabilisk tjära 260,959<br />
Verktyg <strong>och</strong> andra metallarbeten<br />
242,387<br />
Andra artiklar 472,058<br />
Tillsammans 37,295,505<br />
Lump af alla slag<br />
Frcs<br />
390,590-<br />
Fisklim 270,135<br />
Jern <strong>och</strong> stål 214,375<br />
Stenar <strong>och</strong> jordarter för<br />
industriella behof<br />
Torkad, saltad eller rökt<br />
146,730<br />
fisk 94,104<br />
Andra artiklar 807,032<br />
Tillsammans 23,659,657<br />
I jemförelse med medelresultatet under femårsperioden 1887—1891, då<br />
gen<strong>om</strong>snittsvärdet af införseln uppgick till 54,333,742 frcs från Sverige samt<br />
till 30,588,618 frcs frän Norge, utvisar år 1892 en minskning i afsättningen<br />
af svenska produkter af 17,038,237 fres, motsvarande <strong>om</strong>kring 31 - 3 %, medan<br />
den norska importen samtidigt nedgått med 6,928,961 frcs eller vid pass<br />
22'6 %. Den svenska införseln till Frankrike har sålunda under det nämnda<br />
året haft att utstå större förluster än den norska, på samma gång denna senare<br />
förmått bibehålla sig mera <strong>om</strong>fattande än den förra.<br />
Den utförsel till våra länder, s<strong>om</strong> under förenämnda tid egt rum af produkter<br />
från Frankrike, har uppgått till följande värde:<br />
1892 1887 — 1891<br />
Till Sverige 7,026,534 frcs 8,586,114 fres<br />
» Norge 10,412',772 » 6,697,691 »<br />
utvisande sålunda för Sveriges del tillbakagång, men för Norges del stegring,<br />
detta sistnämnda förhållande beroende derpå, att under året 1892 till Norge<br />
infördes en ovanligt stor qvantitet spanmål (hafre, korn <strong>och</strong> råg).
299<br />
Hela Frankrikes hmidels<strong>om</strong>sättniug med kolonierna <strong>och</strong> utlandet motsvarade<br />
under de tvcnne senaste åren i värde:<br />
Införsel.<br />
1893 1892<br />
Näringsämnen 1,114,061,000 frcs 1,400,435,000 frcs<br />
Råvaror 2,253.706,000 » 2.172,688.000 »<br />
Manufakturartiklar 568,953,000 » 014.936.000 »<br />
Tillsammans 3,936,720,000 frcs 4,188.059,000 frcs<br />
Utförsel.<br />
18 9 3 1892<br />
Näringsämnen 699.831,000 frcs 759,303,000 frcs<br />
Råvaror 776,996,000 » 822,587.000 »<br />
Manufakturartiklar 1,660,252,000 » 1,820,713,000 »<br />
Postpaket 72.540,000 v 58,132.000 »<br />
Tillsammans 3,209,619.000 frcs 3,460,735,000 frcs<br />
Dessa uppgifter visa, sås<strong>om</strong> det beflnnes, ett icke synnerligen tillfredsställande<br />
resultat af den nya franska tullpolitiken, i det att nämligen under<br />
sistlidet är i jemförelse med 1892 icke allenast importen reducerats med<br />
251,339,000 frcs, utan älven export<strong>handel</strong>n lidit förluster till ett liknande<br />
värde eller 251,116,000 frcs, hvadan sålunda Frankrikes <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättning i<br />
det hela under det senast gångna året aftagit med det ansenliga beloppet af<br />
502,455,000 frcs. Ett dylikt bokslut måste ock vara sä mycket mindre egnadt<br />
att väcka glädje, s<strong>om</strong> under årets första månader exporten visade ett beaktansvärdt<br />
öfverskott i förhållande till samma period under fjolåret, <strong>och</strong> man<br />
derföre hyste förhoppning <strong>om</strong> en för Frankrike gynsam <strong>handel</strong>sbalans vid årets<br />
utgång.<br />
Hvad s<strong>om</strong> härvid särskildt torde förtjena framhållas är, att bland de franska<br />
exportvarorna ej mindre näringsämnen (bland dessa jeniväl vin <strong>och</strong> bränvin) än<br />
äfven <strong>och</strong> i synnerhet fabriksartiklar under det sistförflutna året synas hafva<br />
rönt vida mindre efterfrågan än eljest i utlandet, enär in<strong>om</strong> den förstnämnda<br />
varuklassen bristen i utförselsqvantiteten i jemförelse med år 1892 uppgår till<br />
59,472,000 frcs, under det att beträffande den senare utförseln aftagit med<br />
icke mindre än 160,461,000 frcs. Denna ställning, s<strong>om</strong> väl bör anses bekräfta<br />
sanningen af satsen, att man ej kan sälja utan att också nödgas köpa samt att<br />
varor måste utbytas mot varor, har ej heller förändrats till det bättre under den<br />
tilländalupna delen af innevarande år, hvarföre man på flera håll, sås<strong>om</strong> det<br />
förefaller med stigande eftertryck, funnit sig berättigad uttala misstro till den<br />
nu sä högt uppdrifna protektionistiska regimens lämplighet för Frankrike. Och<br />
man har ansett sig så mycket mera kunna i detta hänseende nära betänkligheter<br />
s<strong>om</strong>, vid sidan af den anmärkta nedgången i <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättningen, ganska<br />
högljudda klag<strong>om</strong>ål låtit sig förnimmas också från den åkerbruksidkande befolkningen,<br />
oaktadt dennas intressen under det flydda året blifvit än ytterligare<br />
tillgodosedda gen<strong>om</strong> nya tullförhöjningar, hvilket i sin ordning förmenades skola<br />
bevisa, att ej heller jordbrukets lycka obetingadt skapas af tullar.<br />
Från samma håll fordras derföre nu återgång till ett mera liberalt ekon<strong>om</strong>iskt<br />
system, i det man söker göra gällande, att det. varit under de tider,<br />
då man i Frankrike företrädesvis hyllade det fria varuutbytet, s<strong>om</strong> landet
300<br />
lyckades vinna sina väsentligaste förmåner på den utländska marknaden. Men<br />
man tror sig ock bura yrka på att, <strong>om</strong> ändring skall företagas, detta må ske<br />
med minsta möjliga uppskof, medan det eljest kan blifva vanskligt att någonsin<br />
återvinna hvad s<strong>om</strong> nu gått förloradt, dá det visat sig, att <strong>handel</strong>n icke liitteligen<br />
öfvergifver de vägar, på hvilka den en gång k<strong>om</strong>mit att definitivt färdas.<br />
Under dessa <strong>om</strong>ständigheter torde det ej vara så alldeles osannolikt, att<br />
man i en nära framtid k<strong>om</strong>mer att, åtminstone i viss mån, bryta med de nu<br />
rådande stränga skyddstullsteorierna i Frankrike. Hvad s<strong>om</strong> till en början väl<br />
kan tänkas skola verka i en sådan rigtning, är den förmodade nödvändigheten<br />
att bringa till stånd en rimlig öfverensk<strong>om</strong>melsc med Italien <strong>och</strong> Schweiz, emedan<br />
det herskaude k<strong>om</strong>mersiella missförhållandet emellan Frankrike <strong>och</strong> dessa<br />
länder icke kan undgå att i längden på ömse sidor tillskynda allvarsam skada.<br />
Och s<strong>om</strong> härför vissa eftergifter lära blifva af nöden, antager man att dessa<br />
icke skola kunna åvägabringas utan att den så mödosamt hopfogade franska<br />
tullregimen derigen<strong>om</strong> skakas i sjelfva sin grund, eller med andra ord, att man<br />
måste besluta sig för en sänkning af satserna i minimitariffen, ehuru dessa förklarats<br />
beteckna de yttersta gränserna för de tullreduktioner, s<strong>om</strong> laudet utan<br />
skada för sitt eget näringslif förmådde tåla. De under året afslutade <strong>handel</strong>skonventionerna<br />
med Byssland <strong>och</strong> Amerikas Förenade Stater hafva deremot icke<br />
härför egt något slags betydelse, alldenstund de å Frankrikes sida endast inrymt<br />
lättnader för införseln af de andra ländernas mineraliska oljor.<br />
Samtidigt med nu antydda fordringar förspörjas också sträfvanden att på<br />
andra vägar än förmedelst tullskydd befrämja de franska näringarnas <strong>och</strong> särskildt<br />
åkerbrukets intresse. I sådant afseende kunna nämnas de förslag, hvilka<br />
in<strong>om</strong> landets representation väckts <strong>om</strong> inrättande af fullständigare kredit- <strong>och</strong><br />
försäkringsanstalter för jordbruket, jemte de åtgärder, s<strong>om</strong> vidtagits för dettas<br />
höjande gen<strong>om</strong> förbättrad undervisning, likas<strong>om</strong> också för utvecklandet af landets<br />
agron<strong>om</strong>iska laborations- oeh försöksanstalter m. m. För att derhos bevara de<br />
franska produkternas värde i utlandet har yrkats på forhöjda straffbestämmelser<br />
mot förfalskningar, sås<strong>om</strong> i fråga <strong>om</strong> <strong>handel</strong>n med vin <strong>och</strong> smör, då i<br />
detta hänseende ännu lära förek<strong>om</strong>ma en del missbruk. Det torde ock kunna<br />
tänkas, att man på sådana vägar, med tillhjelp af landets ut<strong>om</strong>ordentliga naturliga<br />
tillgångar, bör k<strong>om</strong>ma till ett lyckligare resultat än gen<strong>om</strong> det nu<br />
strängt tillämpade systemet af skyddstullar <strong>och</strong> statspremier, s<strong>om</strong> kan befaras<br />
snarare skola föranleda stillastående än befordra utveekling <strong>och</strong> framåtskridande.<br />
Daniel Danielsson.
301<br />
Rio de Janeiro den 4 Mai 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Paa Grund af de politiske Forholde paa Kysten bave trods al Umage Skibsfortegnelser<br />
for 1893 hidtil ikke fra alle Vicekonsulater kuimet fremk<strong>om</strong>me, hvorfor den vanlige Skibsliste<br />
fra Generalkonsulatet först senere kan foreligge færdig. Da Aarsberetuing for L89;i ei saaledes<br />
endnn kunde indeholde den brugelige Oversigt över vor Skibsfart, men det dog turde<br />
vnere af Interesse, at dens k<strong>om</strong>mersielle Del blev tilgjæugelig saa snart s<strong>om</strong> muligt, har jeg<br />
troet her at burde indsende den i saaledes afkortet Form, idet Generalkonsulatet senere vil<br />
oversende særskilt de mauglende Data <strong>om</strong> Skibsfarten.<br />
Ved Hovedstationen udförtes i 1893 fölgende Möiintringsforretninger:<br />
Paamönstringer paa norske Fartoier: 37 Svenske, 71 Nordmænd, 56 Udlændinge,<br />
ialt 164. Afinöustringer paa norske Fartoier: 20 Svenske, 58 Nordmænd,<br />
31 Udlændinge, ialt 109. Paamönstringer paa svenske Fartoier: 14<br />
Svenske, 4 Nordmænd og 12 Udlændinge, ialt 30. Afinönstringer paa svenske<br />
Fartoier: 3 Svenske, 3 Nordmænd <strong>och</strong> 1 Udlænding, ialt 7.<br />
Der anmeldtes fölgende Römninger: fra svensko Skibe: 7 Svenske, 1 Nordraand<br />
og 8 Udlændige, ialt 16; fra norske Skibe 11 Svenske, 10 Nordmænd<br />
og 17 Udlændige, ialt 38.<br />
Der ejlerlodes i Aarets Lob: fra svenske Skibe 4 Svenske og 1 Nordtnand.<br />
ialt 5; fra norske Skibe ingen Svenske, 9 Nordmænd og 4 Udlændinge,<br />
ialt 13. Der döde fra svenske Skibe 8 Svenske, 1 Nordmand, ialt 9: fra<br />
norske Skibe: 1 Svensk og 8 Norske, ialt 9, foruden de ved Vicekonsulsstationerne<br />
forefaldne Dödsfald. Nærmere Data angaaeude alle disse Döde liges<strong>om</strong><br />
deres Efterladenskaber ere blevne hjemsendte i specielle Indberetninger.<br />
Forsaavidt Udlændinge ere döde paa svensk eller norsk Skib, er Meddelelse<br />
der<strong>om</strong> bleven tilstillet vedk<strong>om</strong>mende fremmede Ländes Autoriteter.<br />
Ligeledes ere specielle Meddelelser efterhaanden indsendte angaaende Udlæg<br />
gjorte i Distriktet for Skibbrudne eller efterladte Syge. Disse belöbe sig for<br />
norske Skibes Söfolk til Milr. 25,562.604 og for svenske Skibes til Milr.<br />
246'000. For de norskes Vedk<strong>om</strong>mende er Belöbet saa betydeligt derved<br />
at Antallet af förliste eller kondemnerede Skibe opgik til 16. — For Emigranters<br />
Hjemsendelse udlagdes Milr. 300-000. Fra Generalkonsulatet hjemsendtes forskjellige<br />
Fragtbelöb og Deposita tilsammen Milr. 13,999-500, Arvemidler efter<br />
afdöde Svenske Milr. 2,104'200 (£ 103), efter afdöde Norske Milr. 3,488667<br />
(£ 170).<br />
I Aarets Löb er der bleven bjemsendt for norske Sömænd Hyrebelöb til<br />
en Sum af Milr. 3.797.000. modsvareude £ 176. 18. 9, og for svenske til<br />
Kr. 1,903 modsvarende £ 102. 7. 3.<br />
Generalkonsulatets Bistand er i det forlöbne Aar bleven paakrævet i betragtelig<br />
Grad, dels ved forskjellige Vanskeligheder angaaende Lösning og Lastning<br />
i nogle Havne og Tvist med Lastemodtagerne, særlig ved Hovedstationen,<br />
dernæst ved den i en længere Speeialberetning <strong>om</strong>handlede Forseiling af Fartoier<br />
fra den hele Kyst, men særlig de nordlige Havne, til Ilha Grande og<br />
deraf flydende Krav paa Liggedagspenge eller Erstatning, betalt ligefrem eller
302<br />
ydet i Form af Havarie-Grosse, videre ved forskjellige Forlegenheder, hvori<br />
Emigranter, der ei forefandt, hvad der var dem lovet, befatidt sig, iigesoni<br />
sluttelig den under 6:te September udbrudte söinilitære Revolte skabte en Tilstand<br />
for Handelsskibe og Landsmænd, hvor det blev en betydningsfuld Op·<br />
gave ved forenede Anstrængelser at korume igjennem med saa faa Opofrelser<br />
og saa faa Tab s<strong>om</strong> muligt. Den ved Generalkonsulatet förte Brevvexling var<br />
<strong>om</strong>trent s<strong>om</strong> i forrige Aar.<br />
Jeg skal i det Fölgende efter de Kilder, der tidligere have staaet til<br />
Generalkonsulatets Raadighed, samt de Oplysninger, der fra forskjelligt Hold<br />
have kunnet indhentes, beröre den Skibsfartsbevægelse, der paa brasiliansk<br />
Omraade i Aarets Löb idethele har fundet Sted samt den lokale Handel og de<br />
indenlandske Næringsforholde i sin Alcuindelighed.<br />
Skibsfarten paa det hele Distrikt var i 1893 lidt livligere end i 1892,<br />
i sin Helhed taget. Det engelske Flag viser fremdeles Fremgang, og da vor<br />
egen Fart <strong>om</strong>trent er bleven densamme, særlig hvad Hovedstationen angaar, er<br />
det ei vanskeligt at se, at britiske Skibe fremdeles i öget Grad kaste sig ind<br />
i denne Fart og muligens derved ville beröve vore Fartöier endel af de Kulfragter.<br />
der hidtil stod dem aabne, særlig i denne Havn.<br />
Der ank<strong>om</strong> til Rio de Janeiro i oversöisk eller udenrigsk Fart fölgende<br />
Skibe: Tydske, ank<strong>om</strong>ne 141, afgaaede 131, Argentinske ank<strong>om</strong>ne 14, afgaaede<br />
11, Osterrigske ank<strong>om</strong>ne 16, afgaaede 15, Belgiske ank<strong>om</strong>ne 20, afgaaede 17,<br />
Brasilianske ank<strong>om</strong>ne 41, afgaaede 32, Chilenske ank<strong>om</strong>ne 1, afgaade 4, Danske<br />
ank<strong>om</strong>ne 17, afgaaede 5, Franske ank<strong>om</strong>ne 169, afgaaede 140, Spanske ank<strong>om</strong>ne<br />
ingen, afgaaede 1, Holländske ank<strong>om</strong>ne 4, afgaaede 4, Engelske ank<strong>om</strong>ne<br />
650, afgaaede 578, Italienske ank<strong>om</strong>ne 95, afgaaede 91, Nordamerikanske ank<strong>om</strong>ne<br />
55, afgaaede 44, Norske ank<strong>om</strong>ne 86, afgaaede 73, Uruguayske ank<strong>om</strong>ne<br />
3, afgaaede 3, Portugisiske ank<strong>om</strong>ne 58, afgaaede 48, Sussiske ank<strong>om</strong>ne<br />
4, afgaaede 6, Svenske ank<strong>om</strong>ne 23, afgaaede 15.<br />
Af disse ank<strong>om</strong>ne Skibe vare 452 Ton brasilianske Seilskibe og 27,306<br />
brasilianske Dampskibe; her maa dog erindres, at Farten paa Rio var stængt<br />
for brasilianske Fartöier under Revolten i alle de fire sidste Maaneder af Aaret.<br />
529,907 Ton vare udenlandske Seilskibe og 1,504,629 Ton udenlandske Dampskibe.<br />
Af de afgaaede vare 369 Ton brasilianske Seilskibe og 23,221 Ton<br />
brasilianske Dampskibe, medens 466,708 Ton vare udenlandske Seilskibe og<br />
1,434,151 Ton vare udenlandske Dampskibe. Den ank<strong>om</strong>ne og afgaaede Tonnage<br />
var altsaa ialt respektive 2,062,294 Ton og 1,924,449 Ton.<br />
Da en Sammenligning mellem de sidste Åars udenrigske Fart paa Rio de<br />
Janeiro fremdeles har Interesse, hidsættes fölgende Tal:<br />
Ank<strong>om</strong>ne Skibe Afgaaede Skibe<br />
1888 1,196 dr. 1,495,410 Ton 1.072 dr. 1,407,239 Ton<br />
1889 1,375 » 1,275.527 > 1,181 » 1,163,316 »<br />
1890 1,359 » 1,842,513 » 1,150 J> 1,672,650 »<br />
1891 1.680 « 2.287,912 » 1,387 » 2,088,310 »<br />
1892 1,379 » 1,948,547 » 1,187 » 1,856,347 »<br />
1893 1,397 » 2,062,294 » 1,218 » 1,924,449 »<br />
Det vil fölgelig sees, at den Omstændighed, at brasilianske Skibe i Aarets<br />
sidste 4 Maaneder ikke kunde tage Del i Farten, ikke har bragt Tonnagen<br />
ned under det forrige Åars. Selvfölgelig har fremmed, særlig Dampskibstonnage,<br />
indtaget den Pläds, Landets eget Flag ellers vilde have fyldt.
303<br />
Hvad Kystfarten angaar, have fremmede Skibe i höiere Grad end i 1892<br />
og særlig i Aarets fire sidste Maaneder taget Del deri. Nedenstaaende Oversigt<br />
viser Omfånget deraf for Rio de Janeiros Vedk<strong>om</strong>mende:<br />
Tydske Skibe ank<strong>om</strong>ne 96, afgaaede 102, Argentinske ank<strong>om</strong>ne ingen, afgaaede<br />
6, Österrigske ank<strong>om</strong>ne 13, afgaaede 12, Belgiske ank<strong>om</strong>ne 3, afgaaede<br />
5, Danske ank<strong>om</strong>ne 5, afgaaede 15, Franske ank<strong>om</strong>ne 29, afgaaede 47, Spanske<br />
ank<strong>om</strong>ne ingen, afgaaede 1, Holländske ank<strong>om</strong>ne 1, afgaaede ingen, Engelske<br />
ank<strong>om</strong>ne 62, afgaaede 112, Italienske ank<strong>om</strong>ne 31, afgaaede 31, Nordamerikanske<br />
ank<strong>om</strong>ne 7, afgaaede 12, Norske ank<strong>om</strong>ne 42, afgaaede 49, Uruguayske<br />
ank<strong>om</strong>ne ingen, afgaaede 1, Portugisiske ank<strong>om</strong>ne 26, afgaaede 31, Rnssiske<br />
ank<strong>om</strong>ne 4, afgaaede 2, Svenske ank<strong>om</strong>ne 4, afgaaede 6.<br />
Af disse i Kystfart ank<strong>om</strong>ne fremmede Skibe vare 122 dr. 43,797 Ton<br />
Seilskibe medens 201 dr. 329,115 vare Dampskibe; af de afgaaede vare 152<br />
dr. 62,850 Ton Seilskibe, medens 280 dr. 436,861 Ton vare Dampskibe.<br />
Af Brasiliens egne Fartöier indk<strong>om</strong> i Kystfart til Rio de Janeiro i 1893<br />
249 Seilskibe dr. 29,397 Ton og 511 Dampskibe dr. 250,935 Ton, medens<br />
der afgik 220 Seilskibe dr. 26,014 Ton og 521 Dampskibe dr. 248,916 Ton.<br />
Heri indgaa s<strong>om</strong> tidligere mindre Seilfarkoster.og Smaadampere. Virksoniheden<br />
var i Kystfarten idethele ikke saa livlig s<strong>om</strong> forrige Aar. Dog medfôrte de<br />
politiske Forholdo, at vore Fartöier, særlig de mindre, erholdt lönnende Fragter<br />
og hurtige Reiser mellem Rio samt Imbetiba, Victoria, Itapemirim, Aracajü og<br />
andre Havne.<br />
Det er almingelig bekjendt, at Farten paa Rio de Janeiro bar taget betydeligt<br />
Opsving siden tidligere Aar. Det er for at bedömme dette Opsvings<br />
Omfång af Betydning at sammenligne med tidligere Tal. Hvert af nedenstaaende<br />
Zifre onifatter den samlede Tonnage, indbefattet saavel udenrigsk s<strong>om</strong><br />
Kystfart, saavel ank<strong>om</strong>men s<strong>om</strong> afgaaet, saavel Dampskibstonnage s<strong>om</strong> Seilskibstonnage.<br />
1860 Ton 1,526.976<br />
1865 » 1,521,429<br />
1870 » 2,346,105<br />
1875 B 3,044,494<br />
1880 » 3,071,409<br />
1885 Ton 3,626,987<br />
1890 » 4,667,355<br />
1891... » 6,109,653<br />
1892 » 5,522,636<br />
1893 » 5,414,628<br />
Ved Dekret af 11 November 1892 er, s<strong>om</strong> för indberettet, bestemt, at<br />
TIdlændinge, undtagen i faa Tilfælde, skulle være udestængte fra Kystfart.<br />
Der var herved udentvivl tænkt at udestænge nærmest den fremmede Dampskibsfart<br />
mellem Kysthavnene, der gjorde de brasilianske C<strong>om</strong>pagnier, særlig<br />
»Lloyd Brazileiro» Rangen stridig, medens man vistnok havde mindre imod<br />
Seilskibenes Virks<strong>om</strong>hed. Den sömilitære Revolte har imidlertid gjort ubrugo-<br />
Iigt endel af det indenlandske Dampskibsmateriel. Hvorvidt saaledes Bestemmelsen<br />
effektivt kan træde i Kraft, er tvilvs<strong>om</strong>t. En mod Udlændinge under<br />
den politiske Gjæring framtrædeude Misstemning for ei at sige Uvillie turde<br />
muligens bevirke, at man vil gjöre sit bedste for at iværksætte den. De Varer,<br />
der sysselsætte vore Skibe i Kystfarten, ere fremdeles Salt, Herya Matte,<br />
törret Kjöd og Fedt, Poteter og Lög, indenlandsk Trse, Sukker, Brændevind<br />
og B<strong>om</strong>uld. For Saltfarten er det af Betydning, at det store brasilianske<br />
Bolag, der har Saltværker i Macáu, Mossorô og Assü, trods store finansielle<br />
Vanskeligheder og daarlig praktisk Anordning ei er bleven nödt til at standse.<br />
men forhaabentlig vil kunne holde Driften gaaende og forbedre denne, ihvorvel<br />
endel Skibe senest have lidt Tab i Liggedagspenge i Saltfarteu.
304<br />
Fragtmarkedet i Rio de Janeiro har i 1893 stillet sig paa fölgende<br />
Maade:<br />
Utförselen fra Rio de Janeiro i Dampskibe havde, s<strong>om</strong> tidligere, til Gjenstand<br />
væsentlig Kaffe. Hvad der afgik i Seilskibe var mindre Partier Hnder<br />
til Kanalhavnene, eller Kaffeladninger paa fra 3—5,000 Sække til forskjellige<br />
Stæder i Sydafrika, særligen Kapstaden. Direkte Dampskibsleilighed mellem<br />
Sydafrika og Sydamerika findes hidtil ikke. Be afgaaende Seilskibe medföre<br />
derfor ogsaa Post. Fragterne for Reisen beregnedes med rund Sum fra 300 —
305<br />
600 £. Hvad Saltfragterne fra Nordhavnene og Mattefragteme fra Paranagua<br />
angaar, vare de <strong>om</strong>trent soni forrige Aar.<br />
Pengekursen vexlede meget ligos<strong>om</strong> i 1892 med pludselige og uventede<br />
Sprang saavel opad s<strong>om</strong> nedad. Gjennemsnitlig stillede den sig saa pr Maaned:<br />
Maaned Kurs<br />
Januar 13 à 13 5 /a D.<br />
Februar 12 7 /a » 13 5 /, »<br />
Marts 127„ 9 13 ' .<br />
April 11V4 » 12 7 /8 »<br />
Mai 10'/a » 11 3 /4 »<br />
Juni 10"/4 »11 »<br />
Maaned Kurs<br />
Juli 10'/., à 12 D.<br />
August 1174" » 1278 B<br />
September 107, » 1278 »<br />
Octuber 1078 s> 1078 i><br />
November 1074 » 10 7„ »<br />
December 10'/s » 107, »<br />
Medens Kursen i Aarets Löb var nede næsten ved 9 D. naaede den paa<br />
den anden Side ogsaa op til c:a 14 D. med Oscillationer opad og nedad, der<br />
af den store Almenhed kun vanskelig kunde beregnes. Middelkursen kan for<br />
det hele Aar ansættes til 117, D· (i 1892 117, D., i 1891 IG 73 D., i<br />
1890 227„ D., i 1889 26'710 D., i 1888 257, D·)· Her handles <strong>om</strong><br />
Kursen, saaledes s<strong>om</strong> den er givet af Bankerne paa 90 Dages Sigtvexler.<br />
Import<strong>handel</strong>.<br />
Indförselen kjæmpede i Aaarets förste Maaneder med Vanskeligheder. Först<br />
og fremst hidrörte disse fra Toldboden, der kun langs<strong>om</strong>t udförte sit Arbeide<br />
med Fortoldning, hvorved det dog maa erinres, at der for at undgaa de nye<br />
Toldpaalæg, der traadte i Kraft fra l:ste Januar 1893 var skeet en forceret<br />
Indförsel af alle Varer, der berörtes deraf, i Slutningen af 1892, saa at baade<br />
Oplagsliuse og Lægtere vare fulde. Heröver hörtes talrige Klager. Aarets<br />
förste Halvdel hengik med en nogenlunde livlig Handelsvirks<strong>om</strong>hed. Dets sidste<br />
Halvdel var derimod noget släp paa Grund af Revolten. Trods alle Vanskeligheder<br />
stoppede dog Indförselen ikke, og det kan billigen siges, at de fremuiede<br />
Handelsskibe med Resiko for Mandskab og for Skrog reddede Rio de<br />
Janeiro fra Hungersnöd. Aarets Indförsels<strong>handel</strong> regnes i det hele for betragteligere<br />
end 1892, hvor utroligt end dette skulde synes. Af de Varer,<br />
der for Norden have Interesse, sees der Forögelse baade i Klipfisk <strong>och</strong> Trælast;<br />
i Tjære og enkelte mindre Artikler sees der Forringelse.<br />
Vi skulle nedenfor kaste et Blik paa enkelte Artikler, der ere eller kunne<br />
blive vigtige for vor Export eller kunoe sysselsætte vor Fragtfart.<br />
Trän. Der indförtes fra Hamburg 740 Fade og fra England 350 Fade<br />
ialt 1,090 Fade mod 1,036 i 1892. Priserne holdt sig mcllem 39 og 48<br />
Milr. pr Fad mod 18 à 39 i 1892.<br />
Klipfisk. Den samlede Indförsel heraf var 60.622 Bötter, 11,657 Tönder,<br />
3,027 Halvtönder og 58,828 Kasser mod resp. 49,845, 11.408. 1.595<br />
og 27,669 i 1892. Forögelsen er altsaa betydelig. Rörelsen paa Markedet<br />
var fölgende: Der existerede pr l:ste Januar en Beholdning af 12,944 Colli<br />
Fisk. Der ank<strong>om</strong> i Aarets Löb forannævnte K vänta ialt 140,154 Colli, tilsaminen<br />
153,098 Colli. Der forbrugtes i Aarets Löb 133,098. Der var ved<br />
Aarets Slutniug altsaa paa Lager c:a 20,000 Colli.<br />
Tjære. Der indförtes 11,775 Fade fra de Forenede Stater og 286 fra<br />
Europa, ialt 12,061, mod 24,331 i 1892. Priserne vare i Aarets Begyndelse
306<br />
varierende mellem 14 og 25, senere mellem 13 og 24 Milr., men holdt sig<br />
<strong>om</strong>trent saaledes det sidste Halvaar.<br />
Cement. Da der har været forespurgt <strong>om</strong> Handelen med Cement, anföres<br />
her fölgende: Der indförtes i 1893 125,107 Fade mod 130,340 Fade i 1892.<br />
Priserne stode i Aarets Begyndelse og Slutning saaledes for de forskjellige<br />
Sorter:<br />
1 Januar I December<br />
White Brothers 15 à 15500 12 à 13-500<br />
Knight Beven & Sturge 15 » 15-500 12 » 13-500<br />
Andre Mærker, ligeledes engelsk 13 )i 14 É 000 12 » 12-500<br />
Tydsk 13 » 14-000 10 » 11-000<br />
Boulogne 15500 à 16 13 » 13-500<br />
Niel 15 à 15-500<br />
R<strong>om</strong>arn Rover 13 » 13 - 500<br />
Smör. Heraf indförtes 57,461 Kasser i 1893 mod 48,945 i 1892, eller<br />
en Forögelse af 8,516 Kasser. Indförselen hidrörte fra fölgende Lande: Fra<br />
Frankrig 52,498 Kasser, fra de Forenede Stater 870 Kasser, fra Italien 1,827<br />
Kasser, fra forskjellige Lande 2,266 Kasser. Priserne varierede: Forskjellige<br />
franske Mærker Milr. 2.260 à 2-050 og ligtil 1-980 per engl. Skaalpund<br />
Demagny(Isigny, Anatolli, Bretel Frères), dansk 1'080 à 2'000, italiensk l - 980<br />
à 2'OûO, amerikansk 1-500 à 1-520.<br />
Trælast. S<strong>om</strong> nævnt steg Indförselen betydelig. Af Pinho Baltico (svensk,<br />
norsk og tydsk Last) ank<strong>om</strong> 38,126 Dusin i 1893 mod 12,871 i 1892. Priserne<br />
vare i Aarets Begyndelse 64 à 66 for röd Furu og 61 à 63 for hvid,<br />
af Dimension 3X9X14, og i dets Slutoing resp. 55 à 57 og 52 à 54 pr<br />
Dusin. Ank<strong>om</strong>sterne fordelte sig paa de forskjellige Maaneder saaledes: Januar<br />
6,265 Dusin, Februar 3,990, Marts og April intet, Mai 733, Juni 2,945, Juli<br />
3,388, August 4,795, September 6,101, October 5,641, November 2,249, December<br />
2,018. Lasten modtages af fölgende Importhuse: C<strong>om</strong>panhia Geral de<br />
C<strong>om</strong>mercio o Industria 12,277 Dusin, Ch. Heekscber & C:o 11,448, C. \V.<br />
Uross & C:o 4,613, F. P. Passos 4,321, City Improvements 1,390, Alvares<br />
Pollery & C:o 1,712, Walter Christiansen & C:o 969, Norton Megow 767,<br />
H. Stoltz & C:o 620.<br />
Af amerikansk Last ank<strong>om</strong> i 1893 32.863,984 Fod mod 25,101,453 i<br />
1892, eller en Forögelse af 7,762,531. Fordelt paa de forskjellige Sorter<br />
stiller Indförselen sig saaledes.<br />
Pitch-Pine. Der ank<strong>om</strong> 26,439.192 Fod mod 17,383,843 i 1892 eller<br />
en Forögelse af 9,055,349 Fod. Priserne vare mellem 64 og 72 Milr. pr<br />
Dusin Planker i l·.ste Fjerdingaar, <strong>om</strong>kring 56 i andet, mellem 56 og 58 i<br />
tredie og mellem 60 og 62 i fjerde.<br />
White-Pine. Der ank<strong>om</strong> i 1893 3,835,470 mod 5,502,161 i 1892 eller<br />
en Formindskelse af 1,666,691 Fod. Priserne vare mellem 175—179 Reis<br />
pr Fod i förste Fjerdingaar, mellem 170 og 190 i andet, mellem 190 og 230<br />
i tredie og <strong>om</strong>kring 210 Reis i sidstc Fjerdingaar.<br />
Spruce. Der ank<strong>om</strong> i Januar 949,696 Fod og i October 1,639,626, tilsammen<br />
2,589,322 eller 373,873 Fod mere end i 1892.<br />
Tændstikker. Indförselen formindskedes i 1893 med 19,108 Kasser.<br />
Der importeredes nemlig 4,928 Kasser mod 24,036 i 1892. Fra Tydskland
307<br />
(og Sverige) k<strong>om</strong> 4,361 Kasser, fra Belgien 15, fra forskjellige Lande 552.<br />
Priserne vare i Aarets Begyndelse 250 til 270 Reis pr Kasse og sluttede i<br />
December med 240 à 314 Reis.<br />
Jern, Staal og Maskiner. Statistiske Data mangle, men der indförtes ret<br />
store Kvanta fra Forenede Stater, og ei ubetyddeligt af svensk Vare.<br />
Handel med Norden.<br />
Da Hamburg-Südamericanische Dampfsehiffahrts-GeseUschaft har begyndt<br />
Part niellem Rio de Janeiro og Gotoborg eveDtaelt Christiania, vi] antageljg<br />
den lettere Förbindelse medföre en Udvikliug af Handelsforbindelseme med<br />
Norden og lotte saavel Afsætningen af vor Trælast <strong>och</strong> Fisk udeu at passere<br />
Mellemhænderne i Hamburg s<strong>om</strong> Skibningen af Kaffe fra Brasilien direkte til<br />
vore Havne.<br />
Export<strong>handel</strong>.<br />
Kaffe. Aaret 1893 var i det hele guastigt for Kaffehartdelen. Men faa<br />
Aar have kunnet opvise saa store Oseillationer i Priser, saa store Ujævnheder<br />
i Tilförselen og saa mange Skuffelser ligeoverfor enkelte Markeder, hvor stærk<br />
og overdreven Spekulation gjorde sig gjældende. Den brasilianske Kaffe havde<br />
i Europa at kjæmpe med Konkurreucc fra Centralamerikas Stater samt Venezuela,<br />
medens derimod disse Sorter Kaffe ei voldte noget Tab i den brasilianske<br />
Afsætning i de Forenede Stater. Hösten 1893—94 var beregnet til 2,700,000<br />
Sække i Rio og ligesaail·eget i Santos. Til Rio ank<strong>om</strong> <strong>om</strong>trent det nævnte<br />
Kvantum, men det synes, s<strong>om</strong> <strong>om</strong> Hösten i Staten Sao Paulo har været mindre.<br />
Priserne vexlede. For Kaffe N:o 7 vare de mellem 16600 og 22'800 pr<br />
Arroba (15 Kg.). Revolten i Rio Havn indvirkede i nogen Grad paa Kaffe<strong>handel</strong>en,<br />
forsaavidt den gjorde Virks<strong>om</strong>heden vanskligere. Men den skadede<br />
Exporten meget mindre end befrygtet. Nogle Huse lod sine Laduinger istedenfor<br />
at k<strong>om</strong>me ned til Rio, insktbe i Santos, i Ioibetiba og i Victoria og undgik<br />
saaledes Resiko.<br />
Fölgende Oversigt viser Bevægelsen paa Markedet i de forskjellige Maaceder<br />
af Aaret og de gjældende Priser:<br />
Maaned<br />
Ank<strong>om</strong>ster<br />
til Rio Paa Lager<br />
Sikte à 60<br />
Udskibning<br />
fra Rio<br />
Kg.<br />
Pris for N:o 7<br />
pr Arroba<br />
(V, Sæk)<br />
Januar 257.353 152,669 250,167 Milr. 17<br />
Februar 259,132 222,200 189,601 » 18<br />
Marts 236,574 168,822 289,952 i» 18<br />
April 204,000 189,800 150,879 » 17<br />
Mai 149,237 86,372 252,665 » 19<br />
Juni 177,014 117,928 145,455 » 20<br />
Juli 272,818 228,756 162,000 » 20<br />
August 293,478 283,520 238,674 » 18<br />
September 110,856 189,354 212,166 » 20<br />
October 134,822 68,217 176,257 » 22<br />
November 215,412 138,536 145.093 » 22<br />
December 267,753 180,293 225,996 » 22
308<br />
Der udförtes fra Rio i Aarets Löb 2.438,905 Sække Kaffe.<br />
De vigtigste Afskibere vare: Arbuckle Brothers 281,997 Sække, Härd<br />
Rand & C:o 168,896, I. W. Doane & C:o 143,841, Karl Valais & C:o<br />
133,817, Ed. Jobnston & C:o 133,558, Levering & C:o 128,858, Steinwender<br />
Stoffregen & C:o 91,434, Ville Schmilinsky & C:o 75,300, Frank Norton &<br />
C:o 72,148, Phipps Irmaos & C:o 66,240, John Bradshow & C:o 61,234,<br />
Gustav Trinks & C:o 60,729, Holworthy' Ellis & C:o 58,033, Norton Megow<br />
& C:o 57,220, Rieh. Riemer & C:o 56,794, Forskjellige 660,262, ialt 2,438,891<br />
Sække.<br />
Denne Kaffe afsendtes til fölgende Havne: Foretiede Stater: New-York<br />
1,254,663 Sække, Baltimore 196,753, New-Orleans 166.984, ialt 1,618,400.<br />
Europa: Hamburg 188,553, Triest 131,957, London 73,076, Marseille 69,641,<br />
Havre 55,817, Genua 38,219, Antwerpen 15,285, Odessa 5,225, Constantinopel<br />
3,200, Bordeaux 1,904. Bremen 1,600, Venedig 250, Oporto 167,<br />
Corfü 100, Neapel 76, Vigo 50, Lissabon 29 og Southhampton 3, ialt 585,152.<br />
Forskjellige Havne: Capetown 81,079 Sække, Laplatafloden 52,489, Smyrna.<br />
1,050, Puenta Arenas 50, tilsamrnen 134,668 Sække.<br />
B<strong>om</strong>uld. Tilförselen til Rio af B<strong>om</strong>uld er steget. Dette hidrfirer derfra,<br />
at Våren nu ei alene udföres fra Stedet igjen, men ogsaa at de i det Indre<br />
af Sao Paulo, Minas Geraes og Staten Rio de Janeiro værende Spinderier<br />
forbruge mere og mere af dette Raastof. Der ank<strong>om</strong> til Markedet 95,770<br />
Baller hidrörende fra fölgende Produktionshavne: Pernauibuco 50.288. Parahyba<br />
do Norte 18,124, Maceio 900, Penedo 5,141, Sergipe 19.500, Assü & Mossorô<br />
1,614, Ceará 203.<br />
Tobak. Tobakhösten i Bahia var betydelig. Der ank<strong>om</strong> til Markedet<br />
derfra 1,687 Baller. Ligesaa var Hösten i Rio Grande meget stor. Der ank<strong>om</strong><br />
8.000 Baller. Priserne vare for förste Sort 9 à 11'500 og for anden<br />
fra 7 til 9 pr 15 Kg.<br />
Agerbrug. Opmærks<strong>om</strong>heden er begyndt at fæstes paa Nödvendighedeo<br />
at freinme dette. Der er henpeget paa det Ydmygende for Landet i at afhaeDge<br />
af Laplatalandene baade for Kornvarer og Foder og det Bagvendte i,<br />
at der paa de store Landeiend<strong>om</strong>me, hvor Kaffe avles, ikke engang dyrkes den<br />
Mais, Bönner (feijao) og Gröntsager, der ere absolut uundværlige og s<strong>om</strong> kunde<br />
dyrkes uden Möie eller Bekostning.<br />
Indvandring. Paa Grund af Frygten for Indförsel af Cholera ved Immigranter<br />
særlig fra Italien og Tydskland, begunstigedes ikke Indvandringen, forbödes<br />
tvertimod for nogen Tid, og kan i Aarets Löb ikke siges at have hävt<br />
nogen Betydning. Af de ank<strong>om</strong>ne vara de fleste Italienere. Den fra Plantageeiernes<br />
Side med Utaalmodighed imödeseede Indvandring af Cuinesere (eoolies)<br />
tog henimod Aarets Slutning sin Begyndelse.<br />
er man tilfreds.<br />
Med de hidtil ank<strong>om</strong>ne 4—500<br />
Handelstraktaten med Nordamerika er hidtil ikke opsagt. Brasilien finder<br />
ei, at den i det hele skader dets Interesser, <strong>om</strong> det end tror, at dets Udförsel<br />
ikke er afhængig af den. For de Forenede Stater har det selvfölgelig ei alene<br />
Betydning, gjennem denne Traktat at besidde c<strong>om</strong>mercielle Fordele, men ogsaa<br />
gjennem den, s<strong>om</strong> ene begunstiget, at udvide sin politiske Indflydelse i Landet.<br />
Paa vor Handel kan den ei hidtil siges at have hävt Inflydelse.
309<br />
Santos. Angaaende Forholdene i Santos, der for vor Skibsfart have en<br />
betragtelig Interesse udtaler Vicekonsul Nordby i sin Aarsoversigt:<br />
Skibsfarten. Af svenske Seilskibe ank<strong>om</strong> i 1893 ialt 14 med 7,841 Ton<br />
mod 27 med 13,667 Ton i 1892. Der afgik i 1893 ialt 21 med 12.164<br />
Ton mod 21 med 9,602 Ton i 1892.<br />
Af norske Seilskibe i 1893 ialt 50 med en Kegistertonnage af 32.221<br />
Ton mod 45 med 26,742 Ton i 1892. Der afgik i 1893 ialt 57 med 38,165<br />
Ton mod 77 med 43,687 Ton i 1892.<br />
Af disse Opgaver fremgaar det, at Anfallet af ank<strong>om</strong>ne svenske Skibe i<br />
1893 viser en betydelig Nedgång mod 1892, medens Antallet af ank<strong>om</strong>ne<br />
norske Skibe sees at være noget större end i 1892. I det hele taget viser<br />
dog den almindelige Skibsfartsbevægelse paa Santos i 1893 en ret betydelig<br />
Nedgång i Sammenligning med de foregaaende 5 Aar, bvad Seilskibe angaar,<br />
medens Trafiken med Dampskibe med sine fäste Ruter ikke viser nogen synderlig<br />
Förändring.<br />
Över Importen existerer der ingens<strong>om</strong>helst paalidelig Statistik. Man ved<br />
kun ved overfladisk Beregning, at den var betydelig mindre end de foregaaende<br />
Aar, og at den i 1894 formodentlig vil blive kun Halvparten af Importen<br />
f. Exp. i 1889, 1890 og 1891.<br />
Störste delen af de ank<strong>om</strong>ne svenske og norske Skibe bidbragte Kul fra<br />
England, nogle Stykgods fra Tydskland, Salt fra lliddelhavshavnene og Riis fra<br />
Rangoon etc., liges<strong>om</strong> 4 svenske Skibe sees at have hidfört Trælast fra Sverige<br />
(c:a 847 Ptb.-Standards), samt en del Jern. Samtlige afgik ätter i Ballast,<br />
for det meste til Barbados.<br />
Af svenske og norske Exportartikler er der vistnok indfört ret betydelige<br />
Kvanta svenske Fyrstikker og norske preserverede Kjüd- og Fiskevarer över<br />
Hamburg, og svenske og norske Fabrikanter vilde formentlig i Staten Sao Paulo<br />
med Held kunne oparbeide et rigt Marked for direkte Export af flere Produkter,<br />
saas<strong>om</strong>: Trælast, Jern, flere Jern- og Isenkramvarer, Fyrstikker, Hesteskosöm,<br />
preserverede Kjöd- <strong>och</strong> Fiskevarer, Klipflsk, Smör, condenseret Mælk,<br />
svenske og norske Punehe etc.<br />
Export. Kaffe udgjör <strong>om</strong>trent den eneste Artikel, der exportöres fra<br />
Staten Sao Paulo, men den umaadelige Mængde der produceres og exportöres<br />
af denne Vare gjör· at Staten ansees for en af de rigeste inden bele den brasilianske<br />
Republik. Naar man saaledes ser hen til, at der aarligaars exportöres<br />
2 à 3 Millioner Sække, at Udförselstolden er 11 % af Værdien. og at 4 %<br />
af Udförselstolden for den fra Staten Minas Greraes över Santos cxporterede<br />
Kaffe tilfalder denne Stat — saa niaa man kunne danne sig et Begreb <strong>om</strong>.<br />
hvilke svimlende Ziffre Exporten gaar op til. Statistikken över den över<br />
Santos i Aarene 1891 —1893 exporterede Kaffe stiller sig saadan:<br />
Fra 7, 1891 til "% 1892 3,557.533 Sække a 60 Kilos<br />
j> '/. 1892 » 30 /j 1893 3.421.611 » »<br />
» 'A 1893 » 3 713 1893 1,280.846 » »<br />
Da der fra Sverige og Norge hyppig udbedes Opgaver över de ber etablercde<br />
Kaffeexportflrmaer anfores ber en Fortegnelse över de mest anseede<br />
Huse tilligemed deres Generalagenter i Europa:
310<br />
Certeparlier. Jeg har ved en tidligere Anledning paapegt Nödvendigheden<br />
af Forsigtighed ved Tegning af Certepartier for Santos, liges<strong>om</strong> jeg ogsaa har<br />
oplyst <strong>om</strong>, at de store Afgifter ved de nye Kaianlæg, trods gjentagne Protester<br />
fra Vicekonsulatets Side har maattet bæres af Skibene, idet Kjöbmsendene har<br />
hængt sig ved. at Dokk<strong>om</strong>pagniet holder Skibet ansvarlig for Afgifterne. Protesterne<br />
har selvfölgelig kun gjældt de i Dokk<strong>om</strong>pagniets Reglement eller Tarif<br />
opförte: »l 1 /» Reis for hver udlosset Kilos, hvilken Afgift jeg har förment<br />
burde henhöre under de i Certepartierne <strong>om</strong>hl.: sDues and Duties on tlie<br />
Cargo». For imidlertid at have Skibets Udgifter i dette Punkt paa det Rene<br />
og for at undgaa Tvivl og Tvistigheder bor derfor Certepartierne indeholde en<br />
klar Klausul. Fölgende vil formentlig være hensigtsmæssig:<br />
"The following Charges in the Port of Santos are for account of the ship, viz: 500<br />
reis per day per meter of quay occupied hy the vessel, & 1'/z reis additional per kilo of<br />
eargo loaded or discharged; — and if ordered to any other wharf or private wharf the<br />
freighter to pay any amount exceeding Uilr. 40.000 per day."<br />
Hensigten med dette sidste Tillæg skulde være, at forhindre at Lastemodtageren,<br />
ved private Arrangements med Eierne af private Brygger, skulde kunne<br />
her öge paa Skibets Bekostning ved at beordre det til en af disse for en ofte<br />
ublue »wharfage» per Dag.<br />
Skulde derimod Rederierne önske helt at være fri for »wharfage», hvilket<br />
muligens kunde være hensigtsmæssig ikke alene paa Grund af Kursens Svingninger<br />
(Oscillationer), men ogsaa for at være uafhængig af Dokk<strong>om</strong>pagniets<br />
eventuelle Förändring af Taxterne ved Kaianlægget, kunde inaaske fölgende<br />
Klausul anvendes: »All wharfage, dockdues and duties as well as lighterage, if<br />
any, for freighters aceount.»<br />
Ved Stykgodsiadninger maa Tidsspilde s<strong>om</strong> Regel forudsættes, i det Skibet<br />
ikke erholder sine Udklareringspapirer fra Toldboden, forinden den Fortegnelse,<br />
der gjöres över Ladningen af vedk. Toldbetjent efterhvert s<strong>om</strong> den udlosses er<br />
bleven confereret med det af Kapteinen ved Indklareringen indleverede Manifest.<br />
Da Toldbodpersonalet läder meget tilbage at önske hvad Duelighed og<br />
Qvethet angaar, saa hænder det ikke sjælden at Skibet bliver opholdt indtil 8<br />
à 10 Dage inden Manifestet er confereret, og enhver Uoverensstemmelse med-
311<br />
förer da Mulkilæggelse og Ubehageligheder; disse ere dog hidtil ved Vieekonsulatets<br />
Intervention ophævede og ryddede af Vejen.<br />
Det skal i denne Förbindelse nævnes at Kapteinerne s<strong>om</strong> Regel vil undgaa<br />
alle Vanskeligheder og Tidspilde ved at vise Venlighed og Opnjærks<strong>om</strong>hed<br />
mod den Toldbetjent, der bliver sat til at holde Vagt ved Skibet og kontrollere<br />
Udlosningen. Ledsager han dertil denne sin Venlighed med en liden »Paaskorjmelse»,<br />
hvilket her i Santos næsten kan siges at være »Custø·ji of the<br />
Port», saa vil han visserlig finde sin Fordel derved.<br />
Hvad Toldboden i övrigt angaar, saa er den ikke tilfulde sin Opgave<br />
voxen, og de Klager, der fra alle Hold bar været rottet mod den. vil sikkerlig<br />
tiltage i Styrke med et tilbagevendende normalt Forhold i Skibsfarten. De overordnede<br />
Funktionærer mangle Energi og Indsigt til at indfore praktiske Systemer<br />
iuden Administrationen, og det underordnede Personal have alt for suiaa<br />
Aflönninger og fjærne Udsigter til Forfremmelse, hvoraf Fölgen er, at Personalet<br />
stadig vexler, saa der altid arbeides med nye Folk, der foruden at være<br />
uövede tillige mangle flere nödvendige Forudsætninger.<br />
Römning. Dér römte fra svenske Skibe 3 Nordmænd, 7 Svensker og 6<br />
Udlændinge, tilsammen 16. Der römte fra norske Skibe 15 Nordmænd, 10<br />
Svensker og 23 Udlændinge, tilsammen 48, eller ialt fra svenske og norske<br />
Skibe 64. Ved den daglig tiltagende Römning fra De forenede Rigers Skibe<br />
i Begyndeisen af foregaaende Aar, viste der sig en paatrængende Nödvendighed<br />
for at noget maatte företages til dens Forebyggelse. Der försögtes med Paagribelse<br />
og Arrestationer af Römningsmændene, uden at dette dog havde den<br />
forflnskede Virkning. Paa dette Vicekonsulats Initiativ blev der da, s<strong>om</strong> et<br />
andet Forsög, indgaaet en Overensk<strong>om</strong>st med det herværende engelske, tydske.<br />
franske og amerikanske Konsulat gaaende ud paa, at ingen Sümand. der ikke<br />
havde sine Papirer (Discharge s. 1.) i Orden eller paa anden tilfredsstillende<br />
Maade kunde legitimere sig, skulde kunne udmönstres. De respective Konsuler<br />
bragte strax denne Overenskumst til Kapteinernes Kundskab med Paalæg<br />
<strong>om</strong>, at gjöre Mand^kaberne bekjendt dermed i den mest mulige Udstrækning.<br />
Samtidig lykkedes det at paagribe 2 af de værste Rönnere, der ved Politiets<br />
Mellemk<strong>om</strong>st hensattes i Arrest i 20 Dage samt ilagdes en Mulkt af Milr.<br />
200'000 hver for ulovligt L·ogihold (Skulested) for de ilandlokkede Söfoik.<br />
Resultatet overgik enhver Forvcntning, idet, siden den <strong>om</strong>handlede Overensk<strong>om</strong>st<br />
i Mai Maaned, era '/,, af de anförte Römninger have fundet Sted.<br />
Afmönstringer. Der afmönstredes i 1893: fra svenske Skibe: 13 Svensker,<br />
5 Nordmænd, 11 Udlændinge, tilsammen 29; fra norske Skibe: 27 Nordmænd,<br />
11 Svensker, 57 Udlændinge, tilsammen 95.<br />
Paambnstringer. Der paamönstredes i 1893 med svenske Skibe: 16<br />
Svensker, 6 Nordmænd, 17 Udlændinge, tilsammen 39; med norske Skibe: 43<br />
Nordmænd, 18 Svensker, 103 Udlændinge. tilsammen 164.<br />
Sundhedstllstanden. Dette Kapitel har i de senere Aar været Gjenstand<br />
for mange Undersögolser, Overvejelser og Betænkeligheder hos vore Redere ved<br />
Tilbud af Fragter til Santos.<br />
Det turde derfor her være paa sin Pläds at give lidt udförlige Oplysninger<br />
desangaaende, specielt hvad G-ulfeber-Epidemierne angaae: thi bortseet<br />
fra smaa Udbrud af Koppeepedemier (Smallpox), der her <strong>om</strong>trent aldrig angriber<br />
Germanere, existerer der ikke anden Sygd<strong>om</strong> af epidemisk Natur. En betydelig<br />
Forbedring i Stedets sanitære Forholde synes at være indtraadt. Aarsagen<br />
hertil tillægges Havnearbeidernes delvise Fuldförelse, samt Opmudringsarbeidernes<br />
förelöbige Afslutning. dels ogsaa de forelöbige Forbedringer — saas<strong>om</strong><br />
Omlægning af Kloaker. Tilförsclen af en rigelig Vandforsyning, Desinfek-
312<br />
tioner etc. — s<strong>om</strong> Sundhedskonimissionen har udfört og vedblivemlft udfbrer<br />
iland.<br />
S<strong>om</strong> maaske bekjendt, har Santos ikke för i Tiden været noget Pesthul,<br />
<strong>om</strong>end en Gulfeber-Epidemi af mindre Omfång et Par Gange i 70- og 80-<br />
Aarene k<strong>om</strong> til Udbrud. Det var först i 1889 og fremover, da Vandtilförselen<br />
og Sundhedsvæsenet ikke længere holdt Skridt med Befolkningens Forögelse,<br />
men især da Opniudringen af Havnen og de nye Havnearbeider paabegyndtes<br />
at Stedet hjemsögtes af regelmæssige, haarde Epidemier. De Midler, der var<br />
stulet til Sundhedsvæsenets Raadighed viste sig da for smaa i enhver Henseende<br />
til at Sygdonimen kunde rationelt bekjæmpes, liges<strong>om</strong> det vel ogsaa tör<br />
formodes, at Mangel paa Erfaring, Ansvarsfölelse og en retmæssig Förvaltning<br />
af de Summer, der bevilgedes, for en del bærer Skyiden for det sörgelige Omfång,<br />
Sygdonimen tog i de siste 3 à 4 Aar.<br />
Saalæage Epidemierne optraadte localt stod Provindsregjeringen i Sao<br />
Paulo og saa paa Sägen ined ligegyldige Oine s<strong>om</strong> en Ting, der ikke vedk<strong>om</strong><br />
dem; men da Sygd<strong>om</strong>men tilslut i 1893 begyndte at udstrække sig til Sao<br />
Paulo blev det den klart, at den ikke længere kunde holde sig passiv, eller<br />
forlange, at de med de gjennemgribende Arbeider, der vare nödvendige til Forbedring<br />
af de sanitære Forholde i Santos, forbundne Omkostninger skulde udredes<br />
af Municipalitetet. Fölgen heraf blev, at Regjeringen i Sao Paulo besluttede<br />
sig til selv at tage sig af Sägen, og opnævnte strax en paa Omraadet<br />
k<strong>om</strong>petent Mand til at studere Forholdene og presentere Planer til de sanitære<br />
Arbeider efter amerikansk Mönster.<br />
Den opnævnte Ingeniör, Professor E. A. Fuertes, skal udföre Arbeiderne<br />
under Kontrol af en af Regjeringen opnævnt C<strong>om</strong>mission og i Förening med en<br />
amerikansk Ingeniör ved Navn Rudolf Herring, der liar været Ingeniör-Consulent<br />
ved de udförte sanitære Arbeider i New-York, New-Orleans, Minneapolis,<br />
Chicago, Boston og andre amerikanske Byer. Arbeiderne i Santos anslaaes til<br />
3 à 4 Millioner amerikanske Dollars og ventes paabegyndte i en nær Fremtid.<br />
Den egentlige Epidemie her i 1893 ophörte i April Maaned, hvorefter<br />
der kun förek<strong>om</strong> enkelte sporadiske Tilfælde iudtil i August—September, da<br />
ethvert Spor af Sygd<strong>om</strong>men forsvandt.<br />
Om man end ikke ventede helt at undgaa en Epidemie i indværende<br />
Season (December 1893—Mai 1894) saa troede man dog at have Grund til<br />
at haabe. at den vilde blive af mindre Ouifang, end foregaaende Aar, dels paa<br />
Grund af Skibenes Formindskelse i Antal, dels paa Grund af Sundhedsc<strong>om</strong>missionens<br />
stadige Udbedringer, Desinfektioner og Forholdsregler. Man er derfor<br />
behagelig overrasket ved, at der indtil Dato kun har förek<strong>om</strong>met enkelte spredte<br />
Tilfælde, ialt c:a 10 à 12, af hvilke de fleste förek<strong>om</strong> <strong>om</strong>bord i Dampskibe,<br />
k<strong>om</strong>mende fra Rio de Janeiro, hvorfra de altsaa paaviselig have sin Oprindelse.<br />
Ingen af de Forenede Rigers Skibe, der under foregaaende Aar besögte<br />
denne Havn, havde Uheld eller Tab ved Expeditionen. Enkelte havde vistnok<br />
længere Ophold, men uden at Tvivl eller Tvist opstod med Hensyn til Liggedagspenge,<br />
der udbetaltes med ret betydelige Summer. Et Skib erholdt saaledes<br />
£ 2,800, et £ 2,100, et £ 1,560 og flere fra 200 til 1,000 £. Mange<br />
bleve udlossede inden Liggedagerne vore udlöbne.<br />
Im. Bolstad.<br />
Innehåll: Havre (sid. 274), Rio de Janeiro (sid. 301), Washington (sid. 265).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Utdrag ur<br />
års<strong>berättelser</strong> från de Förenade rikenas konsuler m. m.<br />
Årg. 1894. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1894. N:o 8.<br />
London (Generalkonsulatet) den 27 april 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Allmänna ekon<strong>om</strong>iska förhållanden, <strong>handel</strong> <strong>och</strong> finanser.<br />
Året 1893 har ur britisk affärssynpunkt lemnat ett vida mindre tillfredsställande<br />
resultat än hvad uian vid dess ingång trodde sig ega berättigad anledning<br />
till att motse. Orsaken härtill är främst att süka i de bankkriser, s<strong>om</strong><br />
in<strong>om</strong> tvenne af de vigtigaste afloppskanalerna för britisk industri <strong>och</strong> kapital —<br />
Australien <strong>och</strong> Nordamerikas Förenta Stater — nära nog förlamat all affärsverksamhet,<br />
samt dernäst, <strong>och</strong> antagligen till ännu Större <strong>om</strong>fattning, uti här<br />
förek<strong>om</strong>na arbetsinställelser, s<strong>om</strong> i de flesta fall utgjort en följd af arbetsklassens<br />
motstånd mot den reglering af aflöningen, hvilken nödvändiggjorts af fallande<br />
varupris, men delvis ock af gen<strong>om</strong> yrkesfüreningarna alstrad obenägenhet mot<br />
fortfarande tillämpning af arbetsgifvarnes intill senaste tider obestridda rätt alt<br />
ega afgörandc röst vid valet af arbetare, fördelningen af dessas sysselsättning<br />
<strong>och</strong> dervid använda förfaringssätt m. m. d. Menligaste inflytande utöfvade härvid<br />
den in<strong>om</strong> landets mellersta koldistrikter utbrutna strejk bland grufarbetarne,<br />
gen<strong>om</strong> hvilken under en tid af 4 månader flere de mest betydande industrigrenar<br />
fullständigt desorganiserades, <strong>och</strong> livarvid ej blott de strejkande, utan<br />
ock ett stort antal in<strong>om</strong> andra näringar sysselsatte försattes ut<strong>om</strong> verksamhet,<br />
<strong>och</strong> i följd deraf nödsakades underkasta sig försakelser af mångahanda slag,<br />
med deraf minskad konsumtionsförmåga.<br />
Ytterligare bidrog till minskad <strong>om</strong>sättning de abnorma väderleksförhållanden,<br />
s<strong>om</strong> in<strong>om</strong> större delen af England gjorde det förflutna året till ett af de<br />
för landtmannen ogynsammaste af de många svära år, s<strong>om</strong> närmast föregått<br />
detsamma; <strong>och</strong> detta ej blott derigen<strong>om</strong> att skörden utföll lägre äu i mannaminne,<br />
utan ock emedan å flertalet af landtbrukets alster gällande pris voro<br />
synnerligen låga, ja t. ex. å hvete — landets hufvudsäde — lägre än någonsin<br />
tillförne under innevarande århundrade.<br />
Lätt förklarligt är att under nu anförda exceptionella svårigheter landets<br />
<strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättning under 1893 företer en minskning mot den under närmast<br />
föregående år. I verkligheten har dock denna minskuing utfallit vida mindre<br />
än hvad man kunnat förmoda. Den utländska varn<strong>om</strong>sättningeu företer sålunda,<br />
jemförd med den under 1892, följande siffror:<br />
1S93<br />
£<br />
1802<br />
£<br />
Minskning<br />
£<br />
I procent<br />
Import<br />
Export af brttiska <strong>och</strong> irländska<br />
405,068,000 423,794,000 — 18,726,000 — 4'42 %<br />
alster 218,496,000 227,077,000 — 8,581,000 — 3.73 %<br />
Reexporterade aläter _58,936,000_ 64.S63.000 - 5.627,000 —_8,72 %<br />
Summa 682,500,000 715,434,000 — 32,934,000 — 4'80 %<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart.<br />
21
314<br />
dock<br />
Af nu angifna minskning i värdet af <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättningen med utlandet är<br />
en betydlig del beroende af nedgående pris, ej af förknappning i varumängden.<br />
Så t. ex. egde 1893 års import till inhemsk förbrukning ett värde<br />
af £ 346,132,000 mot £ 359,231,000 under år 1892; men af sålunda uppk<strong>om</strong>men<br />
minskning af £ 13,099,000 berodde ej mindre än £ 8,011,000 af<br />
billigare inköpspris <strong>och</strong> endast £ 5,088,000 af minskad varumängd. Eaahanda<br />
utfaller förhållandet med hänseende till exporten, af hvars minskade värde,<br />
£ 8,581,000, ej mindre än £ 3,804,000 orsakats af lägre pris, men blott<br />
£ 4,777,000 gen<strong>om</strong> reducerade afskeppningar. Om derföre vexlingarna i prisen<br />
ej tagas i betraktande, framstår att importen af utländska alster till inhemsk<br />
förbrukning nedgått med blott 1.42 % <strong>och</strong> exporten af britiska <strong>och</strong> irländska<br />
med 2.10 %, jemförda med motsvarande under 1892; <strong>och</strong> det under rådande<br />
förhållanden onekligen lugnande i nu anförda siffror blir ännu tydligare vid en<br />
jemförelse<br />
anföres:<br />
med motsvarande för närmast föregående 6 år, på sätt här nedan<br />
Import för inhemsk<br />
förbrukning.<br />
%<br />
Ökning Minskning<br />
Export af<br />
inhemska alster.<br />
%<br />
Ökning Minskning<br />
Import <strong>och</strong><br />
export.<br />
.. %<br />
Ökning Minskning<br />
1893 — 1.42 — 2-10 — 1-68<br />
1892 0'33 — — 3é3 — 1-17<br />
1891 4.34 — — 5'30 0-25 —<br />
1890 — 0·3i — 0-51 — 0·39<br />
1889 11-25 — 3-71 — 8-08 —<br />
1888 3-42 — 4-64 — 3-94 —<br />
1887 5-07 — 4·80 — 4-93 —<br />
Huruvida den inhemska varu<strong>om</strong>sättningen företett motsvarande resultat,<br />
torde vara tvifvel underkastadt. Till utrönande häraf med någorlunda noggrannhet<br />
saknas visserligen statistiskt material, men obestridligt är att sistanförda<br />
<strong>om</strong>sättning eger vida större <strong>om</strong>fattning <strong>och</strong> betydenhet än den med utlandet,<br />
hvilken senare i rundt tal ej torde öfverstiga £ 20 för år <strong>och</strong> person af befolkningen,<br />
motsvarande ej fullt 8 sb. pr vecka —, under det att den inhemska<br />
är, äfven med lägsta beräkning, minst tio gånger större.*<br />
Sås<strong>om</strong> häraf framstår, ger <strong>handel</strong>n med utlandet sysselsättning åt enda«t<br />
en jemförelsevis ringa del af landets tillgång å kapital <strong>och</strong> arbete, hvadan ock<br />
välmågan in<strong>om</strong> landet kan sägas vara i väsentlig mån oberoende af nyssanförda<br />
<strong>om</strong>sättning, under det att det å andra sidan ej kan bestridas att, derest de inhemska<br />
förhållandena i verkligheten vore fullt tillfredsställande <strong>och</strong> krediten<br />
god, den utländska varu<strong>om</strong>sättningen snart skulle visa spår deraf, ty denna är<br />
i hög grad beroende af den lätthet härvarande penningemarknad erbjuder åt utländska<br />
låntagare, likas<strong>om</strong> erfarenheten städse visat att en betydlig del af till<br />
utlandet lemnade lån — företrädesvis sådana till transatlantiska länder — snart<br />
hit återgått i liqvid af härifrån skeppade industrialster.<br />
Antydan <strong>om</strong> den inhemska affärsverksamhetens <strong>om</strong>fång lemnas dock i någon<br />
mån af uppgifterna rörande jernvägstrafiken, <strong>och</strong> sammanföras dessa uppgifter<br />
* Vid behandlingen inför parlamentet af 1892 års budget meddelades af d. v. finansministern<br />
åtskilliga intressanta uppgifter rörande årsink<strong>om</strong>sten i medeltal iu<strong>om</strong> olika klasser<br />
af det engelska samhället. Så anfördes hnrns<strong>om</strong> den vid beräkning af ink<strong>om</strong>stskatten upptagna<br />
medelink<strong>om</strong>sten af läkare vore något större än den af de s. k. b<strong>om</strong>ullsfurstarne <strong>och</strong><br />
b<strong>om</strong>ullsbolagen; att lagkarlarnes årsink<strong>om</strong>st i medeltal öfversteg den af i kolindustrien iutresserade<br />
kapitalister, äfvens<strong>om</strong> att den vinst, s<strong>om</strong> tillfölle dem, hvilka förmedlade distribution<br />
<strong>och</strong> transport, vore dubbelt större än den hos samtlige producenter <strong>och</strong> fabrikanter, o. s. v.
315<br />
från de 15 vigtigaste af härvarande jernvägslimer, erhälles efterstående jemförelse<br />
med motsvarande siffror under 1892.<br />
l:sta halfåret<br />
Person- <strong>och</strong> paketbefordran<br />
£ £<br />
1893<br />
1892<br />
13,092,900 12,732,100<br />
Handelsvaror<br />
£ £<br />
1893 1892<br />
9,121,300 9.199,000<br />
Mineralier<br />
£ £<br />
1893 1892<br />
0,253,100 6,346,100<br />
2:dra d:o 15,078,600 15,333,600 9,303,000 8,670,800 5,955,500 7,233,400<br />
Summa för år 28,171,500 28,085,700 18,424,300 18,869,800 12,208,600 13,579,500<br />
Ökning eller minskniog under 1893:<br />
l:sta halfåret + 360,800 = T & % — 77,700 = 0'S % — 93,000 = ro %<br />
2:dra d:o — 275,000 = \·g % — 367,800 = 3s % _ — 1,277.900_ = 17'7 %<br />
Summa förär + 85,800 = 0 - 3 % — 445,500 = 2 - 4 % — 1,370,900 = 101 %<br />
Denna jemfñrelse utfaller ingalunda ogynsamt under årets första hälft.<br />
Nedgången i jernvägstrafiken var proportionelt mindre än den i <strong>om</strong>sättningen<br />
med utlandet, hvaraf den slutsats torde kunna dragas, att den inhemska marknaden<br />
befann sig i relativt sundare tillstånd än utlandets. Under nästföljande<br />
sex månader iuträdde deremot en fullständig forändring, i det att jernvägstrafiken<br />
minskades till vida större <strong>om</strong>fattning än s<strong>om</strong> kunde bero af <strong>om</strong>sättningen<br />
med utlandet. Både Skotland <strong>och</strong> Irland intogo härvid en vida gynsammare<br />
ställning än England. In<strong>om</strong> båda dessa länder erhölls rikligare skörd <strong>och</strong> det<br />
förstanförda gynnades derjemte betydligt af den engelska kolstrejken, hvilken<br />
bidrog att leda affärsverksamheten till norden. Alla tillgängliga data antyda<br />
emellertid att under året 1893 den af <strong>handel</strong> <strong>och</strong> industri skördade vinst, s<strong>om</strong><br />
redan under närmast toregående år lidit afbräck, ytterligare nedgått, så att året<br />
med allt skäl kan betraktas sås<strong>om</strong> ett af betryck <strong>och</strong> ansträngning utan motsvarande<br />
lön.<br />
Huruvida den tryckta stämning s<strong>om</strong> sedan 7 år gjort sig gällande in<strong>om</strong><br />
nffärsverlden numera nått sin kulminationspunkt, torde vara svårt att med ens<br />
sken af säkerhet förutsäga. Anföras torde dock förtjena livad här<strong>om</strong> yttras i<br />
en ansedd tidskrift, hvars meddelanden i allmänhet visat sig förtjena förtroende.<br />
"Det år s<strong>om</strong> ingått» — yttrar författaren under den 6 sistlidne januari —<br />
»torde efter all sannolikhet k<strong>om</strong>ma att 'visa sig i hvarje hänseende blifva bättre<br />
än de trenne närmast föregående, städse förutsatt att vi undgå något större<br />
krig. Detta påstående grundar sig derpä, att under senaste trenne år fortgått<br />
en långsam <strong>och</strong> hårdt käobar afveckling af de dåliga affärsförhållanden, hvilka<br />
hopades under åren 1886—1890. Denna liqvidation åtföljdes af en intensiv<br />
misstro <strong>och</strong> brist på kredit, hvilka verkade nära nog absolut hämmande mot<br />
nya företag; men detta förhållande kan dock numera sägas vara i verkligheten<br />
ufslutadt. Under nämnda treårsperiod har derjemte bristen på förtroende in<strong>om</strong><br />
landet <strong>och</strong> finansiella svårigheter hos de utländske afnämarne medfört ett betydligt<br />
nedåtgående i alla pris, hvarigen<strong>om</strong> likaledes obenägenheten mot nya<br />
företag ytterligare stegrades <strong>och</strong> en förändring i anordningarne för tillverkningen<br />
nödvändiggjordes, hvaribland främst en nedsättning i arbetslönen. Men under<br />
det att denna besvärliga liqvidation oeh ännu kännbarare lönenedsättning försiggått,<br />
har liktidigt ett betydligt hopande af nytt kapital egt rum, derigen<strong>om</strong><br />
att den inhemska <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättningen på ett märkligt sätt hållit sig uppe.<br />
Anda intill den stora kolstrejken <strong>om</strong>kring medlet af senaste år utvisade<br />
nämnda <strong>om</strong>sättning ett mycket ringa aftagande, sås<strong>om</strong> otvetydigt angafs af den<br />
stadigt stigande jernvägstrafikink<strong>om</strong>sten. Sant är visserligen att betryck härunder<br />
fortfor in<strong>om</strong> landtmannayrket — ytterligare stegradt gen<strong>om</strong> den långvariga<br />
torkan —, men in<strong>om</strong> öfriga inhemska näringar var tillståndet temligen
316<br />
tillfredsställande. Derunder bildadt nytt kapital, hvars belopp var ganska betydligt,<br />
utgjorde en besparing s<strong>om</strong> icke förspildes, säs<strong>om</strong> ofta tillförne, på lönlösa<br />
företag eller gen<strong>om</strong> lån till främmande mer eller mindre insolventa stater,<br />
utan ackumulerades i afvaktan på bättre tider <strong>och</strong> säkrare placering. Förlusterna<br />
under de dåliga åren 1886—1890 hafva härigen<strong>om</strong> blifvit mer<br />
än ersatta <strong>och</strong> landet i dess helhet är i dag obestridligen rikare än för trenne<br />
år sedan. Under tiden har ock den minskade produktionen medfört en minskning<br />
i befintliga lager, hvilka ock för närvarande hos mellanhänderna — distributörerna<br />
— äro vida mindre Un under vanliga förhållanden, <strong>och</strong> dessa måste<br />
fyllas. För någon tid iakttages härvid visserligen försigtighet — ingen vill<br />
gerna göra början, då man saknar visshet huruvida den öfver hela rerlden<br />
spridda krisen verkligen är öfvervunnen —, men så snart början skett med lagrens<br />
k<strong>om</strong>plettering, orsakas häraf en stigande tendens hos prisen, efterfrågan ökas<br />
<strong>och</strong> industrien företer ökad lifaktighet. Antagligen k<strong>om</strong>mer denna förändring<br />
ingalunda att hastigt inträda — <strong>och</strong> detta vore ej ens önskvärdt, ty deraf erhölles<br />
anledning till att antaga det den ökade verksamheten framkallats gen<strong>om</strong><br />
tillfällig spekulation, — men all anledning finnes dertill att en sakta fortgående,<br />
stadig förbättring k<strong>om</strong>mer att inträda, hvars långsamhet just antyder att den<br />
ock blir långvarig.»<br />
Mot denna måhända väl mycket i ljust liållna skildring af motsedda förhållanden<br />
torde dock förtjeua att påpekas, hurus<strong>om</strong> möjligheten för England<br />
att hädanefter behålla den industriella supremati det hittills innehaft, <strong>och</strong> gen<strong>om</strong><br />
hvilken dess riked<strong>om</strong>ar väl främst blifvit grundlagda, torde till mycket väsentlig<br />
del bero af ett ordnande af der rådande arbetsförhållanden derhän, att sådana<br />
rubbningar, s<strong>om</strong> senaste årens strejkrörelser samt arbetare-associationer, med<br />
dessas ohämmade sjelfsvåld, medfört, icke k<strong>om</strong>ma att förnyas, då gen<strong>om</strong> sådana<br />
kapitalet skrämmes bort från företag, in<strong>om</strong> hvilka hvarje sund beräkning gen<strong>om</strong><br />
desamma <strong>om</strong>öjliggöres. Dertill k<strong>om</strong>mer, att gen<strong>om</strong> de kontinentala industristaternas<br />
ansträngningar redau nu den d<strong>om</strong>inerande ställning alstren af britisk<br />
industri innehaft å verldsmarknaden — isynnerhet in<strong>om</strong> transatlantiska länder<br />
— börjat att väsentligen rubbas, främst gen<strong>om</strong> den duglighet <strong>och</strong> energi s<strong>om</strong><br />
utvecklats af representanter från nämnda länders industriidkare <strong>och</strong> köpmän vid<br />
spridandet af känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> deras tillverkningar samt dessas apterande efter<br />
fordringar <strong>och</strong> sedvanor hos de kunder man sökt vinna", — en duglighet i<br />
hvilken britiska <strong>handel</strong>sagenter onekligen äro underlägsna, sås<strong>om</strong> ock numera<br />
äfven här erkännes.<br />
Slutligen torde ej heller blifva utan inflytande att åtskilliga af de industrigrenar,<br />
hvilkas alster hittills egt en betydande afsättning in<strong>om</strong> Orienten, numera<br />
dit öfverflyttats med den framgång, att derigen<strong>om</strong> uppk<strong>om</strong>na konkurrens börjat<br />
känbart inverka på detta lands dervarande marknad för dessa fabrikater.<br />
Bevis för nu anförda förhållanden finnas af mångahanda art. Så t. ex.<br />
den gen<strong>om</strong> dockstrejken i London föranledda benägenheten af transito<strong>handel</strong>n<br />
att, till undvikande af den stegring i dockafgifter med 12 1/2 %, s<strong>om</strong> nämnda<br />
strejk medförde, söka annan utfartsväg, företrädesvis öfver Antwerpen <strong>och</strong> Hamburg.<br />
Likaså det menliga inflytande å kolexporten från Hull, s<strong>om</strong> blef en<br />
följd af der anstälde dockarbetares våldsåtgärder, m. m. d.<br />
Vidare åskådliggöres gen<strong>om</strong> senaste årens <strong>handel</strong>sstatistik hurus<strong>om</strong> isynnerhet<br />
tyska fabriksalster allt mera inkräkta på marknader, der England hittills<br />
varit så godt s<strong>om</strong> enarudande, ja t. o. m. vunnit insteg i sistanförda land,<br />
hvilket senare vid besök i Londons detaljförsäljningar lätt iakttages. Kändt är<br />
ock att, oaktadt under senare åren vidtagna åtgärder till höjande af engelska<br />
<strong>handel</strong>sbiträdens kunskaper <strong>och</strong> duglighet, företrädet mycket ofta, äfven in<strong>om</strong>
317<br />
London, gifvcs åt tyska kontorister, hvilka med mångsidigare <strong>och</strong> grundligare<br />
underbyggnad samt sparsammare lefnadsvanor utveckla större duglighet <strong>och</strong> flit.<br />
De faror lör britisk industri, s<strong>om</strong> den orientaliska konkurrensen kan k<strong>om</strong>ma<br />
att medföra, framhållas i en här utk<strong>om</strong>mande tidning, »The Shipping Gazette»<br />
på sätt här nedan i sammandrag anföres.<br />
»De svårigheter britiska köpmän erfara vid bemödandet att vinna inträde<br />
å främmande marknader eller der bibehålla <strong>och</strong> utvidga redan vunnen <strong>om</strong>sättning,<br />
visa ingalunda tecken till aftagande. För hvarje år uppträder en eller<br />
annan ny konkurrent, under det att förut redan befintliga utveckla ökad energi.<br />
Uti vår <strong>om</strong>sättning in<strong>om</strong> Orienten hafva vi sålunda ej blott att möta täflan af<br />
kontinentala rivaler, hvilka måhända innebära mindre fara, utan ock, livad s<strong>om</strong><br />
torde vara af större betydelse, en ökad utveckling af inhemsk fabriksverksamhet.<br />
För fà år sedan var sålunda Japan en god afnämare af britiska fabriksalster.<br />
Numera äro detta lands talrika invånare ej blott å god väg att fylla egna<br />
behof, utan äfven till en viss <strong>om</strong>fattning äfven dem in<strong>om</strong> närbelägna länder.<br />
De framsteg i handlverkerier <strong>och</strong> industri nämnda land under senaste åren gjort<br />
;iro rent af förundransvärda. Bästa beviset liärà lemna dess b<strong>om</strong>ullsspinnerier.<br />
Under år 1875 köpte japanska regeringen i Europa några små modellmaskiner<br />
for spinning af b<strong>om</strong>ull. Ar 1884 funnos der redan 27 spinneribolag med en<br />
tillverkning af <strong>om</strong>kring 617,000 jap. B garn, <strong>och</strong> år 1890 hade denna tillverkning<br />
tiodubblats. Under första tiden af denna industris tillvaro lemnade<br />
den en vinst af 20 à 30 % . Iläraf föranleddes emellertid en öfverproduktion,<br />
<strong>och</strong> då hufvudsakligen blott grölre garner kunde tillverkas, fortfor likafullt importen<br />
af do finare slagen. Till afnjelpande häraf sändes agenter till B<strong>om</strong>bay<br />
<strong>och</strong> Europa för att inhemta de tekniska detaljerna vid spinnandet af fina garner,<br />
med det, resultat att äfven sådana numera tillverkas in<strong>om</strong> Japan. Utan<br />
tvifvel k<strong>om</strong>mer landets eget behof af sådana att snart fyllas, <strong>och</strong> af vissa slag<br />
eger redan en ej obetydlig export rum till grannlandet Kina, hvilket efter all<br />
sannolikhet k<strong>om</strong>mer att blifva en betydlig afnämare. Manchester-fabrikanterna<br />
klaga mycket üfver den låga produktionskostnaden af i Indien tillverkade b<strong>om</strong>ullsväfnader,<br />
oeh medgifva med oro att dessa börja att i väsentlig mån uttränga<br />
dem från Lancashire å kinesiska <strong>och</strong> andra orientaliska marknader. Tillverkningskostnaden<br />
är dock ännu lägre i Japan äu i Indien <strong>och</strong> läget till Kinas<br />
ofantliga afsättnings<strong>om</strong>råde gynsammare. Fråga lärer ock vara att borttaga<br />
hittills i Japan uppburen införseltull å råvaran. Konkurrensen med nämnda<br />
landj inskränker sig dock ingalunda blott till b<strong>om</strong>ull. Under senaste kolstrejk,<br />
talades sålunda mycket <strong>om</strong> export frän Japan af nämnda nödvändighetsartikel,<br />
ä hvilken tillgången är riklig, af god beskaffenhet <strong>och</strong> f. n. i mycket lågt pris.<br />
Exporten deraf till B<strong>om</strong>bay är redan ganska betydlig, likas<strong>om</strong> ock sådan till<br />
San Francisco ifrågasatts. Tvifvel råder ej att det för den hos dessa 'Orientens<br />
engelsmän' befintliga energi skall lyckas finna marknader för ofverskottet af<br />
deras tillverkningar. Den företagsamhet de härvid utveckla öfverstiger all jemförelse.<br />
Sà t. ex. fylde Japan för få år sedan behofvet af paraplyer från<br />
Europa. Denna import har numera helt <strong>och</strong> hållet upphört <strong>och</strong> i dess ställe<br />
exporteras <strong>om</strong>kring 1 1/2 mill. sådana, till ett värde af £ 50,000. Senast till<br />
Japan införda industri är tillverkning af ur, <strong>och</strong> all anledning finnes dertill att<br />
in<strong>om</strong> få år ej blott landets eget behof af denna vara k<strong>om</strong>mer att härigen<strong>om</strong><br />
fyllas, utan ock export deraf ega rum.»<br />
Det prisfall, s<strong>om</strong> under 1893 drabbade flertalet af för härvarande marknad<br />
vigtigaste varuslag, var jemförelsevis obetydligt, uppgående till ej fullt 2 %,<br />
sås<strong>om</strong> af följande jemförande sammanställning synes.
318<br />
Sammanlagda priset å 22 de vigtigaste varuslag.<br />
1 jan. 1894 2082<br />
1 juli 1893 2105<br />
1 jan. 1893 2121<br />
1 juli 1892 2081<br />
1 jan. 1892 2133<br />
1 juli 1891 2199<br />
1 jan. 1891 2224<br />
1 juli 1890 2259<br />
1 jan. 1890 2236<br />
1 juli 1889 2161<br />
1 jan. 1889 2187<br />
1 jan. 1888 2230<br />
1 jan. 1887 2059<br />
»Nu anförda siffror» — 3'ttras i The Econ<strong>om</strong>ist — »ådagalägga ovedersägligt<br />
ohållbarheten af det af bimetallisterna så ifrigt försvarade påståendet,<br />
att en noggrann öfverensstämnielse råder mellan vexlingarna i varors i guld beräknade<br />
pris <strong>och</strong> det af silfver. Om så verkligen vore fallet, skulle silfrets<br />
häftiga prisfall under sistlidna år onekligen bort medföra en deremot svarande<br />
nedgång i varuprisen i allmänhet; men så har dock ingalunda varit fallet, <strong>och</strong><br />
dermed öfverensstämmande förhållande företer sig, <strong>om</strong> vi något längre tillbaka<br />
utsträcka vår granskning af nämnda siffror. Varuprisen voro vid ingången af<br />
innevarande år något litet högre än den 1 januari 1887, under det att priset<br />
å silfver, s<strong>om</strong> då utgjorde 46 1/8 d. per uns, vid förstanförda tidpunkt nedgått<br />
till 31 s /4 d., följaktligen företeende ett prisfall af öfver 30 %'.<br />
Att oaktadt de billigare prisen å flertalet af de artiklar, s<strong>om</strong> ingå i den<br />
stora massans dagliga förbrukning, arbetslöshet eller minskad arbetsförtjenst<br />
medfört en inskränkning i förtärandet af dem bland dessa, hvilka icke kunna<br />
sägas vara för förbrukaren absolut nödvändiga <strong>och</strong> med hänseende till hvilka<br />
derföre under hårda tider återhållsamhet lättast iakttages, torde framstå vid en<br />
jemförelse mellan de siffror, s<strong>om</strong> angifva nämuda förbrukning under senaste trenno<br />
år af med tull eller accis belagda artiklar, till hvilkas anskaffande vanligen en<br />
så väsentlig del af arbetarens ink<strong>om</strong>st förbrukas.<br />
Förbrukning in<strong>om</strong> landet af:<br />
1893 1892 1891<br />
Té
319<br />
Varuslag: 1888 1889 1890 1891 1892<br />
Fläsk « 10-4 1 12-67 13-55 13·11 14.10<br />
Smör » 4'88 5'60 5'83 6 - 14 6'23<br />
Ost » 5-64 5'57 623 5-86 6-39<br />
Ägg St. 30-46 30-37 32-91 33-68 35-03<br />
Mjöl 8 223-49 219-03 226-38 244-06 252'73<br />
Socker » 71-10 77-19 73'21 80-17 77'84<br />
Té » 5-03 4-99 5-17 5-36 5-43<br />
Ris » 9-98 10-74 9-38 8'85 8-91<br />
Sjelfklart är att vexlingar i produktionen in<strong>om</strong> landet af sådana bland<br />
ofvan anförda födoämnen, s<strong>om</strong> utgöra föremål för sådan, väsentligen inverka på<br />
beloppet af den importerade delen deraf, hvadan dessa siffror endast ega relativ<br />
betydelse, men synas mig likfullt vara af rätt stort intresse.<br />
Att ofvan antydda ogynsamma förhållanden, s<strong>om</strong> utmärkt året 1893, icke<br />
förmått i någon betydlig grad menligt inverka på den finansiella ställningen hos<br />
de delar af befolkningen, hvilka utgöra väsentligaste klientelen in<strong>om</strong> de institutioner<br />
— postsparkassor <strong>och</strong> andra sparbanker —, hvilkas uppgift det är att<br />
mottaga <strong>och</strong> fruktbargöra äfven den minsta sparpenning, torde framstå deraf<br />
att tillökningen under året i det hos dessa insatta kapital hållit temligen jemna<br />
steg med den under närmast föregående år. Det i dessa sparbanker innestående<br />
kapital utgjorde sålunda vid utgången af:<br />
År Uti postsparbanken Andra sparbanker Summa<br />
1888 £ 58,556,394 £ 46,404,688 £ 104,961,082<br />
1889 » 62,999,620 » 45,127,820 » 108,127,440<br />
1890 » 67,635,807 » 43,650,552 » 111,286,359<br />
1891 » 71,608,002 » 42,875^565 » 114,483,867<br />
1892 » 75,853,079 » 42,385^449 » 118.238,528<br />
För år 1893 saknas visserligen ännu motsvarande uppgifter, men då den<br />
23 december 1893 ofvan anförda sparbankers behållning i statspapper motsvarade<br />
ett belopp af £ 122,543,284, synes mig deraf den slutsats berättigad, att<br />
insättningarna under året ingalunda visat ett nedgående. Ett välkändt faktum<br />
är ock att arbetslönen ingalunda i allmänhet nedsatts — å åtskilliga orter<br />
tvärt<strong>om</strong> —, under det att lefnadskostnaden varit ej obetydligt billigare än på<br />
lång tid härförinnan.<br />
Uti senast offentliggjorda årsredogörelse af »The Local Government Board»<br />
rörande fattigvården, meddelas hurus<strong>om</strong> totalantalet in<strong>om</strong> England <strong>och</strong> Wales<br />
af understödstagare den 1 januari 1893 — deruti inbegripna såväl i arbetsinrättningar<br />
<strong>och</strong> asyler för svagsinta intagna, s<strong>om</strong> ock s. k. »out·door paupers»,<br />
hvilka i egna hem erhållit fattighjelp — <strong>och</strong> hvilket antal den<br />
1 januari 1858 uppgick till 940,552<br />
1 B 1875 » B 817,822<br />
1 » 1885 J. » 788,902<br />
1 j> 1890 » » 793,246<br />
1 » 1892 » T> 763,473<br />
1 » 1893 stigit » 783,597<br />
Af »The Econ<strong>om</strong>ist» ur annan källa hemtade <strong>och</strong> till slutet af november<br />
1893 sig sträckande uppgifter rörande understödstagare, anföres hurus<strong>om</strong> detta<br />
utgjorde den
320<br />
30 November 1888 728,483<br />
30 » 1889 702,396<br />
30 » 1890 675,999<br />
30 » 1891. 660,823<br />
30 » 1892 672,722<br />
30 » 1893 726J951,<br />
hvilka siffror leda till ungefär enahanda resultat. Nämnda stegring finner sio<br />
naturliga förklaring i rådande stagnation in<strong>om</strong> affärslifvet, i minskade tillfällen<br />
till arbetsförtjenat äfven för jordbruksarbetaren med anledning af abnorma väderleksförhållanden<br />
samt, antagligen, företrädesvis gen<strong>om</strong> under året i gång satta<br />
arbetsinställelser. Fattigvårdens räkenskapsår utgår den 25 mars. Fördelas<br />
Dämnde dag befintligt antal understödstagare af alla slag på befolkningen i des»<br />
helhet, visar sig att det förra utgjorde 25.8 för hvarje 1,000 invånare, hvilket<br />
är lägre än någonsin tillförne sedan dylikt statistiskt material varit tillgängligt,<br />
med undantag för 1892 vid samma tid, då motsvarande beräkning lemnar sås<strong>om</strong><br />
resultat 25'6. Märkligt är härvid att, oaktadt allt rop <strong>om</strong> arbetsbrist <strong>och</strong> deraf<br />
föranledd nöd in<strong>om</strong> hufvudstaden, antalet af understödstagare är i förhällande<br />
till det af befolkningen mindre än in<strong>om</strong> landets öfriga delar, äfvens<strong>om</strong> under<br />
det år s<strong>om</strong> utgick den 25 mars 1893 relativt lägre än under 30 af 31 närmast<br />
föregående år.<br />
Uppgift å den af fattigvården orsakade kostnad har ej ännu offentliggjort»<br />
för senare tid än det i <strong>och</strong> med den 25 mars 1892 utgående räkenskapsår.<br />
Den uppgick för nämnda år till £ 8,847,678, motsvarande 6 sh. 1 d. för<br />
hvarje person af befolkningen. Tillgångar härtill bereddes dels gen<strong>om</strong> uttaxering<br />
af fattigvårdsafgift, dels gen<strong>om</strong> afgift, för lokala tillståndsbevis — »licenses» —,<br />
på sätt nedan anföres, äfvens<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> k<strong>om</strong>munerna tillerkänd andel i arfsskatt,<br />
hvilken andel under året uppgick till ej mindre än £<br />
Lösen för tillståndsbevis inbragte:<br />
1,918,424.<br />
Till försäljning af rusgifvande drycker till förtäring på stället... £ 1,370,509<br />
s> utminutering af B » gen<strong>om</strong> personer, s<strong>om</strong> icke<br />
äro berättigade att afyttra sådana till förtäring på stället » 31,603<br />
» försäljning af vildt » 6,520<br />
» ölhandlare » 33.127<br />
» bränvinsförsäljare » 120,104<br />
» vin- <strong>och</strong> likörförsäljare » 44,120<br />
» restaurationer » 7,740<br />
Hundskatt » 407,554<br />
Jagtskatt » 142,690<br />
Tillåtelse att ega gevär » 79,175<br />
Afgift af husagenter <strong>och</strong> värderingsmän » 7,702<br />
» » auktionister » 59,923<br />
» » tobakshandlare » 64,250<br />
Vagnskatt » 433,112<br />
Afgift för begagnande af heraldiska vapen » 70,219<br />
» manliga tjenare » 130,602<br />
kringvandrande krämare. » 16,880<br />
» pantlånare » 30,330<br />
» <strong>handel</strong> med guld <strong>och</strong> silfver » 43,609<br />
Häraf torde framstå hvilken betydlig andel af nödens lindrande, s<strong>om</strong> här<br />
bäres af de samhällsklasser, för hvilka lyx <strong>och</strong> öfverflöd utgöra behof.
321<br />
Årets penningemarknad har i främsta rummet rönt hämmande inverkan af<br />
utländska förhållanden. Den var lugn <strong>och</strong> tillfredsställande under första qvartalet,<br />
i någon mån beroende af oafbrutet guldtillflöde från Förenta Staterna,<br />
<strong>och</strong> den enda förändring i bankräntan, s<strong>om</strong> derunder förek<strong>om</strong>, utgjordes af en<br />
nedsättning från 3 till 2 1 /2 % mot slutet af januari. Vid början af april<br />
erhölls dock en varning <strong>om</strong> stundande svårigheter gen<strong>om</strong> de betalningsinställelser<br />
in<strong>om</strong> de australiska bankerna, s<strong>om</strong> efter hand antogo så ofantliga proportioner.<br />
Med anledning häraf höjde engelska banken under de första trenne veckorna<br />
af maj räntan från 3 till 3 1 /2 <strong>och</strong> derefter till 4 %, utan att dock derigen<strong>om</strong><br />
förmå att lugna oron in<strong>om</strong> den öppna marknaden, der räntefoten höll sig <strong>om</strong>kring<br />
7< % högre, hvaraf bankerna föranleddes att inkalla utestående fordringar <strong>och</strong> till<br />
den <strong>om</strong>fattning inskränka låntagarne under vanliga förhållanden medgifna lättnader,<br />
att vid medlet af uiaj en panik hardt när inträdde in<strong>om</strong> fondbörsen,<br />
orsakande talrika betalningsinställelser. Denna känsla af oro varade dock ej<br />
länge, lättnad återinträdde å penningemarknaden <strong>och</strong> den höga räntefoten<br />
framkallade tillflöde af guld från utlandet. Vid början af juni ned.-atte derföre<br />
»Bank of England» räntan åter till 3 % <strong>och</strong> en vecka senare till 2 1/2 %.<br />
Mot slutet af juli gjorde sig dock den under tiden in<strong>om</strong> Förenta Staterna utbrutna<br />
penningekrisen märkbar; ett starkt tillflöde af guld till nämnda land<br />
egde rum, hufvudsakligen från engelska banken, hvilket åter föranledde en<br />
stegring i dess ränta vid början af augusti till o % <strong>och</strong> en vecka senare till<br />
4 % samt tvenne veckor derefter ytterligare till 5 %. Denna höga räntefot<br />
ej blott stoppade vidare guldskeppningar, utan framkallade ett återflöde af<br />
nämnda ädla metall, så att banken vid medlet af september återvunnit den<br />
styrka, att den kunde sänka räntan först till 4 <strong>och</strong> senare (ill 3'/2 %. Den<br />
5 oktober skedde ytterligare nedsättning till 3 %, hvilken derefter förblef<br />
gällande under återstående del af året. Den inhemska efterfrågan å penningar<br />
har under hela året varit mycket inskränkt, en följd af in<strong>om</strong> affärsverlden rådande<br />
misstämning samt stagnation i <strong>om</strong>sättningen å fondbörsen. Nedanstående<br />
tabell lemnar en jemförande öfversigt af hithörande förhållanden under senaste<br />
tioårsperiod:
322<br />
In<strong>om</strong> fondbörsen utgjorde brist å förtroende till alla slag af värdepapper,<br />
med undantag för de allra säkraste — s. k. »guldkantade» — det utmärkande<br />
draget. Denna känsla förefanns redan vid årets början; men i stället för att<br />
småning<strong>om</strong> aftaga, sås<strong>om</strong> efter en panik vanligen egt rum, blef den allt intensivare<br />
till följd af de förhållanden, hvilka främst bidragit till grundläggandet<br />
af 1893 års financiella historia. Kapitalisternas tålamod underkastades de hårdaste<br />
pröfningar gen<strong>om</strong> de afslöjanden s<strong>om</strong> erhöllos i sammanhang med de s. k.<br />
»Trusts-bolagen, hvilka så talrikt k<strong>om</strong>ma till stånd under den tid spekulationsraseriet<br />
stod på dess höjd. Lagen <strong>om</strong> bolags afveckling har härvid visat sig<br />
vara af synnerligt värde, i det att deri föreskrifna offentliga förhör af direktörer<br />
<strong>och</strong> andra styrelsemedlemmar möjliggjort blottandet af de mindre samvetsgranna<br />
förfaringssätt, s<strong>om</strong> vissa grupper af finansmän tillåtit sig, samt derigen<strong>om</strong><br />
foranledt en grundligare undersökning af ruinerade företags förutgående<br />
historia, dervid uppdagande åtskilliga af de för aktietecknare anordnade snaror<br />
till framtida varning för desamma. Dessa uppdaganden hafva emellertid spridt<br />
misstro till inhemska aktieföretag i allmänhet, på samma gång s<strong>om</strong> utsigterea<br />
att i utlandet finna förmånligt användande för disponibelt kapital i de flesta fall<br />
ingalunda befunnits vid närmare granskning mera lockande, hvar<strong>om</strong> de financiella<br />
förhållandena in<strong>om</strong> flertalet af stater, såväl in<strong>om</strong> s<strong>om</strong> utanför Europa, lemna<br />
så talrika bevis. Beloppet af det kapital, för hvars erhållande i <strong>och</strong> för nya<br />
företag eller lån denna marknad anlitats, har under 1893 nedgått till den lägsta<br />
siffra, s<strong>om</strong> under något år förek<strong>om</strong>mit sedan 1876. Det uppgick nämligen endast<br />
till £ 49,142,000, <strong>och</strong> anföras här nedan till iemförelse motsvarande siffror<br />
för närmast föregående 4 år:<br />
In<strong>om</strong> England<br />
In<strong>om</strong> England <strong>och</strong><br />
uti andra länder<br />
Summa<br />
£<br />
1893 39,181.438 9,959,750 49.141,188<br />
1892... 53,197,091 27,940,086 81,l37,177<br />
1891 80,239,270 24,355.640 104,594,910<br />
1890 125,898,000 16,667,000 142,565,000<br />
1889 178,930,000 28,107,000 207,037,000<br />
Placeringen af först anförda belopp fördelas sålunda:<br />
Län till främmande stater £ 2,968,000<br />
J> » kolonier » 12,356,257<br />
» » britiska korporationer » 6,035,904<br />
y> » främmande <strong>och</strong> koloniala korporationer » 3,147,372<br />
Britiska jernvägar » 2,842,650<br />
Främmande <strong>och</strong> koloniala jernvägar » 9,325,456<br />
Grufbolag » 1,191,284<br />
Pneumatiska hjulrings- <strong>och</strong> velocipedbolag » 995,000<br />
Bank- <strong>och</strong> finansbolag » 964,275<br />
Bolag för inköp af jordegend<strong>om</strong> <strong>och</strong> forskningsföretag » 883,500<br />
)> » belysning <strong>och</strong> vattenledning » 971,250<br />
» » spårvägar <strong>och</strong> <strong>om</strong>nibus » 248,500<br />
» » hotell <strong>och</strong> förlustelseställen » 1,241,430<br />
Industriella <strong>och</strong> diverse andra bolag » 5,970,310<br />
Summa £ 49,141,188<br />
Märkligt är härvid det betydliga belopp s<strong>om</strong> nedlagts i företag af till<br />
hjulsporten hörande föremål, isynnerhet vid jemförelse med den ringa uppmärksamhet<br />
s<strong>om</strong> egnats andra industriella företag.<br />
£<br />
£
323<br />
Senast afgifna officiella redogörelse rörande insolventa bolag — den för<br />
1892 — erbjuder en mörk skildring af hithörande förhållanden. Antalet af<br />
under nämnda år afvccklade bolag utgjorde 1,091 af hvilka 117 voro af<br />
d<strong>om</strong>stol anbefallda — s. k. tvångsafvecklingar. Det i dessa bolag insatta kapital<br />
— oberäknadt säljares aktier, — uppgick till £ 27,218,653. Af detta<br />
betydliga belopp antogs £ 18,000.000 vara totalt förlorade vid de frivilliga<br />
eller under d<strong>om</strong>stols öfvervakaude utförda afvecklingarna, <strong>och</strong> £ 7,429,789 vid<br />
de af d<strong>om</strong>stol anbefalda. Härigen<strong>om</strong> uppk<strong>om</strong>mer en nettoförlust för fordringsegare<br />
<strong>och</strong> bolagsmän af £ 25,429,789, oberäknadt säljares aktier <strong>och</strong> liqvidationskostnader.<br />
»Svårligen» — yttras i nyss åberopade redogörelse — »kunna<br />
dylika oregelbundenheter förek<strong>om</strong>mas gen<strong>om</strong> lagstiftning. Enda skydd deremot,<br />
s<strong>om</strong> f. n. torde finnas, synes bero af vederbörande styrelsers redbarhet <strong>och</strong><br />
duglighet, revisorers sjelfständighet <strong>och</strong> skarpsinne samt lagstadganden mot<br />
falska uppgifter.» Det är egentligen fyra slag af bolag, s<strong>om</strong> företrädesvis visat<br />
sig vara förlustbringande <strong>och</strong> s<strong>om</strong> till väsentligaste del uppslukat de 18 millioner,<br />
allmänhetens godtrogenhet anförtrott dem. Dessa äro: bolag bildade för<br />
öfvertagande af värdelösa patenter; bolag för öfvertagande af affärer med svag<br />
financiel ställning, ej sällan redan fullk<strong>om</strong>ligt insolventa; bolag i <strong>och</strong> for fiuanciella<br />
spekulationer samt bolag bildade ä fingerade grundvalar.<br />
Under året inträffade konkurser hafva enligt af »Board of Trade» offentliggjord<br />
redogörelse uppgått till 4,635 med ett skuldbelopp af £ 8.763.031 mot<br />
tillgångar af £ 3,078,393, utvisande följaktligen en beräknad förlust för<br />
fordringsegarne af £ 6.691,641. Liktidigt träffades 3,333 ackorder med £<br />
5,957,022 skulder <strong>och</strong> £ 2.937,315 tillgångar, samt förlust för fordringsegarne<br />
af £ 3,019,707. I sammanhang härmed anföres, att under det att antalet af<br />
konkurser <strong>och</strong> beloppet af beräknad forlust för fordringsegare under året väsentligen<br />
ökats, har medelbeloppet af hvarje massas förbindelser nedgått från<br />
£ 2.031 under 1891 till £ 1.890 under 1892. bvaremot motsatsen varit<br />
förhållandet i de fall då ackordsaftal träffats, eller från £ 1,692 till £ 1,787.<br />
Medelförlusten för hvarje fordringsegare i konkursmassa har likaså minskats<br />
från £ 1,525 till £ 1,443, under det att den ökats vid ackorder från £<br />
1,004 till £ 1,199. Att en stegring inträdt i fallen af insolvens är ju ock<br />
helt naturligt med anledning af in<strong>om</strong> <strong>handel</strong> <strong>och</strong> landtbruk rådande betryck;<br />
men å andra sidan är det onekligen i viss mån tillfredsställande att landets<br />
allmänna affärstillstånd visat sig vara tillräckligt sundt för att med synbarligen<br />
ringa skada kunna motstå nämnda förhållanden. Att så kunnat ske, torde antagligen<br />
bero deraf att lidna förluster vida mera drabba de kapitalplaceraade<br />
klasserna än den egentliga affiirsverlden.<br />
Välbekant är hurus<strong>om</strong> in<strong>om</strong> detta land donationer till välgörande ändamål,<br />
såväl under lifstiden s<strong>om</strong> i testamentariska dispositioner, äro mycket allmänna.<br />
Årligen lagfaras <strong>om</strong>kring 60,000 testamenten, <strong>och</strong> under det räkenskapsår,<br />
s<strong>om</strong> utgick den 31 Mars 1893, utgjorde antalet af sådana, s<strong>om</strong> behandlade en<br />
£ 100 öfverstigande qvarlåtenskap <strong>och</strong> för hvilka följaktligen arfsskatt erlades<br />
51,400. Sammanlagda beloppet af dervid disponerad personlig qvarlåtenskap,<br />
— ej fastigheter — egde ett varde af £ 164,000,000 —- företeende en<br />
minskning af £ 29,000,000 mot det under närmast föregående år. I testamenten<br />
rörande ett belopp af £ 14,200,000 förek<strong>om</strong>mo dispositioner i ofvan anfördt<br />
ändamål uppgående till £ 1,400,000, eller <strong>om</strong>kring 10 % af qvarlåtenskapen.<br />
I allmänhet torde man kunna antaga att något öfver 1 % af samtlig personlig<br />
qvarlåtenskap testamenteras till välgörande <strong>och</strong> allmännyttiga ändamål.
324<br />
Storbritanniens varu<strong>om</strong>sättning under år 1893 fördelar sig med hanseende<br />
till dess värde i £ mellan olika länder pä bär nedan anfördt sätt, hvarvid, till<br />
jemförelse, motsvarande uppgifter för uärmast föregående tvenne år liktidigt<br />
meddelas, samtliga i afjemnade tusental.<br />
Från<br />
Import.<br />
1893<br />
£<br />
1892<br />
£<br />
1891<br />
£<br />
Förenta Staterna 91,775,000 108,186,000 104,409.000<br />
Frankrike 43.003,000 43,519.000 44,777,000<br />
Holland 28,872.000 28.821,000 27.302.000<br />
Tyska riket 26,376.000 25,727,000 27,032.000<br />
Ryssland... 18,607.000 15,123,000 24.110,000<br />
Belgien . 16,855.000 17.014,000 17,253.000<br />
Spanien 10,354.000 10.917,000 10.524,000<br />
Danmark 8,904.000 8,042,000 7.937,000<br />
Egypten 8,845,000 10.525.000 10.658.000<br />
Sverige 8,431.000 8.233,000 8,511.000<br />
Turkiet 5.004,000 5,552.000 5.443.000<br />
Argentina 4.839.000 4.540.000 3,451,000<br />
Brasilien.... 4,642.000 3.512.000 4,250.000<br />
Kina 3.945.000 3.583.000 4,713,000<br />
Chili 3,773.000 3,871.000 3,710,000<br />
Norge.. 3.568.000 3.574.000 3,362.000<br />
Italien — 2.948.000 3.284.000 3.419,000<br />
Portugal 2.378.000 3,441,000 2,952,000<br />
Syd-Amerikanska stater, ej särskildt<br />
angifna 2.334.000 2,416,000 1,700.000<br />
Österrike L624.000 1.238.000 1.464,000<br />
Central-Amerika 1,211.000 1,089.000 1,400,000<br />
Japan 1,046.000 804,000 1,153.000<br />
Mexico 584.000 454.000 493,000<br />
Vestindien 145,000 111,000 172.000<br />
Uruguay 133.000 288.000 374.000<br />
Andra länder 12.265.000 12.163,000 15,407,000<br />
Summa 313,061.000 326,027.000 335.976,000<br />
Britiska kolonier <strong>och</strong> besittningar<br />
. 92.006,000 97,766.000 99,465.000<br />
Tillsammans 405.067,000 423,793,000 435,441,000<br />
Till<br />
Export.<br />
1893<br />
£<br />
1892<br />
£<br />
1891<br />
£<br />
Förenta Staterna 24,023.000 26,547,000 27.544,000<br />
Tyska riket 17,799.000 17,583.000 18,804,000<br />
Frankrike 13,404,000 14,686,000 16.430.000<br />
Holland 9,264.000 8,836,000 9,463.000<br />
Brasilien 7,779,000 7,910,000 8.290,000<br />
Belgien 7,146,000 6,943,000 7,374,000<br />
Ryssland- 6,380,000 5.357.000 5,407,000<br />
Turkiet 5,776,000 6,190,000 6,554,000
325<br />
Argentina 5.558,000 5,652.000 4.247,000<br />
Italien 5.214.000 5.564,000 6.296.000<br />
Kina 4.631,000 5,776.000 6,456,000<br />
Spanien 3.620.000 4,673.000 4,977,000<br />
Japan 3.492.000 2.992.000 2.883.000<br />
Egypten<br />
Syd-Amerikanska stater, ej sär-<br />
3,363.000 3,192.000 3,789,000<br />
skildt angifna 2.979.000 2,495.000 3.398.000<br />
Sverige 2.699.000 2.862.000 2.990.000<br />
Danmark 2.528,000 2.622,000 2.617.000<br />
Chili 2,384 000 3,735.000 2.000.000<br />
Norge 1,757.000 1,707.000 1.902.000<br />
Portugal.. 1,741.000 1,395.000 2.018,000<br />
Vestindien 1,646.000 2,918.000 1,949.000<br />
Uruguay 1,510.000 1.280.000 1,165,000<br />
Mexico 1,149,000 1.298.000 1.690.009<br />
Österrike 1.095.000 1,143.000 1.228,000<br />
Central-Atuerika 690^000 829.000 1.145,000<br />
Andra länder 8.784.000 8.263.000 10,657,000<br />
Summa 146,411.000 152,448.000 161,279.000<br />
Britiska kolonier <strong>och</strong> besittningar<br />
72.085.000 74.630.000 S5.956.000<br />
Tillsammans 218.496.000 227,078,000 247.235.000<br />
Värdet af liktidiga införseln af guld <strong>och</strong> silfver — i plantsar <strong>och</strong> mynt<br />
— har utgjort 1893 1S92 1891<br />
£ £ k<br />
39,591.218 32.329.614 36.145,481<br />
hvarewot utföris 37.228.791 28.910.690 33.031.018<br />
<strong>och</strong> öfverskjuter införseln livad<br />
s<strong>om</strong> utförts med 2.362.427 3,418.924 3.114.463<br />
Värdet af de olika varuslag, hvilka ingått i ofvan angifna <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättning,<br />
utgöres, enligt af nBoard of Trade» redan vid medlet af årets första manad<br />
offentliggjord statistik, af bär nedan närmare anförda belopp:<br />
Varuslag ITU part<br />
Lefvande djur:<br />
£<br />
Export af britiska<br />
<strong>och</strong> irländska<br />
ni st er<br />
£<br />
Hästar 376.954 472.790<br />
Slagtboskap <strong>och</strong> afvelsdjur 6.351.704 157,125<br />
Reexport af u(läiulska<br />
<strong>och</strong><br />
liolotiialaalster<br />
£<br />
Födoämnen <strong>och</strong> dricksvaror:<br />
Spanmäl, mjöl m. m. d 51.299.802 336.862<br />
Bröd, »biscuits» m. m. d. 594.520<br />
Kött <strong>och</strong> fläsk 22,331.503 285,492<br />
» , preserveradt annorledes än<br />
gen<strong>om</strong> saltning 155.584<br />
Smör 12,754.233 85.960 373.055
326<br />
Margarin 3,656,224 42,103<br />
Ost 5,160.918 44,053 195,697<br />
Agg 3,875,639<br />
Fisk, färsk... 800,404<br />
» , rökt eller saltad 1,881.549 1,769,773 547,638<br />
Frukter, färska 4,399,870 94,809<br />
Humle 1,141,294 79,849 33,908<br />
Ister 2,808.549 292,112<br />
Mjölk, konserverad 1,008,855<br />
Lök 783,399<br />
Potäter 906,952<br />
Fjäderfä <strong>och</strong> vildt 578,959<br />
Ris 2,139.648 1,056,562<br />
Kryddor.. 650.526 273,284<br />
Socker <strong>och</strong> sirap _ 22,261^573 902,305 493,839<br />
Grönsaker, färska 1,076,750<br />
Jäst 575.905<br />
Salt ._ 504,529<br />
»Pickles», ättika, såser m. m. d. 1,103,720<br />
Ciehoria 61.917<br />
Kakao 1,080,431 331,274<br />
Kaffe 4,001,280 2,267,766<br />
Korinter 919,013 67,785<br />
Russin 716,159 74,111<br />
Té 10,217,071 1,475,487<br />
Spritvaror 1,915.219 1,177,958 255,444<br />
Vin _ 5,303,294 510,169<br />
ül<strong>och</strong>porter 1,505,699<br />
Andra hithörande alster 5,137,021 2,834,980<br />
Tobak 3,566,061 463,904<br />
Metaller:<br />
Jernmalm 2,792,028<br />
Jern <strong>och</strong> stål, bearbetadt , 683.531 23.886,978 875,669<br />
Koppar <strong>och</strong> arbeten deraf 5,233,184 3,022,651 613.279<br />
Svafvelkis (»Pyrites») 1,065.407<br />
Bly i,855,215 553,275<br />
Silfvermalui 3,070.822<br />
Tenn 2,892.107 606,318 1,688,362<br />
Zink 1.007,397 159.094<br />
Qvicksilfver 341.186 240,017<br />
Pläterade varor 306,549<br />
Malm <strong>och</strong> messiug 454,985<br />
Telegraftråd <strong>och</strong> apparater 1,065,767<br />
Andra slag, ej angifna 1,688.440 810.650<br />
Kemikalier, färg <strong>och</strong> garfämnen 6,353,643 8,695,234 1,071,889<br />
Oljor, petroleum <strong>och</strong> trän 7,409.841 1,437.196 1,077,810<br />
Råämnen för väfnadsindustrien:<br />
B<strong>om</strong>ull 30.684,942 4,607,431<br />
Lin 2,517,953
327<br />
Hampa 2.104,351 754,635<br />
Jute 3,672.249 1,439,661<br />
Silke 2.334,694 170,771<br />
Ull.. 24^437,178 638,929 13,293,766<br />
Ylleaffall..... 661.419 1,876,649<br />
Alpaca, getull, här m. m. d..._ 1,204,955<br />
Andra slag, ej aDgifna 358,268 2,041,364<br />
Råvaror för andra industrier:<br />
Bark, peruviansk 148.962 109,487<br />
Borst - 518,757<br />
Kautschuk 3.328,572 1,618,338<br />
Gummi, olika slag 685,418 452,821<br />
Guttaperka. 303.593 72,661<br />
Hudar 2.180.887 882,162<br />
Elfenben 477.001 247,376<br />
Gödningsämnen 1,694,138 12,736<br />
Lump, linne- <strong>och</strong> ylle- 199.155 361,662<br />
Esparto 870.431<br />
Trämassa 1,180,310<br />
Harts 394.252<br />
Talg <strong>och</strong> stearin 2,163.509 793.202<br />
Paraffin 813,500<br />
Stenkol 14,488,154<br />
Alster af stenkol, petroleum m.m. 1.275.238<br />
Tjära 60,921<br />
Trävaror, alla slag 15,390,894 54.138<br />
Andra hithörande alster 10,566,630<br />
Fabriksalster:<br />
Fickur, klockor <strong>och</strong> delar deraf 1.161,807<br />
B<strong>om</strong>ullsvaror 2.655,520 63.777.180 360,748<br />
Yllevaror 11,971,352 20,961.881 1,039,798<br />
Sidenvaror 11,728.651 1.899.234 711,573<br />
Jutevaror 2.689.790<br />
Linnevaror 5,784.151<br />
Alpaca, hår m. fl. dylika 1.496.120<br />
Läder <strong>och</strong> arbeten deraf 9,075,753 2,141.619 1,472,381<br />
Hattar <strong>och</strong> flätor af halm 759,998<br />
Glasvaror 2,443.269 766,072 86,247<br />
Porslin <strong>och</strong> lergods ... 1,986.544<br />
Jernmanufaktur 3.007.062<br />
Zink- » 398,349<br />
Maskiner <strong>och</strong> delar deraf 13,970.285<br />
Vapen <strong>och</strong> ammunition 1,394.737<br />
Papper <strong>och</strong> papp 2,311.000 1.474,734 71,415<br />
Klädespersedlar 9,564,105<br />
Säckar ni, m. d 512.330<br />
Tryckalster 1,263.338<br />
Ljus - 352.918<br />
Kautschuksarbeten 1.186.953<br />
Vagnar, jernvägs- <strong>och</strong> andra... 1,107.946
328<br />
Velocipeder 1,039,591<br />
Cement 744,926<br />
Kepslogeriarbeten 401,453<br />
Möbler 521.564<br />
Vaxduk m. ni. d 709,690<br />
Målarfärger 1,434,661<br />
Pelsverk. 1.145,528<br />
Tvål 646,102<br />
Skrifmateriel, ut<strong>om</strong> papper<br />
Andra, ej specificerade, tillverk<br />
815,975<br />
ningar 20,392,514 4,750,514<br />
Diverse varor:<br />
Droger <strong>och</strong> färgämnen 817,357 159,083<br />
Oljehaltiga frön 6,226.478 299,297<br />
Oljekakor 1.935,989<br />
Klöfver- <strong>och</strong> gräsfrö 790,061<br />
Andra, ej angifna, varor 5.687,406 15,021,325<br />
Med paketpost befordrade 619.118 1.042.105<br />
Summa £ 405,067,000 218,496,000 58,936,000<br />
Den andel Sverige <strong>och</strong> Norge egt i nu anförda import till <strong>och</strong> export från<br />
Storbritannien <strong>och</strong> Irland har, enligt från härvarande tullstyrelse meddeladt sammandrag,<br />
utgjorts af här nedan till mängd <strong>och</strong> värde angifna varuslag, fördelade<br />
i enahanda rubriker, s<strong>om</strong> i senast afgifna års<strong>berättelser</strong> iakttagits.<br />
Import från Sverige.<br />
Varuslag Mangd<br />
Värde<br />
£<br />
Summa värde<br />
£<br />
Skogsbrukets alster:<br />
Trävaror, huggna, furu <strong>och</strong> gran loads 375,248 491,695<br />
» i. ek y 89 300<br />
j » ej angifvetslag » 4,095 6,714<br />
v sågade, furu <strong>och</strong> gran J> 1,466,358 2,963,446<br />
> >' ej angifvetslag )' 15,488 28,553<br />
» stäfver » 20,319 37,853<br />
» möbelsnickerier ton 9 90<br />
» byggnadssnickerier ... — 86,025<br />
Trämassa ton 48,049 329.190<br />
Bark-färgämne cwts 4,600 890<br />
Kork, ej bearbetad ton 172 1.159<br />
Tjära fat 167 154<br />
Beck cwts 3,638 1,440<br />
Skogsbär, räa bushels 160 64<br />
v preserverade 'VS 62.004 454 3,943,027<br />
Landlbrukets alster:<br />
SmBr cwts 267.401 1,452,099<br />
Ost ». 577 l!l87<br />
Mjölk, kondenserad i> 2,219 4,741<br />
Margarin >. 170 644<br />
Spanmål, korn » 91,554 30.818
329<br />
Spaniuål, hafre cwts 2,890,220 927,936<br />
» bönor B 22,552 7,223<br />
i) vicker <strong>och</strong> linser bushels 18,494 4,038<br />
Fläsk, sid- (Bacon) cwts 62,339 163^693<br />
» skinkor (Hams) B 293 756<br />
» saltadt (Pork) B 2,932 3,623<br />
» färskt B » 491 1,389<br />
Boskap, lefvande, hästar st. 2 120<br />
B ej angifvet slag — 18<br />
Kött, ox-, färskt.. cwts 496 697<br />
B B saltadt B 50 68<br />
B ej angifvet slag B 62 79<br />
» ox-, preserveradt » 4 9<br />
B får, färskt » 42 96<br />
B andra slag B 18 38<br />
Ägg storhundra 27,247 8,792<br />
Fjäderfä — 524<br />
Hudar, råa, torra cwts 938 4,071<br />
» B våta B 1,922 3,954<br />
Skinn, ej aDgifvet slag, beredda st. 103 136<br />
» B obsredda B 80,000 670<br />
Horn <strong>och</strong> klöfvar ton 15 193<br />
Hår, nötboskaps- cwts 88 66<br />
» ej angifvet slag — 261<br />
Ister cwts 112 281<br />
Talg B 154 209<br />
Ull .—
Fabriksalster:<br />
330<br />
Papper, tryck- ...-.— cwts 93,005 92,239<br />
> ej angifna slag > 206,624 167,125<br />
Papp » 35,762 16,825<br />
Tändstickor — 204,060<br />
Glas — cwts 123,480 77,601<br />
VapeD, artilleri- — 7,486<br />
» gevär — 108<br />
Boktryckerialster .. cwts 130 1,298<br />
Garfveritillverkuingar 8 32,131 1,583<br />
Porslin <strong>och</strong> lergods cwts 735 891<br />
Socker, rå-, rör- » 500 500<br />
Gödningsämnen, ej angifvet slag ton 105 518<br />
Målarfärger — 784<br />
Olja, ej angifvet slag — 38<br />
Oljekakor » ton 51 580<br />
Kemikalier — 367<br />
Petroleum gallons 4,080 162<br />
Öl fat 16 49<br />
Repslageriarbeten — 2<br />
B<strong>om</strong>ullsaffall « 8,208 97<br />
Lump, ylle- ton 524 10,456<br />
» linne- <strong>och</strong> b<strong>om</strong>ulls » 71 766<br />
» andra slag » 728 6,314 589,849<br />
Fiskerialster:<br />
Fisk, färsk, sill cwts 467,923 65,065<br />
» J> andra slag » 1,857 3,418<br />
» saltad eller rökt sill » 3,879 4.764<br />
Hummer » 19 56<br />
Trän f.r 265 3,901<br />
Fiskguano ton 296 1,581 78,785<br />
Diverse alster:<br />
Ej bearbetade — 1,170<br />
Bearbetade — 87,926<br />
Konstalster st. 44 876<br />
Med paketpost ink<strong>om</strong>na — 1,458 91,430<br />
Summa £ 8,411,345<br />
Import från Norge.<br />
Varuslag Mängd<br />
Skogsbrukets alster:<br />
Värde<br />
£<br />
Trävaror, huggna, furu <strong>och</strong> gran loads 248,972 330,709<br />
» » e k » 192 418<br />
> » ej angifvet slag » 1,668 2,475<br />
» sågade, furu <strong>och</strong> gran » 448,183 954,645<br />
» » ej angifvet slag » 3,589 5,874<br />
Summa värde<br />
£
331<br />
Trävaror, stäfver loads 24,718 52.994<br />
B möbelsnickerier ton 645 2,064<br />
B byggnadssnickerier ... — 9,072<br />
Trämassa ton 125,889 538,260<br />
Tjära fat 165 113<br />
Bark-färgämne cwts 33 9<br />
Kork, ej bearbetad ton 56 148<br />
Skogsbär, råa bushels 56 37<br />
» preserverade<br />
Alster af fiske <strong>och</strong> jagt:<br />
saltad <strong>och</strong> rökt, sardiner B 217 605<br />
» B andra slag » 329,378 327,651<br />
Hummer <strong>och</strong> ostron » 1,673 3,551<br />
Trän fat 7,617 145,082<br />
Sälskinn st. 113,206 32,460<br />
Hvalfiskben cwts 817 7,690<br />
Fiskguano ton 724 4,284<br />
Villebråd — 4,778<br />
Pelsverk st. 402 1.549 641,630<br />
Landtbrukets alster:<br />
Mjölk, kondenserad cwts 44.705 94,813<br />
Smör » 22,576 119,399<br />
Margarin » 14,011 38.761<br />
Ost B 218 536<br />
Spanmål, korn ... » 980 340<br />
» hafre » 19,019 6,264<br />
Lefvande boskap, oxar st. 34 340<br />
» B kor B 7 57<br />
B B fár » 6,807 8,773<br />
» » hästar » 131 1,711<br />
B B ej angifvet slag — 173<br />
Fläsk, sid- (Bacon) cwts 770 2,051<br />
B saltadt (Pork) B 9 23<br />
» färskt » 3 7<br />
Kött, ox-, färskt » 3 7<br />
» » saltadt » 98 185<br />
B > preserveradt » 442 1,203<br />
» får- » 26 73<br />
» andra slag, ej angifna ... » 2,526 5,786<br />
Hudar, råa, torra » 2,023 6,563<br />
B B våta B 435 1,184<br />
Skinu, get-, oberedda st.. 7,000 843<br />
B ej angifvet slag B 1,083 102<br />
Talg cwts 900 1,342<br />
Ull, får- « 13,044 440<br />
Moss-strö ton 1 4<br />
Frukt, äpplen, råa bushels 24 7<br />
Hår, nötboskaps- cwts 306 401
332<br />
Horn <strong>och</strong> klöfvar ton 28 539<br />
Hampa » 25 427<br />
Hö — > 1,674 8,138<br />
Ben " 427 1,548<br />
Gödningsämnen, ej angifna slag » 30 80 302,120<br />
Fabriksalster:<br />
Papper, tryck- cwts 51,141 41,192<br />
B ej angifna slag » 202,655 163,685<br />
Papp » 23,394 11,234<br />
Tändstickor — 47,935<br />
Glastillverkningar cwts 2,985 4,157<br />
Lump, ylle- ton 359. 9,080<br />
» linne- <strong>och</strong> b<strong>om</strong>ulls- » 144 1,390<br />
» andra slag » 990 5,072<br />
B<strong>om</strong>ullsaffall B 8,016 55<br />
Kemikalier — 1,431<br />
Öl fat 257 695<br />
Porslin <strong>och</strong> lergods.. cwts 12 53<br />
Läder, oberedt K 1,676 80<br />
Olja, vegetabilisk ton 6 150<br />
Yapen, artilleri- — 210<br />
» gevär — 19<br />
Boktryckerialster cwts 54 534<br />
Messingsarbeten » 15 57<br />
Kepslageriarbeten — 727<br />
Målarfärger — 284<br />
Guldsmedsarbeten uns 474 350 288,390<br />
Bergsbrukets alster:<br />
Koppar, malm ton 1,047 8,170<br />
> skrot- B 309 10,060<br />
» rå.... » 14 311<br />
» delvis bearbetad » 5 261<br />
» manufaktur — 360<br />
Jeru, malm- ton 643 929<br />
» stång- B 18 145<br />
» skrot- » 328 1,442<br />
Stål, ej bearbetadt B 2 38<br />
Jern- <strong>och</strong> stålmanufaktur cwts 59,947 62,998<br />
Bly, tack- ton 54 518<br />
Silfver, malm — 282<br />
Svafvelkis (Pyrites) ton 6,626 10,720<br />
Zink, rå » 9 140<br />
Metall, skrot- cwts 125 1,107<br />
» ej angifvet slag » 7 27<br />
Malm, B ton 448 9,375<br />
Granit m. m. d » 31,671 42,417 149,300<br />
Diverse alster:<br />
Is ton 404,530 261,037<br />
Droger — 9,513
333<br />
Konstalster st. 46 622<br />
Diverse alster, bearbetade — 8,094<br />
B B ej B — 6,159<br />
» » med paketpost... —<br />
B » ank<strong>om</strong>na — 3,321 288.746<br />
Summa £ 3,567,703<br />
Export af britiska <strong>och</strong> irländska alster till Sverige.<br />
Varuslag Mängd<br />
Varde<br />
£<br />
Summa värde<br />
£<br />
Stenkol, cokes m. m. d ton 1,599,805 783,678<br />
B produkter deraf — 33,860 817.538<br />
Jern, inalm ton 5 13<br />
» oeh stal, tillverkningar deraf B 68,275 298,761' 298,774<br />
Ull, får- <strong>och</strong> lam- S 149,500 8,128<br />
» Tflocks oeh rågs» » 1,992,600 49.114<br />
» »noilsB > 666,300 43,395<br />
B affalls- » 190.600 9,670<br />
B kam-, kard- <strong>och</strong> tops- » 630,500 43,470<br />
B garn^ » 13,500 1,055<br />
» kamgarn » 2,572,400 218,949<br />
Yllevaror, alngods, kam- yards 1,258,700 85,534<br />
B andra slag — 12,998 472,313<br />
B<strong>om</strong>ull, garn S 3,449,100 m,163<br />
B alngods yards 4,045,400 71,695<br />
B andra slag.... — 115-314 308,172<br />
Maskiner, ång- — 10,118<br />
B andra slag — 96,992 107,110<br />
Socker, raffinad- <strong>och</strong> kandi- ... cwts 131 126<br />
B melass m. m. d » 161,462 73,202 73,328<br />
Kemikalier m. m. d — 59,586<br />
B färgämnen — 3.768 63.354<br />
Gödningsämnen ton 33,073 59,322<br />
Koppar, alla slag cwts 17,423 47,616<br />
Krigsmateriel _ — 28,363<br />
Läder, beredt <strong>och</strong> oberedt — 26,006<br />
Alkalier cwts 86,900 23,356<br />
Linne, garn ® 4,800 233<br />
» varor, alngods yards 389,500 10,820<br />
» B andra slag — 11,713 22,766<br />
Tenn cwts 4 888 · 21,883<br />
Svart- <strong>och</strong> knifssmiden » 2,982 19,978<br />
Smörjämnen » 9,466 19,562<br />
Velocipeder — · 18,772<br />
Spritvaror, britiska gallons 39,747 14,943<br />
Oljor, vegetabiliska ton 479 10,280<br />
B andra slag — 4,446 14,726
334<br />
Silke, tråd <strong>och</strong> garn ffi 6,025 5,174<br />
» tillverkningar deraf — 8,443 13,617<br />
Messingsarbeten cwts 3,794 13,054<br />
Bly, tackor ton 351 3,674<br />
» plåt m. m. d » 650 7,091 10,765<br />
Målarfärger<br />
Lefvande boskap:<br />
— 10,750<br />
hästar st. 61 5,340<br />
nötboskap » 176 4,821<br />
Är <strong>och</strong> lam v 21 89<br />
svinkreatur » 2 30<br />
ej angifvet slag » 20 15 10,295<br />
Kautschuk-tillverkningar — 9,245<br />
Vaxduk m. m. d. qv.-yards 165,100 7,632<br />
Salt ton 12,675 7,422<br />
Skrifmateriel, ut<strong>om</strong> papper — 7,418<br />
Hattar, alla slag dussin 3,271 7,404<br />
Blekningsämnen cwts 17,500 7,084<br />
Telegraftråd — 6,323<br />
Papper, alla slag cwts 2,139 5,392<br />
Elektriska ljusapparater — 5,222<br />
Kedskap, åkerbruks- — 291<br />
B ej angifna slag — 4,782 5073<br />
Lera, rå ton 5,638 5,009<br />
Korta varor (Haberdashery) ... -— 4,946<br />
Jutetillverkningar, alngods yards 448,500 4,591<br />
Alpaca-garn m. fl. d « 93,400 4,608<br />
Tryckalster — 4,599<br />
Metaller, ej angifvet slag — 4,389<br />
Färdiga kläder — 4,028<br />
Porslin <strong>och</strong> lergods — 3,961<br />
T<strong>om</strong>säckar dussin 23,887 3,796<br />
Pickels m. m. d — 3,598<br />
Bisquits cwts 953 3,430<br />
Glasvaror, alla slag — 3,182<br />
Tegel tusen 285 2,781<br />
Silfver- <strong>och</strong> pläterade arbeten — 2,580<br />
Repslageriarbeten cwts 1,216 2,481<br />
Slipstenar ni. m ton 617 2,057<br />
Instrument, vetenskapliga — 1,986<br />
» musikaliska — 122 2,108<br />
Träarbeten, ej angifvet slag ... — 1,948<br />
Möbler _ · 1,789<br />
Frön cwts 802 1,779<br />
Medicinalier _ 1,229<br />
Fisk, alla slag — 1,140<br />
Tvål cwts 677 1,049<br />
Spanmål — 792<br />
Målningar st. 12 749<br />
Kakao
335<br />
Sadelmakeriarbeten 580<br />
Vagnar, jernvägs- <strong>och</strong> andra ... — 498<br />
Paraplyer — 406<br />
Öl <strong>och</strong> porter fat 77 —— 306<br />
Parfymer — — 303<br />
Humle cwts 44 295<br />
Klockor — 294<br />
Ost cwts 36 205<br />
Tobak 12 55<br />
Skinn, ej angifvet slag — 40<br />
Hudar, råa cwts 25 36<br />
Ljus ffi 1,200 33<br />
Potäter cwts 28 29<br />
Zink, tillverkningar deraf » 11 24<br />
Mjölk, kondenserad<br />
Alla andra varor:<br />
» 3 6<br />
ej bearbetade — 4,328<br />
bearbetade — 22,857<br />
ank<strong>om</strong>na med paketpost — 9,003 36,188<br />
Summa £ 2,698,558<br />
Till Norge.<br />
Varuslag<br />
Stenkol, cokes m. m. d. ton<br />
Mängd<br />
849,808<br />
Värde<br />
£<br />
402,027<br />
Samma värde<br />
£<br />
» produkter deraf. — 11,312 413,339<br />
Jern, alla slag ton 42,851 239,'o30<br />
B<strong>om</strong>ull, garn « 1,258,500 44,974<br />
B väfnader, alngods yards 9,466,100 125,784<br />
i> B andra slag... — 49,441 220,199<br />
Ull, får- <strong>och</strong> lam- « 189,500 11,096<br />
B Bflockss <strong>och</strong> BragsB » 539,700 12,295<br />
B xmoilsB » 322,100 14,392<br />
B affalls- B 130,000 6,203<br />
B kam- eller kard- B 17,200 1,526<br />
Ylle, gam B 57,700 4,899<br />
B kamgarn B 702,200 62,522<br />
B väfnader, alngods yards 1,142,500 70,943<br />
B B andra slag — 15,564 199,440<br />
Maskiner, ång- — 38,523<br />
B andraslag — 62,077 100,600<br />
Socker, raffinad- cwts 94,027 80,656<br />
B melass- B 30,489 14,719 95,375<br />
Linne, garn « 120,000 6,494<br />
» väfnader, alngods yards 766,600 32,346<br />
B B andra slag — — 7,915 46,755
336<br />
Oljor, vegetabiliska ton 1,687 36,020<br />
» andra slag — 3,637 39,657<br />
Koppar, alla slag cwts 13,512 37,033<br />
» vitriol ton 13 201 37 234<br />
Kemikalier — 32,944<br />
Kautschukstillvcrkniogar — 29,093<br />
Svart- <strong>och</strong> knifsmidcn cwts 3,856 21,367<br />
Korta varor (Haberdashery) ... — 18,243<br />
Jute, garn - « 105,200 1,201<br />
» vlifnader, alngods yards 1,845,900 13,628<br />
» » andra slag — 131 14 960<br />
Redskap, åkerbruks- — 1,744<br />
f> andra slag — 10,656 12,400<br />
Spritvaror, britiska gallons 27,866 11,285<br />
Tryckerifärger — 10,647<br />
Repslageriarbeten cwts 4,469 9,922<br />
Läder, beredt <strong>och</strong> oberedt — 9,583<br />
Alkalicr cwts 46,400 9,270<br />
Blekningsämnen » 23,500 9,100<br />
Papper, alla slag » 6,447 8,665<br />
Tenn, ej arbetadt » 1,743 8,000<br />
Bisquits » 2,665 7,501<br />
Kläder, färdiga — 7,341<br />
Bly, tack- ton 108 1,140<br />
» plåt m. m. d » 555 6,099 7,239<br />
Salt > 12,071 — 6,828<br />
Messingsarbeten cwts 1,819 6,261<br />
Porslin <strong>och</strong> lergods — 5,910<br />
Silke, tråd « 161 129<br />
» arbeten deraf — 4,929 5058<br />
Målningar st. 83 4,615<br />
Vaxduk m. m. d qv.-yards 96,800 4,228<br />
Velocipeder — 4,129<br />
Hattar, alla slag dussin 5,859 4,123<br />
Krigsmateriel — 4,069<br />
Pickles — 4,051<br />
Ole<strong>om</strong>argarin cwts 1.961 3,941<br />
Möbler — 3,516<br />
Telegraftråd — 3,334<br />
Gödningsämnen ton 1,837 3,300<br />
Glastillverkni ngar — 3,133<br />
Lera, rå ton 3,752 3,064<br />
Slipstenar m. m. d » 951 2,747<br />
T<strong>om</strong>säckar dussin 12,461 2,663<br />
Tvål cwts 2,168 2,509<br />
Instrumenter, vetenskapliga — 1,721<br />
» musikaliska — 759 2,480<br />
Silfver- <strong>och</strong> pläterarbeten — 2,210<br />
Skrifmateriel, ut<strong>om</strong> papper — 2,200<br />
Matvaror, olika slag — 1,971
337<br />
Cement ton 1,049 1,95:1<br />
Tryckalster — 1,815<br />
Färgämnen — 1,754<br />
Vagnar, jernvägs- <strong>och</strong> andra ... — 1,660<br />
Metaller, ej angifna slag — 1,495<br />
Tegel tusen 577 1,492<br />
Smörjämnen cwts 751 1,408<br />
Spanmål, ej angifvet slag — 853<br />
Apparater för elektriskt ljus ... — 735<br />
Alpaca m. fl. d. garn IS 2:1,100 6:58<br />
Trä, ej angifvet slag.. — 585<br />
Medicinalier — 517<br />
Cacao K 13,000 484<br />
Fisk, ej angifvet slag — 469<br />
Frön, B cwts 102 428<br />
Skinn, > st. 987 374<br />
Lefvande boskap:<br />
hästar st. 3 255<br />
får B 6 9<br />
svinkreatur » 2 20<br />
ej angifvet slag » 201 35 319<br />
Öl <strong>och</strong> porter fat 84 315<br />
Mjölk, kondenserad cwts 167 283<br />
Ljus ffi 12,500 271<br />
Sadelmakeriarbeten — 263<br />
Parfymer — 174<br />
Potäter cwts 1,805 163<br />
Kött, ej angifvet slag B 24 134<br />
Ost B 21 131<br />
Ur <strong>och</strong> klockor — 126<br />
Zink, rå, <strong>och</strong> arbeten deraf ... cwts 41 45<br />
Smör » 8 38<br />
Paraplyer — 35<br />
Hudar, råa cwts 26 32<br />
Tobak
338<br />
Oljor, kokosnöt- cwts 2,498 3,262<br />
» oliv- fat 72 2,573<br />
» palm- cwts 20,977 25,792 31,627<br />
Linfrö quarters 15,364 29,296<br />
Socker, raffinad o. ej raffineradt cwts 7,875 6,915<br />
» melass » 50,000 18,783 25,698<br />
Spanmål, hvete » 7,071 3,082<br />
» » mjöl » 24,828 13,436 16,518<br />
Ull "ffi 349,880 13,742<br />
Talg <strong>och</strong> stearin cwts 8,777 13,105<br />
Gummi, alla slag » 2,809 10,251<br />
Kryddor, » » "8 506,256 8,348<br />
Té » 154,054 7,893<br />
Droger, ej angifna slag — 7,693<br />
Färgstofter cwts 270 7,521<br />
Hudar, råa » 2,272 6,339<br />
Frukter, mandel m. m. » 2,148 6,320<br />
Jern- <strong>och</strong> ståltillverkningar ... » 1,710 5,573<br />
Kött, preserveradt annorledes<br />
än gen<strong>om</strong> saltning » 3,363 5,384<br />
Viner gallons 7,258 3.284<br />
Ister cwts 818 1,588<br />
Alla andra varor — —— 121,023<br />
Summa £ 1,049,647<br />
Till Norge.<br />
Varuslag Mängd<br />
Värde<br />
£<br />
Samma värde<br />
£<br />
Kaffe cwts 25,086 116,065<br />
Fläsk (Bacon <strong>och</strong> Hams) » 43,846 78,836<br />
B<strong>om</strong>ull, rå » 28,039 64,442<br />
Spanmål, hvete <strong>och</strong> mjöl » 100,089 55,505<br />
Socker, melass » 119,133 44,921<br />
Läder, oberedt ffi 981,242 41,700<br />
Jute ton 1,263 17,987<br />
Kött <strong>och</strong> fläsk, saltadt cwts 1.2,512 15,974<br />
Frukter, apelsiner <strong>och</strong> citroner bushels 33.533 9,483<br />
Svafvef cwts 24,017 8,568<br />
Ister » 4.072 7,543<br />
Talg <strong>och</strong> stearin » 4,034 5,961<br />
Smör <strong>och</strong> margarin » 1,619 4,450<br />
Kött, preserveradt, ej saltadt... » 2,495 3,688<br />
Ull ..
339<br />
Skeppsfart.<br />
För den britiska skeppsfarts- <strong>och</strong> skeppsbygguadsindustrien var resultatet<br />
af senast förflutna års verksamhet synnerligen otillfredsställande. Den ofantliga<br />
tillökning i tonnage, s<strong>om</strong> under närmast föregående trenne år frambragts i<br />
härvarande skeppsvarf, stegrade konkurrensen in<strong>om</strong> fraktmarknaden, hvarigen<strong>om</strong><br />
dennas noteringar nedtrycktes till den grad, att desamma in<strong>om</strong> talrika <strong>om</strong>råden<br />
blefvo rent af förlustbringande. Ett betydligt tonnage af fraktsökande fartyg<br />
erfor härigen<strong>om</strong> svårighet att finna sysselsättning till något pris <strong>och</strong> under hela<br />
året förblef en mer än vanligt stor procent af britiska <strong>handel</strong>sflottan liggande<br />
sysslolös. Att så inträffat kan visserligen i någon — <strong>och</strong> antagligen ej ringa<br />
— mån tillskrifvas den stagnation, s<strong>om</strong> in<strong>om</strong> varu<strong>om</strong>sättningen varit rådande;<br />
men i vida högre grad måste dock orsaken härtill sökas i in<strong>om</strong> skeppsbyggnadsindustrien<br />
under närmast föregående trenne år rådande förhållanden. Derunder<br />
tillk<strong>om</strong>mo nämligen vid britiska <strong>och</strong> irländska varf ej mindre än 3,761,000<br />
ton nya fartyg. Af denna ofantliga tillökning till verldens <strong>handel</strong>sflotta byggdes<br />
688,000 ton för utländsk räkning. Den årliga afgången gen<strong>om</strong> förlis <strong>och</strong> andra<br />
orsaker vexlar mellan 300,000 <strong>och</strong> 350,000 ton, motsvarande för trenne år<br />
högst 1,050,000 ton. I nämnda nybygguader ingingo 306,000 ton krigsfartyg,<br />
<strong>och</strong> afdragas nu anförda trenne kategorier från totalsumman af nybyggnader,<br />
återstå 1,717,000 ton, representerande den verkliga tillökningen af den britiska<br />
<strong>handel</strong>sflottan under åren 1890—1893. Tillgängliga uppgifter rörande den<br />
liktidiga fraktfarten visa ingalunda att denna betydliga tillväxt varit af behofvet<br />
påkallad, isynnerhet <strong>om</strong> i betraktande tages att fullt 80 % af densamma utgjorts,<br />
af ångfartyg, hvilkas fraktfönuåga kan antagas vara tredubbelt större än<br />
den af segelfartyg. Storbritanniens utländska skeppsfart under år 1893 företer<br />
nämligen en minskning mot den under 1892 af 1 s /4 millioner ton, <strong>och</strong> <strong>om</strong> än<br />
kustfarten i motsats härtill liktidigt något ökats, motsvarar detta ingalunda den<br />
betydliga tillväxten i tillgängligt tonnage; <strong>och</strong> förnekas kan ej att denna senare<br />
vida öfverstigit behofvet, livadan man ock är berättigad till farhåga att lång<br />
tid ännu torde k<strong>om</strong>ma att förgå, innan frakterna åter blifva ens någorlunda<br />
lönande.<br />
Under nu anförda förhållanden är det helt naturligt att skeppsbyggnadsverksamheten<br />
under 1893 varit något mindre än under åtskilliga förutgående<br />
år. Sålunda utgjorde<br />
1893 Ton 1892 Ton<br />
Totaldrägtigheten af nybyggda fartyg 915,000 1,300,000<br />
J> J> » <strong>handel</strong>sfartyg 872,000 1,131,000<br />
» för utländsk räkning d:o d:o ... 158,000 188,000<br />
» » britisk » d:o d:o ... 714,000 943,000<br />
Afräknas förlista m. fl. d:o 350.000 350,000<br />
Återstår en nettotillökning af 364,000 593,000<br />
Härvid bör dock ihågk<strong>om</strong>mas, att skeppsbyggnadsindustrien under senaste<br />
tider ej egentligen varit beroende af verkligt behof af nytt tonnage, utan fast mera<br />
af nya fartygstyper, med de mest förbättrade maskiner, möjliggörande största<br />
snabbhet med minsta kolåtgång. Uti nämnda hänseende har utan tvifvel yttersta<br />
gräns«n ännu ingalunda blifvit nådd, ej heller finnes sannolikhet för att<br />
så k<strong>om</strong>mer att under närmaste framtid inträffa. Förbättringar afseende besparingar<br />
i fartygens driftkostnad hafva i allmänhet tillgodogjorts med stor begärlighet<br />
<strong>och</strong> hvarje nytt framsteg i sådant hänseende framkallar begär efter<br />
nytt tonnage, fullt oberoende af <strong>handel</strong>sflottans verkliga behof af fraktförmåga.
340<br />
Enligt vid senaste sammanträde af härvarande »Chamber of Shipping»<br />
meddelad appgift hade under år 1893 in<strong>om</strong> Storbritannien <strong>och</strong> Irland nybyggts<br />
438 ångare <strong>om</strong> 718,277 tons drägtighet <strong>och</strong> 98 segelfartyg <strong>om</strong> 118,106 ton.<br />
samt liktidigt i utlandet <strong>och</strong> kolonierna 135 ångare <strong>om</strong> 121,606 ton <strong>och</strong> 175<br />
segelfartyg <strong>om</strong> 68,752 ton, eller med en sammanlagd drägtighet af 1,026-741<br />
toD. Under samma ár totalt förliste eller slopades ångare <strong>om</strong> 268,000 ton<br />
samt segelfartyg orn 369,000 ton, hvadan verlds<strong>handel</strong>sflottans verkliga tillökning<br />
motsvarade en drägtighet af 390,000 ton. Vid samma års utgång förefunnos<br />
enligt »Lloyds Register of Shipping» under byggnad 641,981 ton, hvaraf<br />
578,026 ton ångfartyg <strong>och</strong> 63,955 ton segelfartyg, eller 71,240 ton mera än vid<br />
utgången af 1892, hvarjemte under förberedande arbete — »preparing» — voro<br />
176,621 ton, eller 21,750 ton mera än vid utgången af 1892. Under 1893<br />
afyttrades till utlandet 238,910 ton britiska fartyg, hvaremot derifrån inköptes<br />
29,202 ton. Af in<strong>om</strong> Storbritannien <strong>och</strong> Irland liktidigt byggda ångare voro<br />
98'4 % af stål <strong>och</strong> 1"4 % afjern, de sistanförda hufvudsakligen ång-Jtrawlers»<br />
fiskebåtar. Af segeltonnaget voro 97'3 %' byggda af stål <strong>och</strong> 0'7 % af jern,<br />
bland de sistanförda oj något öfver 300 ton. Sås<strong>om</strong> af nu anförda siffror<br />
synes, har segelfartygens tonnage ej obetydligt reducerats under aret, under det<br />
att deremot <strong>handel</strong>sflottan i dess helhet vunnit en tillväxt med c:a 390,000 ton.<br />
Uti en artikel i »The Times» framhålles hurus<strong>om</strong> ej obetydlig oro in<strong>om</strong><br />
vederbörande kretsar föranledis af en fortgående benägenhet hos utländskt tonnage<br />
att inkräkta på den britiska fraktfarten. »I den mån fartyg af gammalmodigt<br />
byggnadssätt blifva obrukbara» — säges deri, »afyttras de till utlandet<br />
— företrädesvis till Norge <strong>och</strong> Tyskland — vanligen för en spottstyfver, hvarigen<strong>om</strong><br />
deras nya egaro blifva i tillfälle att beräkna ränta på ett vida lägre<br />
kapitalutlägg än det, s<strong>om</strong> erfordras för inköp af fartyg af nyare konstruktion,<br />
anskaffade till deras ersättande. Dcrtill k<strong>om</strong>mer att de nya egarne i allmänhet<br />
bemanna dessa fartyg vida billigare än hvad å britiska är fallet, <strong>och</strong> då de derjemte<br />
framdrifvas med vida mindre hastighet än hvad s<strong>om</strong> under britisk flagg<br />
är vanligt, ernås derigen<strong>om</strong> besparing af bränsle. Den officiella statistiken visar<br />
ock att in<strong>om</strong> den britiska fraktfarten proportionen af den drägtighet, s<strong>om</strong> under<br />
landets egen flagg in- <strong>och</strong> utklarerats i dess hamnar nedgått från 88'5 %<br />
under 1870 till 83-2 % år 1880, till 79'5 % under 1890 <strong>och</strong> ytterligare<br />
till 78 % under 1892. Häraf framstår, att utländska fartyg tillgodogjort sig<br />
en alltjemt ökad andel af fraktfarten till britiska hamnar, så att då denna andel<br />
under 1870 endast motsvarade 11'5 % hade den under 1892 nära nog<br />
fördubblats. Dessa siffror framkalla naturligtvis berättigad fråga, huruvida vår<br />
supremati på hafvets allfartsvägar hotas af andra <strong>sjöfart</strong>sidkande nationer. Det<br />
ligger i sakens natur att, <strong>om</strong> nu påpekade förhållande k<strong>om</strong>mer att fortgå i samma<br />
rigtning till betydligare <strong>om</strong>fång, det är vår oafvisliga skyldighet att underkasta<br />
detsamma <strong>om</strong>sorgsfull granskning; <strong>och</strong> detta så mycket mera s<strong>om</strong> vi faktiskt<br />
likaledes förlorat fotfäste vid täflan in<strong>om</strong> äfven andra nationers fraktfart —<br />
t. ex. in<strong>om</strong> Ryssland, Tyskland, Holland, Portugal, Förenta Staterna m. fl. —<br />
i vissa fall till betydligt <strong>om</strong>fång. Detta gäller främst Tyskland, s<strong>om</strong> i all<br />
<strong>handel</strong>s- <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>srörelse uppträder sås<strong>om</strong> en skarp <strong>och</strong> framgångsrik konkurrent,<br />
in<strong>om</strong> hvars hamnar numera blott 39 % af samtliga in- <strong>och</strong> utklarerade<br />
ångare äro britiska, mot 49 % under 1880, <strong>och</strong> likaså in<strong>om</strong> Förenta<br />
Staterna, der våra ångare under sistanförda år egde 68 % af hela ångfraktfarten,<br />
men deremot under 1892 blott 59 %. Hittills har Storbritannien<br />
in<strong>om</strong> hela verldens fraktfart åtnjutit den stora fördelen att kunna förfoga öfver<br />
den största <strong>och</strong> bäst utrustade ångfartygsflotta, <strong>och</strong> då verldens varuutbyte numera<br />
till största del förmedlas medelst ångare, var detta ett. förhållande af syn-
341<br />
nerlig vigt, soin väsentligen medverkade till att grundlägga vår öfverlägsenhet<br />
sås<strong>om</strong> en skeppäfarts- <strong>och</strong> <strong>handel</strong>sidkande nation. Men häri, likas<strong>om</strong> i andra<br />
hänseenden, der vi hittills gått i spetsen, börja numera andra nationer att nalkas<br />
vfir ståndpunkt, hvarvid det lyckats dem att frånryeka oss en jemförelsevis betydlig<br />
andel af de affärer, i hvilka vi hittills innehaft en supremati s<strong>om</strong> under<br />
senaste år börjat synas vara mer än osäker. Sannolikt torde derföre vara att<br />
vår ställning sås<strong>om</strong> <strong>sjöfart</strong>sidkande nation endast kan bibehållas gen<strong>om</strong> träget<br />
iakttagande af den politik, s<strong>om</strong> bragt oss till den position vi f. n. intaga, nämligen<br />
gen<strong>om</strong> att tillgodogöra hvarje förbättring, s<strong>om</strong> möjliggör för oss att utföra<br />
vårt arbete med större ekon<strong>om</strong>i <strong>och</strong> kraftutveckling, utan hänseende till<br />
de uppoffringar, s<strong>om</strong> deraf må för ögonblicket tagas i anspråk; <strong>och</strong> i sådant<br />
hänseende finnes en viss grad af hopp <strong>om</strong> framgång in<strong>om</strong> den f. n. så allvarligt<br />
betryckta skeppsbyggnadsindustrien.»<br />
Uti den af Angier Brothers offentliggjorda rapport rörande årets fraktmarknad<br />
yttras: »Fraktnoteringarna under det förflutna året hafva i det hela<br />
företett närmaste likhet med dem under båda närmast föregående. Låga noteringar,<br />
lemnande ringa eller ingen behållning, hafva utgjort regel, med något<br />
litet afbrott till det bättre under höstmånaderna, hvilket fortgick till årets utgång,<br />
medförande sås<strong>om</strong> slutligt resultat någon vinst, ehuruväl, derest oundviklig<br />
värdenedsättning å begagnade fartyg tages i full beräkning, mycket få<br />
fraktångare torde införtjent ränta å för dem utgifna kapital. En jemförelse<br />
med de trenne närmast föregående åren utfaller dock gynsamt för 1893, <strong>och</strong><br />
så till vida vore väl förhoppningen berättigad att det värsta af det långvariga<br />
betrycket vore öfverståndet; men <strong>om</strong> alla denna fråga berörande förhållanden<br />
tagas i betraktande, synes dock denna förutsättning vara allt för sangvinisk.<br />
Ofverproduktionen af tonnage har nemligen härtill räckt alltför länge. Sålunda<br />
uppgingo nybyggnader af fartyg under<br />
1884 till 750,000 ton<br />
1885 » 540,422 »<br />
1886 » 473,654 »<br />
1887 » 578,668 »<br />
1888 » 903.687 »<br />
1889 till 1.332,889 ton<br />
1890 » 1,279,077 J><br />
1891 » 1,209,904 B<br />
1892 » 1,194,784 »<br />
1893 » 878,000 »<br />
<strong>och</strong> äfven den under senaste år sålunda reducerade tillökningen af tonnage<br />
lemnar efter afdrag af afgångna fartyg en allt för betydlig tillväxt af fraktsökande<br />
fartyg in<strong>om</strong> den förut öfverfylda marknaden. Utsigterna in<strong>om</strong> <strong>handel</strong>sverlden<br />
förete ej tecken till återuppvaknande lifaktighet, <strong>och</strong> livad särskildt angår<br />
skeppsfarten måste en ytterligare minskning af 50 % af den årliga byggnadsverksamheten<br />
inträda, innan den jemvigt mellan tillgång <strong>och</strong> efterfrågau<br />
inträder, af hvilken en lönande sysselsättning främst betingas.»<br />
Tagas de hufvudsakligaste riktningarna in<strong>om</strong> fraktmarknaden i betraktande,<br />
visa sig utgående frakter under hela året hafva varit enformigt ickevinstgifvande<br />
<strong>och</strong> tillgången af äfven dessa likafullt knapp. Förenta Staterna <strong>och</strong> Canada<br />
hafva sålunda erbjudit en till <strong>om</strong>fånget mycket inskränkt sysselsättning<br />
med mycket låga fraktsatser, <strong>och</strong> förit under årets tvenne sista månader inträdde<br />
härvid ett svagt spår af förbättring. Sydamerikas varu<strong>om</strong>sättning lemnade<br />
visserligen under en kort period någon möjlighet till vinst, men der inträffade<br />
inbördes krig gjorde slut härpå under sista delen af året. Indien <strong>och</strong> Orienten<br />
i allmänhet erbjöd såväl i transatlantisk s<strong>om</strong> kustfart en betydligt reducerad<br />
<strong>om</strong>sättning, med mycket låga noteringar, ända till årets sista månad. In<strong>om</strong><br />
Australien <strong>och</strong> kolonierna förek<strong>om</strong> visserligen god efterfrågan under hösten,
342<br />
efter långvarig stillhet, men betingade frakter lcmnade ringa behållning. In<strong>om</strong><br />
Östersjön <strong>och</strong> Medelhafvet egde <strong>om</strong>sättningen jemförelsevis ringa volym, men<br />
frakterna stego likafullt under arets sista månader. Bästa resultatet under hela<br />
året gaf trafiken på Svarta hafvet, Azowska sjön <strong>och</strong> Donauhamnar derigen<strong>om</strong><br />
att skörden in<strong>om</strong> Kyssland <strong>och</strong> Levanten utföll ymnig <strong>och</strong> vida utöfver all förväntan.<br />
Väsentligen inverkande på ångfartygens fraktförtjenst var ock den gen<strong>om</strong><br />
kolstrejken orsakade stegringen i kostnaden för bränsle, likas<strong>om</strong> ock att<br />
assuranspremierna höllo sig höga, i hvilket sistanförda hänseende tecken till<br />
nedgång under innevarande år ännu saknas.<br />
Af under 1893 in<strong>om</strong> Storbritannien utförda fartygsnybyggnader hafva <strong>om</strong>kring<br />
15 % skett för utländsk <strong>och</strong> kolonial räkning. Främsta rummet härvid<br />
intages af Tyskland med 12 fartyg <strong>om</strong> 30,020 ton, dernäst af Norge med 11<br />
fartyg <strong>om</strong> 18,069 ton, så af Frankrike <strong>och</strong> Spanien med något öfver 12,000<br />
ton hvardera, samt Kyssland <strong>och</strong> Österrike med <strong>om</strong>kring, likaledes hvardera,<br />
10,000 ton. Enligt till generalkonsulatet ink<strong>om</strong>na uppgifter ha under året<br />
for svensk räkning inköpts 6 fartyg <strong>om</strong> 3,409 ton, samt för norsk 51 fartyg<br />
<strong>om</strong> 44,802 ton. Häraf vill synas s<strong>om</strong> <strong>om</strong> Norges <strong>handel</strong>sflotta under året<br />
ökats med 40 äldre britiska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 26,633 tons drägtighet.<br />
Ej få af dessa torde dock i verkligheten fortfarande vara till allra väsentligaste<br />
del britisk egend<strong>om</strong>. Redan i föregående årsberättelse har nämligen påpekats<br />
hurus<strong>om</strong> ett säkerligen betydligt antal under norsk flagg seglande fartyg i verkligheten<br />
tillhöra engelska redare; <strong>och</strong> jag eger all anledning antaga att så ock<br />
är förhållandet med åtskilliga af dem, s<strong>om</strong> under sistlidet år uppgifvits vara<br />
för norsk räkning inköpta. Att detta kringgående af gällande lag redan nu<br />
ofta nog medfört väsentliga svårigheter oeh förvecklingar, <strong>och</strong> kan k<strong>om</strong>ma att<br />
i vida högre grad ytterligare orsaka sådana, har jag i till vederbörande myndighet<br />
afgifven rapport redan förut tillåtit mig framhålla. Antagligt är visserligen<br />
att britiska fartygs seglande under norsk flagg medför ej oväsentliga ekon<strong>om</strong>iska<br />
fördelar för å dessa fartyg anstälde norska befälhafvare <strong>och</strong> sjömän,<br />
likas<strong>om</strong> ock för norska statskassan gen<strong>om</strong> den beskattning, s<strong>om</strong> torde påläggas<br />
de n<strong>om</strong>inella redarne, samt gen<strong>om</strong> den konsulatafgift, s<strong>om</strong> frän dessa fartyg<br />
uppbäres. Men, oafsedt att en uppenbar lagstridighet ej torde böra få oanmärkt<br />
passera, kan med skäl ifrågasättas, <strong>om</strong> ej de angifna fördelarne mer ärt<br />
uppvägas af olägenheter, s<strong>om</strong> äro derifrån oskiljaktiga. Bland sådana tillåter<br />
jag mig påpeka yrkanden till generalkonsulatet <strong>och</strong> vederbörande vicekonsuler<br />
frän de engelska egarne rörande dylika fartygs affärer, befälhafvares <strong>och</strong> besättnings<br />
antagande <strong>och</strong> afskedande, samt andra dylika spörsmål eller tvistigheter<br />
mellan å ena sidan den n<strong>om</strong>inelle redaren eller skepparen <strong>och</strong> å andra<br />
sidan den engelske egaren, hvilken senare ej sällan begagnar sin anonyma ställning<br />
till att söka undandraga sig infriandet af förbindelser, hvilka skepparen<br />
för fartygets räkning iklädt sig, ett förhållande s<strong>om</strong> fullt berättigat det af en<br />
transatlantisk konsul i bref till generalkonsulatet fälda yttrandet, att det »er en<br />
Utilbörlighed, der i mere end en Tilfælde har vanæret Flaget». Särskildt<br />
torde ock böra uppmärksammas den mycket kostbara förpligtelse, s<strong>om</strong> kan<br />
k<strong>om</strong>ma att drabba den norska statskassan med afseende å hemsändandet af besättningar<br />
från dessa fartyg i händelse af förlis i aflägsna farvatten samt svårigheten<br />
att i vissa fall från den derför i verkligheten ansvarige egaren utfå<br />
af statsmedel förskjutna belopp för sjömäns underhåll m. m. dylikt. Under<br />
erinran, bland annat, <strong>om</strong> de förhandlingar, s<strong>om</strong> under senare år förek<strong>om</strong>mit<br />
rörande qvarhållandet i engelska hamnar af svenska <strong>och</strong> norska fartyg på grund<br />
af öfverlastning, samt tidigare <strong>om</strong> förbud mot förande af däckslast, äfvens<strong>om</strong><br />
<strong>om</strong> vilkoren för i England köpta fartygs öfverflyttande till svensk eller norsk
343<br />
flagga, synes det mig ingalunda osannolikt att, då reklamationer eller framställningar<br />
af en eller annan hithörande anledning ifrågak<strong>om</strong>ma, sådana kunna af<br />
härvarande myndigheter bemötas med den anmärkning, att dessa reklamationer<br />
ske till förmån för engelska skeppsredare, hvilkas fartyg segla under norsk<br />
flagg för att på så sätt undgå betungande oeh år för år allt mer skärpta bestämmelser<br />
i den britiska sjölagstiftningen med afseende å fartygs lastning, utrustning,<br />
proviantering, bemanning m. m. dylikt. Jag har ock helt nyligen fått<br />
anledning antaga att »Board of Trade» egnat uppmärksamhet åt nu angifna<br />
förhållanden, hvilkas fortvaro <strong>och</strong> ytterligare utveckling torde möjligen föranleda<br />
direkta, vår <strong>sjöfart</strong> i dess allmännelighet betungande åtgärder från bemülda<br />
myndighet.<br />
Skeppsfarten in<strong>om</strong> britiska hamnar under år 1893 fördelar sig på sätt<br />
här nedan angifves:<br />
Utrikes <strong>sjöfart</strong>.<br />
Med last ank<strong>om</strong>na britiska fartyg 20,962,040 ton<br />
» » » utländska p 7,833,696 »<br />
Summa 28,795,736 ton<br />
Med last afgångna britiska fartyg 24,495,770 ton<br />
» » » utländska » 8.456,681 »<br />
Summa 32,952,451 ton<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna tillsammans 61,748,187 ton<br />
mot under 1892 63,473,694 »<br />
» » 1891 62,314,224 »<br />
Inrikes <strong>sjöfart</strong>.<br />
Ank<strong>om</strong>na lastade britiska fartyg 29,954,879 ton<br />
» » utländska » 123,832 »<br />
Summa 30,078,711 ton<br />
Afgångna lastade britiska fartyg 28,707,414 ton<br />
» » utländska » 112,440 »<br />
Summa 28,819,854 ton<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna tillsammans 58,898,565 »<br />
mot under 1892 56,676,485 »<br />
» » 1891 56,935,302 »<br />
Ofvan anförda tonnage af britiska hamnar under 1893 besökande utländska<br />
fartyg har tillhört olika länders <strong>handel</strong>sflottor på sätt här nedan visas, hvarvid<br />
till jemförelse motsvarande sifiror för närmast föregående tvenne år likaledes<br />
anföras:
Nationalitet<br />
344<br />
Med last ank<strong>om</strong>na fartyg:<br />
1893<br />
Ton<br />
1892<br />
Ton<br />
1891<br />
Ton<br />
Norska 2,152,571 2,361,918 2,064,754<br />
Holländska 1,004,229 1,001,659 906,273<br />
Tyska 985,419 1,120,201 1,167,629<br />
Svenska 798,810 844,062 779,308<br />
Franska 606,197 580,584 578,972<br />
Spanska 556,298 538,594 574,985<br />
Danska 552,994 635,389 670,899<br />
Belgiska 394,773 392,612 360,915<br />
Ryska & finska 283,279 284,686 213,261<br />
Förenta Staternas ... 234,463 95,088 151,619<br />
Italienska.. 142,114 179,707 163,732<br />
Österrikiska 60,976 59,785 40,952<br />
Portugisiska 31,842 28,317 19,501<br />
Grekiska 23,984 46,509 54,885<br />
Andra länders 5,747 4.691 6,406<br />
Summa 7,833,696 8,173,802 7,754,091<br />
Nationalitet<br />
Med last afgångna fartyg:<br />
1893<br />
Ton<br />
1892<br />
Ton<br />
1891<br />
Ton<br />
Tyska 1,749,562 1,878,838 2,094,133<br />
Norska 1,546,695 1,578,312 1,732,632<br />
Holländska 1,013,974 1,014,739 909,568<br />
Danska 832,665 895,472 861,801<br />
Svenska 805.752 860,997 803,237<br />
Franska 760,583 801,799 816,426<br />
Spanska 472,306 528,204 578,543<br />
Belgiska 449,301 426,512 415,550<br />
Ryska & finska 223,726 236,331 209,426<br />
Förenta Statemas — 211,366 85,802 132,745<br />
Italienska 152,880 272,326 219,153<br />
Grekiska 97,731 146,984 134,849<br />
Österrikiska 94,732 87,504 63,426<br />
Portugisiska 34,379 38,411 30,995<br />
Andra länders 11,029 27,869 23,296<br />
Summa 8,456,681 8,880,100 9,025,780<br />
Sammanräknas med last ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna svenska fartyg visar sig<br />
att fraktfarten med dessa, s<strong>om</strong> under är 1891 utgjorde 1,582,545 ton, <strong>och</strong> under<br />
1892 steg till 1,705,059 ton, under 1893 åter nedgått till 1,604,562 ton.<br />
Fraktfarten med norska fartyg föll under 1893 till 3,699,266 ton<br />
mot under 1892 till 3,940,230 »<br />
» » 1891 » 3,797,386 p
345<br />
Bland samtliga olika främmande nationers andel i denna frakfart intager<br />
den norska första rummet <strong>och</strong> den svenska det tredje, dervid endast öfverträffad<br />
af Norge <strong>och</strong> Tyskland.<br />
Varuutbytet mellan britiska hamnar <strong>och</strong> Sverige eller Norge har förmedlats<br />
på sätt synes af efterföljande tabell:<br />
Från Sverige<br />
Fartygens nationalitet<br />
Ton<br />
Till Sverige<br />
Ton<br />
Summa<br />
Ton<br />
Svenska 659,323 646,395 1,305.718<br />
Britiska 524.921 400,087 925,008<br />
Norska 229,456 107.030 336,486<br />
Danska 79.887 35.873 115,760<br />
Tyska 53.351 33,270 86,621<br />
Ryska <strong>och</strong> finska 25,081 11,448 36,529<br />
Holländska 10.394 23.107 33.501<br />
Spanska 1,442 6.784 8,226<br />
Franska 1,388 1.616 3,004<br />
Österrikiska 1,256 1.036 2,292<br />
Belgiska 590 467 1.057<br />
Italienska 528 528<br />
Summa 1.587,617 1,267,113 2.854,730<br />
mot under 1892. 1,628,177 1,305,803 2.933.980<br />
» » 1891 1,556,185 1,270,064 2,826,549<br />
Fartygens nationalitet<br />
Från Norge<br />
Ton<br />
Till Norge<br />
Ton<br />
Summa<br />
Ton<br />
Norska 952.926 610.195 1.563,121<br />
Britiska ... 188,784 211,568 400,352<br />
Svenska 27.514 10,921 38,435<br />
Danska 19,545 0,430 25,975<br />
Tyska _ 5,942 16,175 22,117<br />
Ryska <strong>och</strong> finska 4,727 7.131 11,858<br />
Holländska 556 2.112 2,668<br />
Spanska 1,362 1,362<br />
Franska 260 371 631<br />
Summa 1.200,254 866.265 2.066,519<br />
mot under 1892 1.283.800 881.207 2.165.067<br />
» » 1891 1,171,293 899.575 2,070,868<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 23
346<br />
Rörande de Förenade rikenas skeppsfart å detta generalkonsulats distrikt<br />
— England, Irland <strong>och</strong> Kanalöarna —, meddelas efterföljande uppgifter, affattade<br />
i öfverensstämmelse med derför gällande föreskrifter.<br />
Summarisk uppgift öfver den svenska skeppsfarten på<br />
Londons generalkonsulsdistrikt år 1893.
347<br />
Summarisk uppgift öfver den norska skeppsfarten på Londons<br />
generalkonsulsdistrikt år 1893.
348<br />
Följande siffror utvisa <strong>om</strong>fattningen af Sveriges skeppsfart på Londons<br />
generalkonsulsdistrikt under nästlidet är i jemförelse med år 1892:<br />
Motsvarande uppgifter för norska skeppsfarten visa:
349<br />
Båda ländernas skeppsfart tillsammans:<br />
Skeppsfarten på Londons hamn stälde sig sålunda (barlastade fartyg oberäknade):
350<br />
Nedanstående tabell visar antalet <strong>och</strong> drägtigheten af de svenska <strong>och</strong><br />
norska fartyg, s<strong>om</strong> under år 1893 utklarerats från hufvudstationen samt hvar<br />
<strong>och</strong> en af de särskilda vicekonsulsstationerna in<strong>om</strong> distriktet jemte beloppet af<br />
de vid hvarje station uppburna konsulatafgifterna.
351<br />
Uppgift å antalet <strong>och</strong> drägtigheten af svenska <strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong><br />
under år 1893 inklarerats från eller utklarerats till utlandet i de engelska <strong>och</strong><br />
irländska hamnar, hvarest svenske <strong>och</strong> norske vicekonsuler icke finnas anstälde:
352<br />
På- <strong>och</strong> afmönstringar samt rymningar år 1893 hafva varit:<br />
Antalet sjuke, skeppsbrutne <strong>och</strong> nödstälde, s<strong>om</strong> hemsändts gen<strong>om</strong> eller åtnjutit<br />
annat understöd från generalkonsulatet eller underlydande vicekonsulatr<br />
<strong>och</strong> för hvilka <strong>om</strong>kostnadsrakningar insändts till vederbörande svensk eller norsk<br />
myndighet, har utgjort:<br />
1893 1892 1891<br />
Svenske undersåtar 160 141 138<br />
norske » 698 526 793<br />
utländske » 38 29 34<br />
tillsammans 896 696 965
353<br />
Medelst sjömansanvisningar<br />
till följande belopp:<br />
hafva år 1893 sjömäns hyresmedel hemsändts<br />
Inbetalda vid:<br />
Till Sverige<br />
Antal Belopp £<br />
Till Norge<br />
Antal Belopp £<br />
General konsulatet<br />
Vicekonsulaten i:<br />
8 104. 0. 0. 37 400. 0. 0.<br />
Cardiff 3 32. 0. 0. 10 155. 0. 0.<br />
Hull 6 72. 15. 7. 1 11. 0. 0.<br />
Liverpool — —<br />
Newcastle — —<br />
Summa 17 208. 15. 7. 48 566. 0. 0.<br />
mot år 1892 11 147. 15. 7. 44 482. 10. 0.<br />
D » 1891 10 144. 15. 7. 80 932. 11. 9.<br />
Generalkonsulatet har emottagit <strong>och</strong> till vederbörande myndigheter hemsändt<br />
qvarlåtenskaper efter hufvudsakligen under britisk sjötjenst aflidne svenske<br />
<strong>och</strong> norske sjömän till följande belopp:<br />
Svenske sjömän<br />
Norske sjömän<br />
År<br />
Antal<br />
aflidne<br />
Qvarlåtenskapernas<br />
belopp pund<br />
Antal<br />
atlidne<br />
Qvarlåtenskapernas<br />
belopp pund<br />
1893 105 1,100. 10. 2. 89 584. 4. 5.<br />
1892 134 1,485. 14. 2. 110 1,110. 1. 4.<br />
1891 72 698. 4. 5. 112 667. 9. 11.<br />
Dessut<strong>om</strong> har under 1893 gen<strong>om</strong> generalkonsulatet <strong>och</strong> underlydande vicekonsulat<br />
hemsändts qvarlåtenskap bestående endast af effekter efter 1 svensk<br />
samt 24 norska sjömän.<br />
Den svenska fartyg vid besök i britiska <strong>och</strong> irländska hamnar ålagda afgift<br />
till Ulrika Eleonora kyrka i London har för detta generalkonsulat under<br />
1893 utgjort £ 378. 16. 1<br />
<strong>och</strong> då dertill lägges i skotska hamnar influtna... » 37. 19. 9<br />
uppgår sammanlagda beloppet till £ 416. 15. 10<br />
mot under år 1892 » 422. 9. 1/2<br />
» » » 1891 » 379. 9. 6<br />
»Scandinavian Sailors' Temperance H<strong>om</strong>e» har, under enahanda nitiska<br />
<strong>och</strong> synnerligen förtjenstfulla ledning s<strong>om</strong> hittills, under året anlitats af 2,696<br />
sjömän <strong>och</strong> andra yrken tillhörande personer. Dessut<strong>om</strong> har vid hemmet lemnats<br />
tillfälligt nattlogis åt <strong>om</strong>kring 200 personer. Bemödandet att anskaffa<br />
arbete åt skandinaviskt sjöfolk har mötts af större svårigheter än tillförne,<br />
hvartill orsaken uteslutande torde ligga i de betryckta tiderna. Visserligen<br />
fortfar med orubbad kraft den agitation mot utländingar, s<strong>om</strong> för några år<br />
sedan, under de stora dockarbetare- <strong>och</strong> sjömansstrejkerna, uppblossade; men<br />
detta lands redare <strong>och</strong> fartygsbefälhafvare tyckas dock alltjemt anse förmånligt,<br />
att åtminstone delvis rekrytera besättningarna bland skandinaver. Sålunda påmönstrades<br />
från hemmet manskap å 349 ång- <strong>och</strong> segelfartyg under sistlidet år.<br />
Af hos hemmets föreståndare liktidigt deponerade £ 19,784, hemsändes<br />
till sjömännens anhöriga eller till vederbörande sparbanker £ 12,396. Sam-
354<br />
manlagdt har på liknande sätt under senaste fyra år gen<strong>om</strong> hemmets försorg<br />
af sjömäns besparingar remitterats öfver £ 50,000.<br />
Härförutan hafva 29 s. k. »half-pay-notes» <strong>om</strong>händerhafts för pä långresor<br />
stadda sjömän samt regelbundet för hvavje månad inkasserats <strong>och</strong> tillsändts<br />
hemmavarande familjer.<br />
En annan gren af hemmets verksamhet, »The Destitute Seamens Fund»,<br />
fick under året understöd gen<strong>om</strong> donationer till ett belopp af £ 115. 13. 8,<br />
<strong>och</strong> erhöllo 155 nödlidande sjömän understöd ur denna fond, hufvudsakligen i<br />
form af klädespersedlar.<br />
Hemmets bokförråd, afsodt att i form af s. k. bokpåsar tilldelas sjömän<br />
— företrädesvis sådana stadda ä långresor —, har beklagligen icke ihågk<strong>om</strong>mits<br />
med förstärkning, hvaraf det befinner sig i stort behof.<br />
In<strong>om</strong> härvarande engelska Sailors' H<strong>om</strong>e hafva under året 270 svenska<br />
<strong>och</strong> 352 norska sjömän intagits <strong>och</strong> funnit <strong>om</strong>sorgsfull vård.<br />
Sjömanshospitalet i Greenwich har anlitats af 2,582 sjuke sjömän, bland<br />
hvilka 106 voro svenskar <strong>och</strong> 103 norrmän. Ink<strong>om</strong>sterna vid nämnda, helt<br />
<strong>och</strong> hållet på frivilliga bidrag baserade, förträffliga välgörenhetsinrättning hafva<br />
under senare åren icke motsvarat utgifterna — sistlidet år utgjorde bristen<br />
£ 1,717. 2. 2. —, hvadan en inskränkning i dess verksamhet ovilkorligen<br />
blir af nöden, derest ej ytterligare tillgångar kunna beredas. I sådan hänsyn<br />
har en anhållan utgått <strong>om</strong> ökadt understöd från i främsta rummet de länder,<br />
hvilkas sjömän draga största gagn af ifrågavarande institution <strong>och</strong> s<strong>om</strong> den förutan<br />
säkerligen skulle k<strong>om</strong>ma att få vidkännas betydligt ökade utgifter för<br />
deras härvarande undersåtars sjukvård.<br />
Antalet af från generalkonsulatet aflåtna skrifvelser<br />
sulerna oberäknade) utgjorde:<br />
(cirkulär till vieekon-<br />
1893 1892 1891<br />
Till kongl. utrikesdepartementet 188 182 159<br />
» » k<strong>om</strong>merskollegium ... 384 407 329<br />
» » inredepartementet 907 866 968<br />
» vicekonsuler, andra myndigheter <strong>och</strong> enskilda<br />
personer 4,872* 4.679 4,033<br />
Summa 6,351 6,134 5,489<br />
* Bland hithörande skrifvelser äro ej fa, s<strong>om</strong> utgöra svar å gencralkonsulatet, oftast<br />
från nybörjande köpmän, tillhandak<strong>om</strong>na framställningar <strong>om</strong> uppgift å sådana britiska <strong>handel</strong>shus<br />
— företrädesvis importörer af kolonialvaror —, s<strong>om</strong> icke äro representerade in<strong>om</strong> de<br />
Förenade rikena, antingen i vissa angifna branscher eller t. o. m. in<strong>om</strong> samtliga de artiklar,<br />
s<strong>om</strong> kunna ifrågak<strong>om</strong>ma för import till nämnda länder. Att tillfredsställande upplysningar i<br />
sådana hänseenden icke kunna beredas, ligger i sakens natur med den långt drifna arbetsfördelning,<br />
s<strong>om</strong> äfven in<strong>om</strong> affärsverlden här råder, i förening med det betydliga antal affärsmän,<br />
s<strong>om</strong> i tillgängliga referensböcker angifvas in<strong>om</strong> hvarje särskild affärsrubrik. Lika litet<br />
ledande till dermed afsedt mål blifva ock i de flesta fall begärda upplysningar for erhållande<br />
af ageutorer, oeh i ännu högre grad otillfredsställande svar å framställningar <strong>om</strong> utverkande<br />
af enligt vederbörande korrespondenters antagande erbjudna offentliga <strong>och</strong> till beloppet ofantliga<br />
belöningar för lösning af »Quadratura Circuli», eller konstruktion af »Perpetuum mobile»,<br />
eller presterandet af en »trefärgad katt» m. m. d. Generalkonsulatet gör sig ock säkert skyldigt<br />
till beskyllning för brist å nit <strong>och</strong> förmäga, då afböjande svar lemnas å t. ex. anhållan<br />
<strong>om</strong> biträde vid bildandet af ett bolag för ledning af Rjukans fall till Londons förseende med<br />
dricksvatten, likas<strong>om</strong> å ofta förek<strong>om</strong>mande uppdrag att lyfta millionarf, hvilkas befintlighet<br />
inskränker sig in<strong>om</strong> ryktets eller inbillningens <strong>om</strong>råden.
355<br />
Antalet af ingångna skrifvelser uppgick till:<br />
Under år 1893 5,535<br />
» » 1892 5,533<br />
» » 1891 5,056<br />
Af generalkonsulatet har mottagits <strong>och</strong> <strong>om</strong>besörjts följande antal bref —<br />
andra postförsändelser oberäknade —, adresserade till befälhafvare <strong>och</strong> besättningar<br />
å svenska <strong>och</strong> norska fartyg, äfvens<strong>om</strong> till andra London tillfälligt besökande<br />
landsmän, nämligen:<br />
År 1893 25,254<br />
» 1892 27,702<br />
» 1891 22.651<br />
Handels- <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>slagstiftning.<br />
Årets parlamentsförhandlingar hafva endast i mycket inskränkt grad varit<br />
fruktbringande med hänseende till ofvan anförda lagstiftning. Bland de vigtigaste<br />
af hithörande<br />
följande kunna anses:<br />
stadganden, s<strong>om</strong> ega intresse äfven för utlandet, torde<br />
Stämpelafgiff å utländska, till innehafvaren stälda aktier har afskaffats,<br />
hvaremot dylik afgift ökats från 6 d. till 1 sh. vid köpslut å fondbörsen till<br />
belopp af £ 100 eller derutöfver.<br />
Taggig jerntråd afsedd till stängsel. K<strong>om</strong>munalmyndighet har erhållit<br />
berättigande att anbefalla borttagandet af sådan, då den finnes anbragt utmed<br />
allmän landsväg på sätt att den kan orsaka skada för menniskor eller djur,<br />
hvilka lagenligt begagna sådan väg.<br />
Försäljare af in- <strong>och</strong> utländska gödnings- eller foderämnen hafva ålagts<br />
att till köpare deraf aflemna räkning, angifvande varans benämning, beståndsdelar<br />
samt proeenthalt af de vigtigaste bland dessa m. m. d., utgörande sådan<br />
räkning garanti för köparen af uppgifternas öfverensstämmelse med verkliga<br />
förhållandet samt medförande stränga ansvarsbestämmelser för säljaren, derest<br />
det skulle befinnas att så ej är händelsen.<br />
Inspektion af proviant å transatlantisk skeppsfart idkande britiska fartyg<br />
bar införts från <strong>och</strong> med den 10 sistlidne juli; <strong>och</strong> hafva derefter intill årets<br />
utgång å ej mindre än 391 fartyg bland 1,015 inspekterade 4,115 varupartier<br />
kasserats, hvilka dock<br />
proviantartiklar.<br />
ej uppgått till mer än 1'3 % af samtliga granskade<br />
Under behandling af nu församlade parlament föreligger derjemte en <strong>om</strong>redigering<br />
<strong>och</strong> konsolidering af »The Merchant Shipping Act», åsyftande att<br />
utan införande af nya lagbestämmelser i en författning sammanföra de talrika<br />
olika »Acts», s<strong>om</strong> beröra <strong>handel</strong>sflottan, <strong>och</strong> <strong>om</strong> hvilkas <strong>om</strong>fattning man kan<br />
döma deraf<br />
foliosidor.<br />
att det nu föreliggande förslaget innehåller ej mindre än 357<br />
I sammanhang härmed torde ock böra påpekas hurus<strong>om</strong> alltjemt förek<strong>om</strong>mande<br />
fall af underlåtenhet hos utländske tillverkare eller importörer till detta<br />
land, att noga efterk<strong>om</strong>ma i lagen <strong>om</strong> varumärken — »The Merchandise Marks<br />
Act, — gifna bestämmelser, föranledt härvarande tullstyrelse att aflåta varning
356<br />
mot dylik uraktlåtenhet, under framhållande att, derest ej ett noggrannare iakttagande<br />
af nämnda föreskrifter gör sig gällande, nödvändighet derigen<strong>om</strong> framkallas<br />
till påläggande af strängare ansvarsbestämmelser. Härvid bör särskildt<br />
uppmärksammas, att denna författnings bestämmelser tillämpas äfven å sådana<br />
varor, hvilka endast sås<strong>om</strong> transitogods passera britiskt <strong>om</strong>råde.<br />
Det godtyckliga sätt, pä hvilket lagen <strong>om</strong> registrering af varumärken här<br />
tillämpats, har under året gifvit anledning till talrika klag<strong>om</strong>ål af dem, s<strong>om</strong><br />
gen<strong>om</strong> dylika märken sökt bereda sig dermed afsedt skydd mot obehörig konkurrens;<br />
<strong>och</strong> hafva dylika klag<strong>om</strong>ål <strong>och</strong> anmärkningar främst funnit uttryck i<br />
den merkantila tidskriften »The C<strong>om</strong>merce», <strong>och</strong> torde antagligen k<strong>om</strong>ma att<br />
gifva anledning till ändringar i nämnda hänseende.<br />
Näringar.<br />
I öfverensstämmelse med konsulatförordningens stadgande meddelas här<br />
nedan uppgifter af allmännare intresse rörande åtskilliga industrigrenar, hvilkas<br />
alster utgöra föremål för betydligare export från Sverige eller Norge.<br />
Trävaror.<br />
Importen af sådana för olika länder har under senaste trenne år utgjort<br />
i mängd <strong>och</strong> vid tullklarering angifvet värde:<br />
Hugget virke:
357<br />
Stäfver:<br />
Af ofvan anförda import från Sverige <strong>och</strong> Norge hafva nedanstående<br />
qvantiteter införts till London:<br />
Från Sverige 1893 1892 1891<br />
Bjelkar stycken 600 200<br />
Plankor » 2,024,000 3.081.000 2,689,000<br />
Battens » 5,099,000 4,142.000 3.967.000<br />
Bräder, hyfiade » 8,086,000 7,758,000 8,767,000<br />
Ved<br />
Från Norge.<br />
famnar 34.000 47,000 44,000<br />
Spärrar stycken 52.000 97.000 90,000<br />
Plankor » 51.000 37,000 24,000<br />
Battens » 342,000 411.000 372,000<br />
Bräder, hyflade » 6,663,000 5.839.000 5,906,000<br />
Ved famnar 3,000 6.400 6,000<br />
Uti den af firman Churchill & Sims meddelade årsrapport yttras rörande<br />
trävarumarknaden, att densamma företett föga förtjent att specielt uppmärksammas.<br />
Den af svenska exportörer numera vidtagDa inskränkning af krediten<br />
in<strong>om</strong> denna marknad från 6 till 4 månader har, för hvad angår London, kunnat<br />
med få undantag gen<strong>om</strong>föras, emedan aflastare varit i tillfälle att nära nog<br />
diktera försäljningsvilkoren. Häraf har dock den in<strong>om</strong> härvarande marknad<br />
vanliga längre kredit ingalunda påverkats. Dimensionerna å det importerade<br />
virket blifva allt smärre, delvis till följd af byggnadsentreprenörernas sträfvan<br />
att så långt sig göra låter blifva oberoende af britiskt arbete, men utan tvifvel<br />
ännu mera till följd af minskad tillgång å grof skog. Arets verksamhet ger<br />
berättigad anledning till det antagande, att trävaru<strong>om</strong>sättningen in<strong>om</strong> London<br />
efter åtskilliga års slapphet numera är på god väg att återgå till normala förhållanden.<br />
Spekulation in<strong>om</strong> denna affärsgren torde dock kuona anses tillhöra<br />
en förgången tid, sedan trävaror numera till så väsentlig del transporteras<br />
medelst ångare, hvarigen<strong>om</strong> lagren å produktionsorten blifva lika lätt disponibla<br />
s<strong>om</strong> de i dockorna förvarade, ja stund<strong>om</strong> t. o. m. lättare tillgängliga vid direkta<br />
order. Den svenska importen har företett en ökad mängd af battens — till<br />
stycketalet större än någonsin tillförne —, hvilka funnit lätt afsättning till<br />
lönande pris samt med ringa behållning till det nya året. Plank har rönt<br />
mindre efterfrågan, oaktadt obetydlig tillförsel, hvaremot hyflade bräder, s<strong>om</strong><br />
fortfarande varit af utmärkt beskaffenhet, varit begärliga. Så har ock varit<br />
förhållandet med hänseende till importen af golfträ från Norge.
358<br />
Den betydand» härvarande travarufirman Martin Olsson & Sons meddelar,<br />
bland annat, följande: »Om den senaste säsongen ses ur svensk synpunkt,<br />
framstår dervid att, oaktadt den lediga afsättning s<strong>om</strong> derunder varit rådande,<br />
deraf uppk<strong>om</strong>men nettobehållning ingalunda motsvarar en skälig vinst på de<br />
mycket betydliga kapital, s<strong>om</strong> äro nedlagda i denna affärsgren. Eedan länge<br />
har det varit tydligt att ett stort antal af smärre sågverk arbetat allt för mycket<br />
med länadt kapital, äfvens<strong>om</strong> att en öfverdrifven konkurrens uppjagat prisen å<br />
sågtimmer utöfver den nivå, då deraf kan påräknas någon behållning. Smärre<br />
skogar, egda af allmogen, hafva till stor del blifvit afyttrade, <strong>och</strong> ännu befintliga<br />
disponibla skogstrakter innehafvas till största delen af staten eller k<strong>om</strong>munen,<br />
hvilka ieke deraf erhållit timmer under en bestämd, högt stipulerad<br />
gräns. Härigen<strong>om</strong> hafva exportörerna ej kunnat anskaffa sågtimmer annat än<br />
till ständigt stegrade pris, utan all hänsyn till den utländska marknaden, hvadan<br />
de, för att kunna ernå någon behållning, nödsakas att mera höja försäljningsprisen<br />
å den skeppningsbara varan samt att införa hvarje möjlig besparing<br />
vid dess tillverkning. Att hvad nu anförts är väl grundadt, framstår bäst af<br />
betalningsinställelser <strong>och</strong> finansiella svårigheter hos åtskilliga exportörer, nedläggandet<br />
af smärre sågverk, uteblifven vinstutdelning från andra samt ej minst<br />
gen<strong>om</strong> bankernas ofta förek<strong>om</strong>mande vägran af fortsatt kredit. Allmänt giltiga<br />
slutsatser med hänseende till trävarurörelsen böra ingalunda dragas af de vinstutdelningar,<br />
s<strong>om</strong> lemnats af åtskilliga större bolag, hvilka under föregående<br />
generationer lyckats tillförsäkra sig värdefulla skogar till hardt när n<strong>om</strong>inella<br />
pris.»<br />
Då vid 1893 års utgång befintliga lager i Londons dockor endast uppgingo<br />
till 96,917 standard<br />
mot vid samma tid 1892 113.307 »<br />
» » » » 1891 122,602 »<br />
» » » » 1890 152,121 »<br />
torde den slutsats häraf vara fullt berättigad, att innehafvare af trävarulager<br />
för närvarande innehafva en mycket fast position.<br />
Trämassa.<br />
Bland råämnen för tillverkning af papper synes trämassa i allt högre grad<br />
intaga främsta rummet.<br />
trenne år utgjort:<br />
Sålunda har importen af nämnda råämnen under senaste-<br />
Slag<br />
1893<br />
Ton Värde £<br />
1802<br />
Ton Värde £<br />
1891<br />
Ton Värde £<br />
Lump af linne <strong>och</strong> b<strong>om</strong>nll... 20,751 199,155 23,032 214,065 32,824 317,555<br />
Esparto-<strong>och</strong> andra vältfibrer 185,450 870,431 212,967 1,029,901 212,666 1,033,938<br />
Trämassa, alla slag 215,584 1,180,310 190,946 981,025 156,609 851,389<br />
Enligt af härvarande tullstyrelse meddelad uppgift rörande fördelningen<br />
mellan olika länder af<br />
sålunda:<br />
trämasse-importen under sistlidet år, utfaller denna<br />
Från Ton Värde i £ Medelvärde pr ton<br />
Norge 125,889 538,260 £ 4. 5. 6.<br />
Sverige 48,049 329,190 » 6. 17. 0.<br />
Tyskland 11,096 109,235 » 9. 16. 10.<br />
Kanada 7,870 40,170 » 5. 2. 0.
359<br />
Från Ton Värde i £ Medelvärde pr ton<br />
Holland 6,347 63,526 £ 10. 0. 2.<br />
Förenta Staterna 5,569 15,656 » 2. 16. 2.<br />
Ryssland <strong>och</strong> Finland 5,324 34,386 » 6. 9. 2.<br />
Österrike 2,722 28,713 » 10. 10. 11.<br />
Portugal.. 1.668 12 607 » 7. 11. 2.<br />
Danmark 1.043 9,290 » 8. 18. 0.<br />
Andra länder 343 3,232<br />
Summa 215,920 1,184,265<br />
Jemföres ofvan angifna import från Sverige <strong>och</strong> Norge med den i senaste<br />
årsberättelse å sidan 262 upptagna, företer sig för båda länderna någon, <strong>om</strong> än<br />
ej betydlig tillökning. Då de olika slagen af trämassa — sås<strong>om</strong> våt eller<br />
torr, mekanisk eller kemisk o. s. v. —, s<strong>om</strong> förek<strong>om</strong>ma i marknaden, i tullstatistiken<br />
upptagas under en <strong>och</strong> samma rubrik, oaktadt de ega väsentligen<br />
olika värde, bar jag gen<strong>om</strong> uträkning af medelvärdet å den från olika länder<br />
importerade sökt åskådliggöra, så vidt ske kunnat, den olikhet, s<strong>om</strong> dervid<br />
förek<strong>om</strong>mit. Att döma af dervid erhållna siffror eger den svenska tillverkningen<br />
mer än 50 % högre värde än den norska, hvarigen<strong>om</strong> i ej ringa mån<br />
olikheten i exporten utjemnas.<br />
Af trämassa reexporterades från Storbritannien under år 1893 ett belopp<br />
af 14,566 ton, värda £ 113,541, hvaraf ej mindre än 13,512 ton till Förenta<br />
Staterna.<br />
Papper <strong>och</strong> papp.<br />
Importen häraf har under senaste trcnne år utgjort i vigt <strong>och</strong> värde under<br />
i tullstatistiken angifna kategorier:<br />
Slag<br />
Cwts<br />
1893<br />
£<br />
1892<br />
Cwts £<br />
1891<br />
Cwts £<br />
Tryck- <strong>och</strong> skrif- 385,190 435,261 363,345 425,928 321,635 397,926<br />
Andra slag, ut<strong>om</strong><br />
tapeter 2,528.684 1,876,639 2,523,327 1,946,630 2,270,121 1,725.885<br />
Summa 2,913,874 2,311.900 2,SS6,672 2,372,558 2,591,756 2,123,811<br />
Sistlidet<br />
angifves.<br />
års import härstammar från olika länder på sätt här nedan<br />
Från<br />
Tryckpapper<br />
Cwts £<br />
Andra slag<br />
Cwts £<br />
Papp<br />
Cwts £<br />
Sverige 93,005 92,239 206,624 167,125 35,762 16,825<br />
Norge 51.141 41.192 202,655 163,685 23,394 11,234<br />
Tyskland 72,918 77,060 336,989 379,766 184,258 71,400<br />
Belgien 67,169 87,748 131,920 212.734 20,198 9,741<br />
Holland 54,773 73,044 257.546 278,258 912.713 313.259<br />
Frankrike 5,180 19,108 24,875 01,952 6,252 14,221<br />
Österrike 11,244 17.584 9,023 11,289 1,922 1,097<br />
Ryssland <strong>och</strong> Finland 13,559 9.400 98,225 69,791 14,513 6,839<br />
Danmark 5,414 4,564 28,525 34,877 7,108 2,848<br />
Förenta Staterna 9,918 9,111 26,669 46.213 189 395<br />
Japan 550 3,193 422 2,450<br />
Andra länder 319 918 573 1,890 102 262<br />
Summa 3S5.190 435,161 1,324,045 1.430,030 1,206.411 448.121
360<br />
Sammanföras ufvan anförda alster af pappersindustrien, visar sig att till<br />
värdet största importen hitk<strong>om</strong>mit:<br />
frän Holland med £ 664,561<br />
dernäst » Tyskland B » 528,226<br />
» » Belgien » » 310.223<br />
» » Sverige B » 276,189<br />
» » Norge » » 216,111<br />
» » Frankrike » » 95,281<br />
» » Ryssland i> B 86,030<br />
» » Förenta Staterna. » » 55.719<br />
» » Danmark )» » 42.289<br />
» » Österrike » » 29.970<br />
» » Japan )> » 5,643<br />
» » Andra länder B B 3.070<br />
eller tillsammans £ 2,313.312<br />
Jemföres importen under hvartdera af senaste trenne år frän Sverige med<br />
den från Norge af olika hithörande slag, visar sig att densamma uppgick till från:<br />
Sverige 1893 1892 1891<br />
af tryckpapper cwts 93.005 98,320 84,021<br />
» andraslag » 206,624 248.916 215.913<br />
» papp<br />
Norge<br />
» 35,762 41,122 37,693<br />
af tryckpapper » 51,141 23.746 9,118<br />
» andra slag » 202.655 170.296 125.196<br />
» papp s> 23,394 37.169 32,256<br />
Följaktligen med någon minskning för Sverige, men deremot med ej obetydlig<br />
stegring i importen från Norge i tvenne förstanförda slag.<br />
Landtbrukets alster.<br />
Då både från Sverige <strong>och</strong> Norge in<strong>om</strong> Storbritannien anstälda officiella<br />
mejeri-agenter numera afgifva vidlyftiga redogörelser rörande hithörande ämnen,<br />
har jag ansett mig böra inskränka här intagna meddelanden i nämnda hänseende<br />
till följande:<br />
Ur mig af Danmarks härvarande generalkonsul med vanlig välvilja meddelade<br />
upplysningar inhemtas att sistlidet år varit, i <strong>om</strong>edelbar följd efter en<br />
rad af för Storbritanniens jordbruk ogynsamma årgångar, det, för hvad angår<br />
sjelfva England, svåraste af dem alla, under det att deremot Skotland <strong>och</strong> Irland<br />
i vida mindre grad drabbats deraf. Till följd häraf har värdet af landtegend<strong>om</strong>ar,<br />
s<strong>om</strong> för ett år sedan företedde spår af stigande, ytterligare nedgått,<br />
likas<strong>om</strong> ock för sådana betingade arrendeafgifter. Sålunda har det visat sig<br />
vara svårt att för gårdar med mindre god eller svårbrukad jordmån, t. ex. i<br />
grefskapet Essex, oaktadt dess för afsättningen gynsamma läge i Londons närhet,<br />
finna arrendatorer, äfven till mycket låga fordringar, <strong>och</strong> ej få egend<strong>om</strong>ar<br />
förek<strong>om</strong>ma numera, s<strong>om</strong> lemnats fullk<strong>om</strong>ligt obrukade. Man hade hoppats att<br />
den starka tillväxten i befolkning in<strong>om</strong> Nordamerika, i förening med äfven der<br />
under senaste år rådande låga pris å spanmål, skulle bidraga att i väsentligare
361<br />
mån minska exporten deraf från nämnda länder, så att odlingen af hvete skulle<br />
åter blifva lönande in<strong>om</strong> England; <strong>och</strong> temligen sannolikt är att en reduktion<br />
i sådant hänseende k<strong>om</strong>mer att inträda, isynnerhet sedan produktionens tyngdpunkt<br />
förflyttats längre mot vester, hvarifrån exporten till Europa medför<br />
mycket dryg kostnad, — men en stegring i prisnivän är numera ej beroende<br />
ensamt af Nordamerika, sedan andra länder, t. ex. Argentina, äfven börjat att<br />
i allt högre grad upptaga konkurrensen <strong>och</strong> fylla behofven. Hvad s<strong>om</strong> bör<br />
vidtagas för att förhjelpa jordbruket ur detta bekymmersamma tillstånd, har<br />
härigen<strong>om</strong> blifvit en af detta lands brännande frågor.<br />
Sannolikt är att mejeriskötseln k<strong>om</strong>mer att i någon mån vinna ytterligare<br />
utveckling; men synnerligen betydliga framsteg har den dock icke gjort under<br />
senare år, <strong>och</strong> äfven in<strong>om</strong> detta <strong>om</strong>råde synas numera, förut<strong>om</strong> grannländerna,<br />
aflägsna kolonier framgångsrikt upptaga konkurrensen, sedan försändning af smör<br />
i afkylda rum blifvit allmän.<br />
Uppfödandet af boskap har likaledes under senare är lemnat dåliga resultat<br />
till följd af stadigt ökad tillförsel af fruset kött från New Zealand, Australien<br />
<strong>och</strong> Argentina, s<strong>om</strong> med fördel kan afyttras till mycket låga pris.<br />
Att sås<strong>om</strong> en utväg till ernående af ökad afkastning egna större uppmärksamhet<br />
åt fjäderfäskötsel, odling af frukt m. m. d., har i det hela visat<br />
sig vara af ringa betydenhet till af hjelpande af landtmannens nöd. Röster påkallande<br />
tullskydd hafva visserligen förnummits, men mot regeringens <strong>och</strong> städernas<br />
motstånd finnes ringa förhoppning <strong>om</strong> möjligheten af gen<strong>om</strong>förandet af en<br />
dylik åtgärd. En parlamentsk<strong>om</strong>ité är tillförordnad för att undersöka <strong>och</strong> anvisa<br />
bot för landtbrukets betryck, utan att nägot resultat af dennas ännu pågående<br />
förhandlingar offentliggjorts.<br />
In<strong>om</strong> den för skandinaviskt smör vigtigaste afsättningsorten — Manchester<br />
— har årets medelpris utgjort kr. 93.10 pr centner, mot kr. 97.98 under<br />
1892, <strong>och</strong> detta till trots för de höga pris, s<strong>om</strong> uppnåddes under s<strong>om</strong>marmånaderna,<br />
då till följd af rådande torka den engelska <strong>och</strong> franska konkurrensen<br />
var starkt förminskad. Orsaken till nämnda nedgång af medelpriset<br />
torde vara att söka i den alltjemt stigande importen af australiskt smör under<br />
årets tvenne sista månader. Nämnda smör torde svårligen någonsin k<strong>om</strong>ma att<br />
á ifrågavarande marknad uppträda sås<strong>om</strong> direkt konkurrent med prima s. k.<br />
dansk vara, men det har vunnit starkt insteg in<strong>om</strong> andra delar af landet, der<br />
det delvis undanträngt finare tillverkuingar, hvaraf åter blifvit en följd att den<br />
i Manchester utbjudna qvantiteten af sådana ut<strong>om</strong>ordentligt förökats. Med hänseende<br />
till den begärlighet det australiska smöret, oaktadt dess underlägsenhet<br />
under danskt, här röner, yttras i den vidt spridda facktidningen The Grover,<br />
»att under den apati, s<strong>om</strong> för närvarande» — under sistl. februari — »gör sig<br />
gällande in<strong>om</strong> 'The Provision Märket', intager kolonialsmöret en synnerligen<br />
märkbar plats, sås<strong>om</strong> den artikel åt bvilken den största uppmärksamhet egnas,<br />
då det röner så liflig efterfrågan att tillgängliga qvantiteter deraf knappast<br />
motsvara denna, hvadan det ock finner köpare före ank<strong>om</strong>sten till fulla beloppet<br />
af gällande pris».<br />
Rörande Londons köttmarknad meddelar en här etablerad dansk firma —<br />
L. Nielsen Ladsfoged & Co. — bland annat följande, s<strong>om</strong> torde vara af intresse<br />
äfven för svenska <strong>och</strong> norska exportörer af slagtboskap.<br />
Tillförseln af kött till Londons centrala köttmarknad i West Sniithfield uppgick<br />
under:<br />
1893 till 318,162 ton<br />
mot 1892 » 320,050 »<br />
» 1891 » 307,880 »<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 24
Denna tillförsel har utgjorts af:<br />
362<br />
1893<br />
Ton<br />
1892<br />
Ton<br />
1891<br />
Ton<br />
1. Kött af kreatur slagtade utanför London,<br />
men in<strong>om</strong> landet 115,650 117,852 117,298<br />
2. Kött af kreatur slagtade in<strong>om</strong> London 61,361 64,829 66,66&<br />
3. Amerikanskt oxkött, afkyldt under transporten,<br />
men ej fruset, cirka 3 /4 bakfjerdingar<br />
<strong>och</strong> 1/4 frainfjerdingar 56,902 69,495 58,175<br />
4. Australiskt, fruset fårkött 48,160 37,819 40,686<br />
5. Kött från Europas kontinent 36,089 30,055 25,057<br />
Det under 1 <strong>och</strong> 2 anförda qvantum är ej uteslutande efter britiska kreatur,<br />
ty under 1 ingår ock kött efter amerikansk boskap, slagtad i Liverpool<br />
<strong>och</strong> utgörande mellan 1,000 <strong>och</strong> 3,000 sidor i veckan, <strong>och</strong> under 2 inbegripes<br />
kött efter amerikanska djur, slagtade å h. v. marknad i Deptford — <strong>om</strong>kring<br />
115,000 stycken under 1893 —, hvaraf cirka 3/4 föres till centralmarknaden.<br />
I medeltal torde köttet efter i Liverpool <strong>och</strong> Deptford slagtade amerikanska<br />
djur kunna beräknas uppgå till 45,000 ton. Största tillförseln under 1 utgöres<br />
af skotskt kött, under 2 af amerikanska oxar slagtade i Deptford samt af fár<br />
slagtade in<strong>om</strong> kreatursmarknaden i Islington. Af det under 5 anförda kött<br />
importerades största delen från Holland, från Danmark åter <strong>om</strong>kring 15,000<br />
sidor nötboskapskött <strong>och</strong> 9,000 kroppar fårkött.<br />
Högsta <strong>och</strong> lägsta pris per stone <strong>om</strong> 8 eng. K för bästa danskt ox- <strong>och</strong>,<br />
fárkött hafva under året varit:<br />
Månad Oxar Kor Får<br />
Mars 3/6 à 4/0 3/0 à 3/8 3/10 à 4/0<br />
April 2/10 » 3/10 2/6 » 3/2 3/6 » 3/10<br />
Maj 3/0 B 3/6 2/8 » 3/0 3/6 » 3/10<br />
Juni 2/8 B 3/8 2/4 j 3/2 3/4 x> 3/8<br />
Juli 3/2 » 3/8 2/8 » 3/2 3/6 p 3/8<br />
Augusti 2/8 » 3/6 2/2 » 3/0 3/2 » 3/8<br />
September 3/2 » 3/8 2/8 B 3/0 3/2 » 3/8<br />
Oktober 2/10 » 3/2 2/4 » 2/10 3/0 » 3/6<br />
November 3/2 B 3/6 2/10 B 3/0 3/2 » 3/8<br />
December 3/4 » 3/6 2/10 B 3/2 3/4 » 3/8<br />
Danskt oxkött hitföres företrädesvis under april—juni, fårkött åter från·<br />
september till december. Ernådda pris voro låga under de första månaderna,<br />
ej på grund af för stor tillförsel, ty denna uppgick endast till cirka 1,000 sidor<br />
i veckan, följaktligen blott obetydligt af de 6,000 ton, s<strong>om</strong> i medeltal<br />
för vecka tillföras eentralmarknaden, men hufvudsakligen emedan <strong>handel</strong>n med<br />
danskt kött var en ny affär, s<strong>om</strong> först måste upparbetas <strong>och</strong> köpares tillit till<br />
varan förvärfvas. Vid en dylik export är åtskilligt att iakttaga, sås<strong>om</strong> riktig<br />
slagtning, ändamålsenlig behandling under transporten <strong>och</strong> framför allt vid utlevereringen,<br />
hvarjemte handhafvandet vid jernvägsstationen i London till en<br />
början lemnade mycket öfrigt att önska. Hade vana i dylika hänseenden förvärfvats<br />
innan större sändningar skedde, skulle säkerligen 4 d. pr stone högre<br />
pris betingats. Likaså var man nödsakad att afyttra affall <strong>och</strong> talg till 3 à<br />
6 sh. pr nötboskapsdjur under de pris, s<strong>om</strong> ernåddes sedan erfarenhet vunnits<br />
rörande rätta sättet för deras afyttrande. Jemföras prisen för danskt kött af
363<br />
l:ma qvalitet med dem, s<strong>om</strong> erhöllos för andra slag, visar sig att det först<br />
anförda betingade 8 d. à 1 sh. pr stone mindre Un engelskt kött, slagtadt i<br />
Islington, samt <strong>om</strong>kring 2 d. mindre än det i Liverpool <strong>och</strong> Deptford slagtade<br />
amerikanska. Danskt fárkött betalades med 6 1 8 d. pr stone lägre pris än<br />
skotskt eller l:ma engelskt, slagtadt i Islington, men ungefärligen lika pris<br />
s<strong>om</strong> från Holland hitfördt.<br />
Med undantag för julmarknaden föres dock endast ringa del af den skotska<br />
hornboskapen i lefvande tillstånd till Londons marknad, hvaremot skotskt kolt<br />
hitsändes i stora massor — flere hundrade ton för hvarje vecka. Deraf torde<br />
den slutledningen kunna dragas, att det för uppfödaren lönar sig bättre att sända<br />
nötboskap i slagtadt tillstånd till köttmarknaden än lefvande till marknaden i<br />
Islington. Skotska får, s<strong>om</strong> sändas slagtade till köttmarknaden, betalas vida<br />
bättre än lefvande pä Islingtons marknad.<br />
Med hänseende till den under 3 <strong>och</strong> 4 anförda tillförsel, har det visat<br />
sig att medelpriset för afkyldt amerikanskt kött — fram- <strong>och</strong> bakfjerdingar<br />
sammanräknade — är ungefärligen detsamma, s<strong>om</strong> ernås för bästa danska kokött.<br />
Räknar man att tre djur lemna 1 ton slagtadt kött, motsvarar importen<br />
till London minst 170,000 stycken hornboskap, hvilket är betydligt mera, än<br />
hvad s<strong>om</strong> af lefvande djur från Amerika tillföres Deptford-marknaden, hvaraf<br />
framstår att det betalar sig lika bra att från nämnda land sända kött i slagtadt<br />
s<strong>om</strong> i lefvande tillstånd.<br />
Af australiskt fårkött befinner sig tillförseln i oafbruten stegring, med<br />
allt jemt bättre pris, hvaraf åter den slutsats är berättigad, att konsumenterna<br />
k<strong>om</strong>mit till insigt der<strong>om</strong> att det frusna köttet efter yngre får är bättre än det<br />
efter äldre, slagtade in<strong>om</strong> landet.<br />
Att i stället för lefvande boskap så stora qvantiteter af slagtadt kött —<br />
sä väl från in- s<strong>om</strong> utland — tillföres London, har i hög grad verkat till<br />
förändring af så väl engros- s<strong>om</strong> detalj<strong>handel</strong>n. Slagtare, hvilka tillforne köpte<br />
lefvande kreatur på marknaden i Islington, fylla numera sitt behof med utanför<br />
London slagtadt kött. De stora leverantörerna till armén <strong>och</strong> flottan m. fl. d.,<br />
s<strong>om</strong> förr lemnade lefvande boskap, att nedslagtas på leveransplatsen, äro numera<br />
berättigade att lemna slagtadt kött, hvaribland delvis antages äfven fruset fárkött<br />
eller amerikanskt slagtadt oxkött. Detaljförsäljare af kött, s<strong>om</strong> förr i<br />
egna slagthus nedslagtade inköpta lefvande djur, förse sig numera från köttmarknaden,<br />
hvarigen<strong>om</strong> de ock undgå den risk, s<strong>om</strong> vid inköp af lefvande<br />
slagtboskap är i mer eller mindre mån oundviklig. Denna förändring har ock<br />
visat sig förmånlig både för nämnde detaljörer s<strong>om</strong> ock för konsumenterna.<br />
Köttet efter å marknaden för lefvande boskap inköpta djur, s<strong>om</strong> nedslagtades<br />
<strong>och</strong> afyttrades <strong>om</strong>edelbart efter en längre sjö- elier jernvägstransport, var aldrig<br />
så mört eller välsmakande s<strong>om</strong> det efter goda <strong>och</strong> välfödda sådana, slagtade i<br />
närheten af det ställe der de blifvit gödda, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> förbrukades först 4 till<br />
6 dagar efter nedslagtningen; hvarjemte bör ihågk<strong>om</strong>mas, att större slagtvigt<br />
erhålles då djuren undgå en lång <strong>och</strong> ofta besvärlig transport, äfvens<strong>om</strong> att<br />
frakten för kött är ej obetydligt billigare än för lefvande djur.<br />
Den qvantitet kött <strong>och</strong> talg, s<strong>om</strong> välgödda danska oxar <strong>och</strong> kor lemna i<br />
förhållande till deras lefvande vigt, kan i allmänhet antagas uppgå till 55 %<br />
kött <strong>och</strong> 5 % talg för unga oxar samt 52 % kött <strong>och</strong> 5 % talg för kor;<br />
en procenthalt s<strong>om</strong> dock hos riktigt l:ma välgödda oxar stegrats till 62 <strong>och</strong><br />
7 % samt hos så beskaffade kor till 58 <strong>och</strong> 8 %. Då oxar fritt levererats<br />
i exporthamnen Esbjerg, der de nedslagtats, samt efter dem erhållet kött i<br />
London betingat ett pris af 3 sh. 4 d. pr stone, har detta motsvarat ett nettopris<br />
af 24 öre pr ffi lefvande vigt, likas<strong>om</strong> köttet af kor, såldt till 3 sh. pr
364<br />
stone, lemnat 20 Öre pr ll. Vid antingen högre eller lägre priser har 1 d. pr<br />
stone motsvarat 1/2 öre pr ll. lefvande vigt.<br />
Då erfarenheten visat att det nära nog absoluta förbudet mot införsel af<br />
lefvande boskap till Storbritannien ingalunda i nämnvärd mån stegrat priset<br />
eller försvårat tillgången å kött, på samma gång s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> nämnda åtgärd<br />
säkerhet mot införandet af smittosamma kreaturssjukd<strong>om</strong>ar väsentligen ökats,<br />
synes mig deraf den slutsats kunna dragas, att en återgång till förut rådande<br />
importfrihet svårligen torde vara att motse. Att transport af slagtadt kött<br />
både från Sverige <strong>och</strong> Norge icke möter oöfvervinneliga svårigheter, torde ock<br />
vara obestridligt. Skall sådan blifva lönande, fordras dock ovilkorligen att derför<br />
afsedda djur ej nedslagtas innan de äro fullgödda, äfvens<strong>om</strong> att det till<br />
export afsedda köttet underkastas noggrann kontroll å nedslagtningsorten af<br />
sakkunnig person. Så t. ex. har införseln af kött efter med tuberkulos behäftade<br />
djur i ej ringa mån bidragit att väcka misstro mot det danska köttets<br />
beskaffenhet.<br />
Importen af lefvande slagtboskap utgjordes under 1893 af<br />
oxar <strong>och</strong> tjurar 337,063 st.<br />
kor 2,908 »<br />
får 62,682 »<br />
Huru obetydlig denna import dock är i jemförelse med den af slagtadt kött,<br />
torde framstå deraf, att från transatlantiska hamnar infördes under samma år<br />
af nötboskapskött 1,800,000 cwts samt af fårkött 3,889,444 frusna kroppar.<br />
Sistanförda import tog sin början först under 1880, då på försök hitfördes<br />
400 kroppar. Dess ofantliga tillväxt under derefter förflutna 13 år är i väsentlig<br />
mån att tillskrifva i importhamnarna — London <strong>och</strong> Liverpool — vidtagna<br />
anordningar för köttets förvaring i fullgodt skick <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorgsfulla sortering<br />
intill dess lönande afsättning företer sig i marknaden. Förnämsta produktionsorten<br />
är New Zealand, der fårkroppar, i vigt ej öfverstigande 70 &, till uppfödarne<br />
betalas med 2 d. pr SS, hvarvid dessa få behålla hudar, talg <strong>och</strong> njurar.<br />
Vid in<strong>om</strong> nämnda koloni numera befintliga 22 frysningsanstalter kunna<br />
12,000 à 13,000 får dagligen beredas till afskeppning. Kostnaden för en dylik<br />
anstalt, beräknad för en frysning af 1,000 kroppar pr dag, uppgifves utgöra<br />
S, 17,000 till £ 18,000. I <strong>och</strong> för transporten af fruset kött finnas numera<br />
88 med frysningsapparater försedda ångare, egande en maximifraktförmåga af<br />
6,700,000 kroppar pr år. Kostnaden för slagtning, frysning <strong>och</strong> <strong>om</strong>bordbringning<br />
uppgifves vexla mellan 3 /8 <strong>och</strong> 1/2 d. pr 18, samt frakt, assurans <strong>och</strong> kostnader<br />
i London utgöra 1 1/2 d., hvadan summan af importörernas utgifter uppgår<br />
till 4 d. pr ffi, eller något derunder.<br />
Den med importen från Nord-Amerika af lefvande boskap förenade risk<br />
<strong>och</strong> de lidanden djuren derunder hafva att utstå, hafva gen<strong>om</strong> ändamålsenliga<br />
åtgärder numera i högst betydlig grad förminskats. Så t. ex. har ett af de<br />
ångbåtsbolag, s<strong>om</strong> företrädesvis besörja denna transport, under 1893 öfverfört<br />
36,963 stycken hornboskap, hvarvid blott 51 gått förlorade.<br />
Bland Norges landtbruksalster, s<strong>om</strong> hitförts under 1893, intages första<br />
rummet af smör, hvaraf importen mer än fördubblats mot den under nästföregående<br />
år, utgörande:<br />
22,576 cwts, värda éè 119,399<br />
mot under 1892 9,425 s> » » 49,377<br />
» » 1891 6,812 » » » 35,982
365<br />
Af kondenserad mjölk, s<strong>om</strong> under senare år, intill 1893, i nämnda hänseende<br />
varit främst, har åter importen något aftagit, nämligen<br />
från 62,010 cwts <strong>och</strong> £ 119,555 under 1891<br />
<strong>och</strong> 54,113 » » » 89,551 » 1892<br />
till 44,705 » » » 94,813 » 1893<br />
Enahanda har ock förhållandet varit med totalimporten till Storbritannien,<br />
s<strong>om</strong> utgjorde<br />
under 1891 501,005 cwts, värda £ 1,008,855<br />
<strong>och</strong> under 1892... 481,374 » » » 930,288<br />
men » 1893... 444,666 » » » 900,170,<br />
hvaraf skulle med skäl kunna antagas att förbrukningen af nämnda födoämne<br />
vore i aftagande. All anledning finnes dock dertill att så icke är förhållandet,<br />
snarare motsatsen, <strong>och</strong> torde orsaken till den minskade importen främst böra<br />
sökas i en allt jemt ökad tillverkning in<strong>om</strong> landet — egentligen Irland — der,<br />
sås<strong>om</strong> mig af sakkunnig person uppgifvits, kondensering af i synnerhet skummad<br />
mjölk numera lärer bedrifvas till stor <strong>om</strong>fattning. Denna finner begärlig<br />
afsättning bland Londons mindre bemedlade befolkning, till ett pris af 2 à 3 d.<br />
pr burk, under det att på samma sätt behandlad oskummad mjölk betalas med<br />
4 à 5 d. for samma qvantitet. Då in<strong>om</strong> vår mejerihushållning tillgodogörandet<br />
af skummjölken till ett någorlunda förmånligt pris synes vara ett ännu olöst<br />
problem, torde nu anförda användande deraf förtjena uppmärksamhet. Dervid<br />
torde dock böra ihågk<strong>om</strong>mas att en vigtig ingrediens i den kondenserade mjölken<br />
— socker — här erhålles betydligt billigare än antagligen i något annat<br />
land, då dess införsel är tullfri <strong>och</strong> en del af dess pris erlägges af kontinentala<br />
stater i form af exportpremier.<br />
Af årets ovanligt ringa nederbörd orsakad brist på ströfoder — hö <strong>och</strong><br />
halm — har möjliggjort att någon, <strong>om</strong> äfven ej betydligare, import egt rum<br />
både från Sverige <strong>och</strong> Norge af hö — totalimporten deraf uppgick under året<br />
till 263,050 ton hufvudsakligen från Nord- <strong>och</strong> Syd-Amerika — samt derjemte<br />
till mindre <strong>om</strong>fattning af torfströ. Då förbrukningen af detta slröämne synes<br />
vara äfven under normala förhållanden i jemn tillväxt — importen deraf uppgick<br />
under 1893 till 73,770 cwts — har spekulationen riktats på att för<br />
nämnda ändamål tillgodogöra de betydliga mosstrakter, s<strong>om</strong> så allmänt förek<strong>om</strong>ma<br />
in<strong>om</strong> Sverige, <strong>och</strong> torde resultatet häraf främst blifva beroende af möjligheten<br />
att kunna lemna varan i härvarande marknad till ett pris s<strong>om</strong> ej öfverstiger<br />
det, till hvilket den erhålles från de närmare belägna tillverkningsorterna i<br />
Tyskland <strong>och</strong> Holland.<br />
Tändstickor.<br />
Importen till Storbritannien af alstren af denna industri, in<strong>om</strong> hvilken<br />
både Sveriges <strong>och</strong> Norges tillverkningar intaga en så framstående plats, har<br />
under året förblifvit i det närmaste lika med den under det närmast foregående;<br />
— för hvad angår Sverige ökad från .£ 202,353 till £ 204,060, från<br />
Norge åter minskad från £ 58,873 till £ 47,935.<br />
Rörande hithörande förhållanden har en härvarande svensk firma, s<strong>om</strong><br />
deråt egnar speciel uppmärksamhet, benäget meddelat följande:<br />
Säkerhetständstickor rönte en temligen liflig efterfrågan under början af<br />
året till ganska antagliga pris; men efterdyningarna från tvenne h. v. bank-
366<br />
firmor drabbande financiella svårigheter i förening med de politiska förhållandena<br />
i Södra Amerika inverkade högst ofördelaktigt på afsättningen.<br />
Brasilianska marknaderna, hvilka under en längre följd af år importerat<br />
betydande qvantiteter af svenska säkerhetständstickor, hafva numera büfvit nära<br />
nog helt oeh hållet stängda för denna import, dels till följd af den oerhörda<br />
tull, s<strong>om</strong> pålagts nämnda vara, dels ock med anledning af der rådande inbördes<br />
krig, till någon del ock sås<strong>om</strong> verkan af der anlagda fabriker.<br />
In<strong>om</strong> Australien har financiel kris likaledes förlamat <strong>och</strong> betydligt inskränkt<br />
all afsättning. Någon del säkerhetständstickor har visserligen skeppats dit. men<br />
hufvudsakligast sådana s<strong>om</strong> varit försedda med annonsetikettcr, hvilka säljas till<br />
mycket billiga pris — vanligen med förlust, s<strong>om</strong> ersattes af annonsörerna.<br />
Konkurrens med japansk tillverkning <strong>om</strong>intetgör, åtminstone under pågående<br />
kris, att dit med fördel skeppa skandinaviska bättre, men dyrare fabrikater.<br />
Importen af fosfortändstickor till nyss anförda verldsdel har inskränkts<br />
ganska betydligt, derigen<strong>om</strong> att de olika regeringarna derstädes, för att så vidt<br />
möjligt förhindra densamma, belagt dessa stickor med betydligt högre tull än<br />
den å säkerhetständstickor,<br />
tressen.<br />
hvilket befordrar de japanska fabrikanternas in<br />
Till Afrika äro skeppningarna ingalunda i tilltagande, hufvudsakligen i<br />
följd af höga tullar oeh framgångsrik inhemsk tillverkning. Äfven af fosfortändstickor<br />
har afsättningen minskats.<br />
Till Indien voro skeppningarna mycket lifliga vid början af året, men aftogo<br />
efter hand, till dess de mot slutet af året nära nog upphörde, beroende<br />
hufvudsakligen på oupphörlig nedgång i priset å silfver. Japaneserna, hvilka<br />
hafva silfvermyntfot, öfverfylla Dumera alla dervarande marknader med säkerhetsstickor<br />
till priser s<strong>om</strong> med 20 à 25 % understiga de billigaste skandinaviska<br />
fabrikater. Enahanda är förhållandet å öfriga asiatiska marknader.<br />
Till Amerika hafva visserligen några partier paraffinerade stickor, äfvens<strong>om</strong><br />
något mindre säkerhetsstickor, blifvit exporterade, men till nämnda land<br />
kan ej på något vis jenin afsättning med säkerhet påräknas. Dess inhemska<br />
fabriker göra allt för att motarbeta införseln af skandinaviska fabrikater, <strong>och</strong><br />
rätt ofta lyckas de häri.<br />
In<strong>om</strong> England säljas fortfarande endast säkerhetständstiekor <strong>och</strong> i Skotland<br />
paraffinstickor.<br />
smärre partier.<br />
Fosforstickor röna mycket sällan efterfrågan <strong>och</strong> då endast i<br />
Holländska <strong>och</strong> belgiska fabrikanter undersälja de skandinaviska rätt mycket.<br />
Vissa välkända svenska märken betinga dock fortfarande temligen goda<br />
pris med ej obetydlig <strong>om</strong>sättning, men i allmänhet föredrages den billigare<br />
varan, hvilken i de flesta fall är försedd med annonsetiketter.<br />
Vanliga säkerhetständstickor betalas f. n. med<br />
50/0 à 52/0 pr kista af 50 gross i 6 zink.<br />
46/0 B 50/0 » B 1 »<br />
42/0 B 46/0 B B 0 B<br />
Paraffinstickor 50/0 à 52/0... » » 0 »<br />
Fosfor- » 44/0 » 46/0... B s i »<br />
40/0 B 42/0...<br />
allt f. o. b. London.<br />
B B 0 B<br />
Utsigterna för de svenska <strong>och</strong> norska tändsticksfabrikerna torde vara allt<br />
annat än tillfredsställande, ty ej endast tilltaga skeppningarna från Japan ganska<br />
betydligt, men äfven in<strong>om</strong> de flesta kolonierna anläggas tändsticksfabriker, till<br />
hvilka, der passande inhemskt träslag saknas, färdiggjorda askar <strong>och</strong> splint im-
367<br />
porteras; den senare, eller osatsade tändstickor, från Ryssland <strong>och</strong> Finland;<br />
spån till askar eller nägon gång färdiggjorda askar frän Tyskland eller<br />
Sverige.<br />
Skulle den betänkliga silfverfrågan kunna lösas på ett tillfredsställande<br />
sätt, torde antagligen äfven tändstieksaffärerna k<strong>om</strong>ma att förete större Iiflighet;<br />
men f. n. äro utsigterna härför temligen mörka.<br />
Glasvaror.<br />
Importen af sådana från Sverige befinner sig i raskt framåtskridande,<br />
under det att den frän Norge förblifvit temligen stationär.<br />
från Sverige under år:<br />
Sålunda infördes<br />
1891 till ett värde af £ 48,239<br />
1892 » » » » » 55,156<br />
1893 » » » » » 77,601<br />
Från Norge åter under:<br />
1891 till ett värde af £ 4,547<br />
1892 » » » » » 3,940<br />
1893 B » » » B 4,157<br />
Bergsbrukets alster.<br />
In<strong>om</strong> de flesta grenar af hithörande industri har under senast förflutna<br />
år en nedåtgående rörelse företett sig med minskad <strong>om</strong>sättning <strong>och</strong> vikande<br />
pris. Uti en här offentliggjord årsrevy yttras sålunda, att jernmarknadens<br />
ställning varit den under åtskilliga år sämsta. Totalexporten af jern <strong>och</strong> stål,<br />
s<strong>om</strong> för 10 år sedan — 1883 — utgjorde 4,043,301 ton, nedgick under<br />
1893 till 2,857,743 ton, hvarvid det lyckats Tyskland att vinna afsättning<br />
af billigt stål in<strong>om</strong> britiska kolonier, likas<strong>om</strong> ock belgiskt stångjern uppträdt<br />
konkurrerande med det billigaste skotska. Den under augusti månad började<br />
<strong>och</strong> under 16 veckor fortsatta kolstrejken hade nödsakat talrika jern- <strong>och</strong> ståltillverkare<br />
i Yorkshire <strong>och</strong> Lancashire att stänga sina verkstäder. Från Amerika<br />
hitförd koppar hade afyttrats till £ 3 lägre pris än det lägsta under 1892<br />
gällande. Prisfallet å silfver hade nedtryckt priset å tenn, så att detta under<br />
en tid af 12 månader nedgick med £ 17 o. s. v. Enahanda nedåtgående<br />
tendens företer ock summan i värde af importen af ifrågavarande alster från<br />
Sverige, s<strong>om</strong> under<br />
1891 uppgick till £ 1,525,050<br />
1892 » B » 1,287,096<br />
men under 1893 endast utgjorde » 1,080,982<br />
Motsvarande import från Norge egde under<br />
1891 ett värde af £ 149,794<br />
1892 » » 166,539<br />
1893 » » 149,300,<br />
hvadan den följaktligen bibehållit sig temligen lika. För båda länderna ingår<br />
häruti äfven granit <strong>och</strong> andra slag af sten, antagligen i de flesta fall utförd<br />
s<strong>om</strong> råvara. Den utgjorde från
368<br />
Sverige<br />
Norge<br />
År<br />
Ton Värde i £ Ton Värde i £<br />
1891 6,590 9,832 19,518 23,485<br />
1892 7,544 13,496 33,668 41,086<br />
1893 10,860 19,338 31,671 42,417,<br />
sålunda företeende en i synnerhet till värdet jemn stegring, för hvars fortvaro<br />
sannolikhet förefinnes, sedan numera de framstående egenskaper, hvilka utmärka<br />
dessa stenarter, här blifvit allmännare kända <strong>och</strong> användandet af sådana äfven<br />
till byggnadsmateriel synes vinna insteg.<br />
Rörande prisen å svenskt jern <strong>och</strong> stål å marknaden i Sheffield, der de<br />
bästa slagen deraf finna användande, meddelar de Förenade rikenas dervarande<br />
vicekonsul följande:<br />
Vid årets ingång förefans förhoppning <strong>om</strong> en återuppvaknande affärsverksamhet;<br />
men innan denna hunnit göra sig någorlunda märkbart gällande,<br />
inverkade ryktena <strong>om</strong> förestående svårigheter in<strong>om</strong> kolindustrien hämmande på<br />
köparnes förtroende. Skiljaktigheten mellan kolgrufveegarnes <strong>och</strong> hos dem<br />
anstälde arbetares fordringar gaf slutligen upphof till en af de mest olycksdigra<br />
arbetsinställelser, s<strong>om</strong> lemnat året 1893 i en sorglig hågk<strong>om</strong>st. De förluster,<br />
s<strong>om</strong> dervid in<strong>om</strong> kolindustrien drabbade båda parterna voro betydliga; men<br />
verkningarna deraf ännu vida känbarare för landet i dess helhet; <strong>och</strong> detta<br />
distrikt, s<strong>om</strong> i så hög grad är beroende af kol ocb koks, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> befann sig<br />
i strejkens centrum, led ytterst känbart deraf.<br />
Under årets senare del voro med anledning häraf försäljningar af svenskt<br />
jern <strong>och</strong> stål i allmänhet mycket begränsade, <strong>och</strong> åtskilliga firmor upphörde<br />
nästan helt <strong>och</strong> hållet att arbeta under nämnda period. Lagren äro f. n. stora;men<br />
torde likafullt i någon mån minskats, oaktadt kontraktsenliga leveranser.<br />
Anledning saknas derför ej att affärerna k<strong>om</strong>ma att i någon utsträckning återfå<br />
lif, <strong>om</strong> än ej en mera <strong>om</strong>fattande verksamhet torde kunna motses.<br />
Tackjern. Under årets tidigare del voro försäljningarna begränsade; men<br />
under senaste tid har deremot en ganska god <strong>om</strong>sättning i billigare märken<br />
försiggått <strong>och</strong> åtskillig verksamhet i speciella branscher motses. Prisen hafva<br />
vexlat för ordinära qvaliteter från £ 4. 0. 0 pr ton,<br />
» goda » » » 4. 10. 0 till £ 5. 0. 0 pr ton,<br />
» Dannemora » » » 6. 0. 0 » » 6. 15. 0 »<br />
Iron-Blo<strong>om</strong>s, hvari mycket små <strong>om</strong>sättningar förek<strong>om</strong>mit, enkelvälda<br />
<strong>om</strong>kring £ 5. 15. 0 pr ton <strong>och</strong> dubbelvälda <strong>om</strong>kring 30 sh. pr ton<br />
högre pris.<br />
Träkolsjern i ringar, begagnade hufvudsakligen i kardtillverkningsdistrikten,<br />
uppgifves hafva betingat <strong>om</strong>kring £ 8. 10. 0 pr ton.<br />
Sömtenar, hvilka numera föga efterfrågas in<strong>om</strong> detta distrikt, Bundling<strong>och</strong><br />
Tang-Iron anses gälla <strong>om</strong>kring £ 8. 7. 6 till £ 8. 12. 6, allt efter<br />
qvalitet.<br />
Ståljern till smältning:<br />
Ordinära råstänger £ 6. 15. 0 till £ 7. 5. 0 pr ton.<br />
Bättre qvaliteter j> 8. 0. 0 t » 9. 0. 0 B<br />
Bästa » »10. 0. 0 » » 11. 0. 0 »<br />
Svenskt Bessemer fortfar att vinna i afsättning sås<strong>om</strong> ett billigt surrogat<br />
för åtskilliga af sistanförda slag, hvilka derför ock röna minskad efterfrågan.
369<br />
Dubbelväldt, valsadt eller smidt ståljern till smältning, hvarunder inbegripas<br />
märken i hvilka Dannemora-malm ingår, vexla i pris från £ 8. 10. 0 till<br />
£ 12. 0. 0 pr ton, allt efter märke. Lagren deraf äro fortfarande betydliga.<br />
Dannemora-jern:<br />
Lancashire <strong>och</strong> Franche-C<strong>om</strong>té £ 11 till £ 12 pr ton,<br />
Wallon- B 16 B B 23 »<br />
allt efter märke. Lagren häraf äro fortfarande stora <strong>och</strong> utöfver efterfrågan.<br />
Detta<br />
seende.<br />
slag af jern finner likafullt stadig afsättning till följd af dess höga an<br />
Iron-Box-Ends noterades ända ned till £ 5. 10. 0 pr ton.<br />
» bättre märken £ 6. 0. 0 till £ 7. 0. 0. pr ton.<br />
» Dannemora <strong>om</strong>kring £ 11. 6. 0 till £ 14. 0. 0 pr ton.<br />
Nail Iron & Martin Siemens Scrap hafva utbjudits till £ 4. 10. 0 <strong>och</strong><br />
i lådor till £ 5. 15. 0 pr ton.<br />
Köpmansjern (Merchant Iron) £ 8. 0. 0 till £ 9. 10. 0 pr ton.<br />
Svensk Bessemer har rönt full inverkan af affärsbetryeket, så att försäljningar<br />
deraf betydligen aftagit. I talrika fall har det till följd af lägre pris<br />
ersatts af engelskt Siemens Martinstål.<br />
<strong>och</strong> prisen förlustbringande.<br />
Lagren äro uied anledning häraf stora<br />
»Ingöts» hafva sålts från £ 6. 5. 0 till £ 6. 17. 6 pr ton.<br />
»Billets» » » 8. 0. 0 B » 9. 5. 0 »<br />
»Tempers» <strong>om</strong>kring £ 1. 10. 0. à 10 sh. derutöfver »<br />
»Squares, Rounds & Fiats» från 10 sh. till 30 sh. extra pr ton, allt<br />
efter dimensioner.<br />
»Rods», 4 till 5 »gauge», till 25 sh. à 30 sh. pr ton utöfver priset å<br />
»Billets».<br />
Siemens<br />
derutöfver.<br />
Martinstål betingar ungefärligen lika pris eller en obetydlighet<br />
Svenska Bessemer Box-Ends £ 5. 15. 0 à £ 6. 10. 0 pr ton.<br />
Svenskt spegeljern finner numera mycket ringa afsättning å denna marknad.<br />
Samtliga nu angifna pris äro vid leverans i Sheffield.<br />
Alster af fiske <strong>och</strong> jagt.<br />
Importen af sådana från Sverige företer en fortgående minskning i värde,<br />
i det detta<br />
under år 1891 uppgick till £ 90,959<br />
mot » 1892 » » 89,353<br />
<strong>och</strong> » 1893 » » 78,785,<br />
hufvudsakligen beroende af minskad tillförsel af färsk sill.<br />
Från Norge har åter motsatsen varit förhållandet.<br />
derifrån af hithörande alster utgjorde:<br />
Värdet af importen<br />
1891 £ 614,488<br />
1892 » 629,764<br />
samt 1893 J> 641,630
370<br />
Jemföres nu anförda import med värdet af den in<strong>om</strong> Storbritannien <strong>och</strong><br />
Irland liktidigt i land förda fisk, hvilket utgjorde:<br />
In<strong>om</strong><br />
1891<br />
£<br />
1892<br />
£<br />
1893<br />
£<br />
England 4,870,206 4,944,061 5,168,659<br />
Skotland 1,829,786 1,671,307 1,698,341<br />
Irland 308,627 268,457 296,876<br />
eller tillsammans 7,008,619 6,883,825 7,163,876<br />
visar sig att de Förenade rikenas import af detta vigtiga näringsämne motsvarar<br />
i värde <strong>om</strong>kring 10 % af det inhemska fiskets afkastning.<br />
Is.<br />
Sistlidet års så ovanligt varma <strong>och</strong> torra s<strong>om</strong>mar gaf all anledning till att<br />
antaga ökad förbrukning af <strong>och</strong> deraf stegradt pris å ifrågavarande artikel,<br />
hvilken numera i allt högre grad kan sägas utgöra en nödvändighetsvara, <strong>och</strong><br />
s<strong>om</strong> hitföres nära nog uteslutande från Norge. Nämnda förutsättningar hafva<br />
ock vunnit bekräftelse, <strong>om</strong> än, sås<strong>om</strong> vill synas, ej fullt till den <strong>om</strong>fattning,<br />
hvartill för handen varande förhållanden bort gifva anledning.<br />
import har nämligen under senaste trenne år utgjort:<br />
Ifrågavarande<br />
under 1891 337,814 ton, värda £ 204,670 = per ton 12 sh.<br />
» 1892 351,859 » » » 210,916 = » 11 B 11 d.<br />
» 1893 404,830 » » » 261,037 = » 12 » 10 »<br />
Rörande fördelningen af denna import under 1893 mellan olika månader<br />
af året <strong>och</strong> landets särskilda hamnar har redan förut afgifvits rapport, s<strong>om</strong><br />
återfinnes i n:o 4 af »Beretninger <strong>om</strong> Handel og Skibsfart» för år 1894.<br />
Förut<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> denna import fylles landets behof af is hufvudsakligen<br />
gen<strong>om</strong> konstgjord sådan, hvars tillverkning visserligen år för år något ökas,<br />
men detta likafullt endast långsamt, emedan dess produktionspris hittills uppgått<br />
fullt ut till det, för hvilket man kunnat erhålla naturis, s<strong>om</strong> befunnits ega<br />
väsentliga företräden. Konkurrensen mellan dessa båda torde i väsentlig mån<br />
bidraga att hålla priset å den norska naturisen vid en af den konstgjordas<br />
produktionspris betingad nivå, s<strong>om</strong> dock derjemte antagligen röner inverkan<br />
af brist på samhållighet mellan de norska importörerna vid fixerandet af priset<br />
under olika tider af året.<br />
Utvandring.<br />
Sammanlagda antalet af under 1893 till Storbritannien ank<strong>om</strong>na emigranter<br />
har uppgått till 112,306<br />
mot under 1892 126,165 <strong>och</strong><br />
» » 1891 136,654, följaktligen<br />
företeende en fortgående minskning.<br />
Af de förstanförda uppgåfvos 78,848 hafva Amerika till destination <strong>och</strong><br />
33,458 andra länder.<br />
Med hänseende till de kontinentala hamnar, från hvilka denna emigration<br />
utgått, angifves att
371<br />
från destinerade till<br />
Amerika Andra länder<br />
Göteborg ank<strong>om</strong>mit 25,546 2 274<br />
Kristiania, Arendal <strong>och</strong> Kristiansund... 7,091 4,049<br />
Hamburg 2,029 8'l20<br />
Andra hamnar 44,182 19,015<br />
Liktidigt utflyttade 209,117 britiska undersåtar, hvaraf till<br />
Nordamerikas Förenta stater 149 150<br />
Britiska Nordamerika 24 759<br />
Australien 11,264<br />
Sydafrika 13,092<br />
Andra länder 10 852<br />
Årsredogörelser hafva ingått från vicekonsulerna i<br />
Blyth<br />
Cardiff<br />
Dover<br />
Grimsby<br />
<strong>och</strong> tillåter jag mig ur dessa anföra följande:<br />
Blyth.<br />
Hull<br />
Liverpool<br />
Milford <strong>och</strong><br />
Portsmouth<br />
Skeppsfartens tillväxt på Blyth under senaste treårsperiod samt i hvad<br />
mån de Förenade rikenas fartyg under samma tid deri deltagit torde framgå<br />
af en jemförelse emellan nedanstående tvenne tabellariska uppgifter öfver hit<br />
ank<strong>om</strong>na fartyg, hvarvid dock måste tagas i betraktande de olika tontal, hvartued<br />
de svenska <strong>och</strong> norska ångfartygen i allmänhet ingå i de tvenne tabellerna,<br />
med anledning af de skilda mätningsregler, s<strong>om</strong> utgöra grunden till de källor,<br />
hvarifrån uppgifterna hemtats.
372<br />
Sås<strong>om</strong> af den sista tabellen synes, har den svenska skeppsfarten på Blyth<br />
under ifrågavarande period nästan fördubblats, <strong>och</strong> äfven hvad den norska vidk<strong>om</strong>mer<br />
utvisas en betydlig ökning, <strong>om</strong> året 1893 jemföres med 1891, men<br />
jemfördt med 1892 föreligger en minskning i tonnagen af cirka 4,500 tonT<br />
ehuru samtidigt fartygens antal ökats från 410 till 447.<br />
Denna minskning i totaldrägtigheten kan naturligtvis till en del tillskrifvas·<br />
de sedan den 1 nästlidne oktober införda nya mätningsregler, hvilka dock under<br />
förlidet år nästan uteslutande inverkade på den n<strong>om</strong>inella drägtigheten endast<br />
af ångfartygen.<br />
Då likväl den norska skeppsfarten under årets 8 första månader mycket<br />
väl tål en jemförelse med den under motsvarande månader af 1892, under det<br />
att en betydlig minskning äfven i fartygens antal visar sig under de 4 sista<br />
månaderna af 1893, jemförda med samma månader af närmast föregående år,<br />
kan med skäl antagas, att resultatet för året till stor del berott på den strejk,<br />
hvar<strong>om</strong> mera här nedan, <strong>och</strong> att minskningen följaktligen är att anse sås<strong>om</strong> temporär,<br />
med nödigt afseende dock fästadt på den minskning, s<strong>om</strong> för framtiden<br />
blir en naturlig följd af de nyinfbrda mätningsreglerna, hvilka i år för första<br />
gången under ett helt år k<strong>om</strong>ma att visa sin inverkan på totaldrägtigheten af<br />
de norska fartygen.<br />
Kolskeppningen från hamnen har under treårsperioden ökats från 2,092,789·<br />
ton år 1891 till 2,180,837 ton 1892 <strong>och</strong> 2,366,943 ton under nästlidet år.<br />
Den under senare delen (juli—november) af 1893 bland kolgrufvearbetarne<br />
i flera af landets kolproducerande distrikter rådande långvariga strejk, s<strong>om</strong> ej<br />
spreds till Northumberland, hade här till följd en ökad grufdrift samt till en<br />
början äfven en betydligt ökad skeppning. Härifrån, likas<strong>om</strong> från öfriga kolhamnar<br />
i nordöstra England, tilltog dock, i den mån förråden i t. ex. London<br />
<strong>och</strong> andra större kolfbrbrukande centra uttömdes samt kolprisen stego, skeppningen<br />
kustledes, under det att exporten aftog, hvarförut<strong>om</strong> en stor mängd kol<br />
från distriktets grufvor med jernväg fördes till de af strejken affekteradedistrikten.<br />
Strejkens inverkan på skeppningen härifrån torde framgå af följande jemförande<br />
siffror. Af hvad förut anförts, synes att under 1893 härifrån skeppades<br />
186,106 ton kol mera än under närmast föregående år. Af dessa 186,106<br />
ton k<strong>om</strong>ma 161,727 ton på månaderna januari—augusti, men endast 24,379<br />
ton på tiden september—december, eller rättare på november—december. Då<br />
det torde vara af särskildt intresse att jemföra skeppningen under årets 6 sista<br />
månader med motsvarande månader af år 1892, hitsättes nedanstående tabell.<br />
1892 1893<br />
Ton<br />
Ton<br />
Juli 199,421 237,775<br />
Augusti 225,054 244,293<br />
September 215,723 208,588<br />
Oktober 198,787 205,378<br />
November—December 346,884 371,807<br />
Kustledes skeppades under 1893 268,241 ton emot 188,793 ton år<br />
1892, alltså en ökning för året af cirka 80,000 ton, hvaraf största delen<br />
k<strong>om</strong>mer på de månader strejken varade. Under månaderna juli—september<br />
nästlidet år utgjordes således t. ex. skeppningen kustledes af resp. 14,838,<br />
21,050 <strong>och</strong> 21,034 ton emot resp. 8,292, 8,907 <strong>och</strong> 12,682 ton under motsvarande<br />
månader år 1892.
373<br />
I kustfarten härifrån hafva under det gångna året norska fartyg endast<br />
undantagsvis (<strong>och</strong> svenska fartyg alldeles icke) deltagit, hvilken <strong>om</strong>ständighet i<br />
sin mån äfven torde hafva bidragit till det jemförelsevis ogynsamma resultatet<br />
af den norska skeppsfarten på hamnen under året; att den svenska ökats torde<br />
bero derpå, att så många ångfartyg varit engagerade i transporten af kol, s<strong>om</strong><br />
levererats på grund af årskontrakter.<br />
Kolpriserna, s<strong>om</strong> från årets början till slutet af juni månad höllo sig temligen<br />
fasta <strong>om</strong>kring 9 à 10 sh. för »best Northumbrian steam coals», stcgo på<br />
grund af strejken betydligt under årets sex sista månader, men varierade mycket<br />
beroende å partiernas storlek, leveranstiden m. m., hvarför det är ytterst<br />
vanskligt att gifva någon bestämd uppgift <strong>om</strong> nämnda priser under samma tid.<br />
Höjdpunkten nåddes i november månad före sammanträdet af den s. k. Rosebery·konferensen,<br />
då ända till £ 1 pr ton lärer betalts för mindre partier afsedda<br />
för London samt att genast levereras; dylika »fancy prices» erhöllos dock<br />
naturligtvis ej för kol afsedda för export. En nedgång i priserna visade sig<br />
sedermera, ehuru då <strong>och</strong> då en tillfällig stigning inträffade. Kring midten af<br />
december månad kunde 15 sh. pr ton vid <strong>om</strong>edelbar leverans anses sås<strong>om</strong> normalpriset<br />
<strong>och</strong> under senare hälften af månaden afslötos i Newcastle kontrakter<br />
<strong>om</strong> leverans under januari månad till 13 sh. <strong>och</strong> under februari månad till<br />
11 sh. pr ton för »best Northumbrian».<br />
Från en i Newcastle <strong>och</strong> härstädes etablerad mäklarefirma har erhållits nedanstående<br />
uppgift <strong>om</strong> de priser, s<strong>om</strong> under år 1893 vid <strong>om</strong>edelbar leverans<br />
betingats pr ton kol f. o. b. i Blyth, hvarvid är att bemärka, att f. o. b. priserna<br />
här i allmänhet ställa sig 3 à 6 d. lägre pr ton än i Tynehamnarna.<br />
Jan.—Juni Juli Augusti September Oktober November December<br />
Best coals 9/0àl0/0 10/0 a 10/6 11/0 à 11/6 12/0 à 12,6 13/0 à 13,6 14/0 à 15/0 14/0 à 17/0<br />
Bunkers unscreened7/6à<br />
8/3<br />
Smallsteam<br />
8/0 à 8/6 9/3 à 9/9 9/9 à 10/0 10,0àl0.9 11/0à11/6 11/0à14/0<br />
coals ... 4/0 4/0 à 4/6 5/0 B/0 à 5/6 5/6 à 6/0 6'0 5/0 à 6/6<br />
Vid i Newcastle under årets lopp afslutade befraktningar från Blyth till<br />
nedannämnda orter hafva följande frakter pr ton kol erhållits för ångfartyg:<br />
Sverige: Stockholm 3/9 à 4/9; Norrköping 4/3 à 5/0; Skånska hamnar<br />
4/3 à 6/6 (Ystad, december).<br />
Norge: Norra 4/1 \ à 4/9; Östra 4/0 à 4/9.<br />
Alexandria 5/0 à 7/0; Archangel 4/0; B<strong>om</strong>bay 8/6 à 10/0; Bordeaux<br />
5/3; Carthagena 7/6 à 8/6; Constantinopel 6/7 1/2 Cronstadt 3/9 à 4/9; Genua<br />
5/0 à 7/3; Hamburg 4/-| à 5/0; Havre 4/1 1/2 à 6/3 (nov.); Helsingfors 4/6<br />
à 5/3; Köpenhamn 4/J à 4/10J; Lissabon 5/6 à 6/6; Malaga 8/0; Malta<br />
4/9 à 6/6; Marseille 5/9 à 6/9; Messina 6/0 à 7/1 1/2 Neapel 7/4 1/2; Riga<br />
4/6; Swinemünde 4/3 à 4/6; Vasa 5/6; Venedig 7/10 1/2 à 8/0.<br />
England: London 3/4J à 6/0: Hull 4/0 à 5/0 (okt.); Plymouth 4/0 à 6/6.<br />
Importen till Blyth är fortfarande obetydlig <strong>och</strong> utgöres sä godt s<strong>om</strong> uteslutande<br />
af trävaror, mest gruftimmer, s<strong>om</strong> till största delen införes från Sverige;<br />
för transporten begagnas uteslutande mindre segelfartyg, i regel skandinaviska.<br />
Från Norge har under året på försök införts ett mindre parti hö.<br />
Ännu saknas så godt s<strong>om</strong> allt kajrum <strong>och</strong> andra beqvämligheter för import,<br />
men efter fullbordandet af nu pågående vidt<strong>om</strong>fattande arbeten för hamnens<br />
utvidgning <strong>och</strong> fördjupning, finnas alla förutsättningar för att Blyth med
374<br />
tiden äfven blir en ej obetydlig importhamn, förnämligast för trävaror. Ifrågavarande<br />
hamnarbeten beräknas afalutade in<strong>om</strong> tre à fyra år. Arbeten pägå<br />
äfven för uppförande af ett ytterligare antal »kolsprutor», beräknade för lastning<br />
af cirka 2,000,000 ton kol pr år, hvadan efter deras fullbordande, förmodligen<br />
under loppet af nästa år, möjlighet finnes för en årlig skeppning nära<br />
dubbelt så stor s<strong>om</strong> för närvarande.<br />
Lotsväsendet lemnar tyvärr mycket öfrigt att önska. Förnämsta skälet<br />
till klag<strong>om</strong>ål från skeppsförarnes sida är att lotsarne, s<strong>om</strong> sakna för sjögång<br />
lämpliga båtar, endast under ovanligt gynsamt väder begifva sig utanför pierarne,<br />
<strong>och</strong> att lotsen mången gång k<strong>om</strong>mer <strong>om</strong>bord först då fartyget är långt inne i<br />
hamnen samt då endast dess vändning <strong>och</strong> förtöjning återstår att verkställa.<br />
Då bcfälhafvaren är obekant med inloppet eller ej vill riskera att utan lots gå<br />
in, händer derför ofta att ett fartyg flere timmar under afvaktan på lots uppehälles<br />
utanför inloppet till hamnen, till dess befälhafvaren slutligen ser sig<br />
tvungen att utan lots taga sig in, ett försök s<strong>om</strong> dock dess bättre i allmänhet<br />
aflöper lyckligt. Klag<strong>om</strong>ål hafva naturligtvis ej uteblifvit öfver det anmärkta<br />
missförhållandet, för hvars afhjelpande lotsarne för sin del numera beslutit att<br />
eventuelt inköpa en ångkutter, s<strong>om</strong> skulle sätta dem i stånd att under alla väder<br />
gå <strong>om</strong>bord å fartyg i öppna sjön. Ett vilkor för planens förverkligande<br />
är emellertid att medel erhållas till ångbåtens underhåll, <strong>och</strong> då för detta ändamål<br />
någon ytterligare afgift ej kan afkräfvas fartygen, hafva lotsarne, ehuru<br />
tyvärr hittills förgäfves, sökt erhålla bidrag så väl från Trinity House i Newcastle<br />
s<strong>om</strong> från härvarande Harbour C<strong>om</strong>missioners. Det återstår likväl att<br />
hoppas det den alltjemt tilltagande trafiken slutligen skall förmå vederbörande<br />
hamnmyndighet att i eget intresse lemna det begärda bidraget, för att få till<br />
stånd en för hamnens goda namn så nödvändig förbättring i lotsförhållandena.<br />
Ehuru förhållandet numera torde vara ganska allmänt kändt bland skeppsredare<br />
i hemlanden, anser jag likväl på grund af upprepade gånger förek<strong>om</strong>na<br />
anledningar vara önskligt att framhålla det fartygen i Blyth ej lastas efter<br />
»regular turn», d. v. s. i tur <strong>och</strong> ordning allt efter s<strong>om</strong> de ink<strong>om</strong>ma <strong>och</strong> anmälas<br />
färdiga till lastning, utan att tiden för lastens erhållande helt <strong>och</strong> hållet<br />
beror på den garanti, s. k. »colliery guarantee», s<strong>om</strong> derfor lemnas af vederbörande<br />
grufbolag. I ifrågavarande garanti bestämmes i allmänhet ett visst<br />
antal timmar för ångfartyg, eller dagar för segelfartyg, in<strong>om</strong> hvilka lastningen<br />
skall vara fullbordad. Med dessa timmar <strong>och</strong> dagar menas dock alltid »colliery<br />
working hours» eller »colliery working days» (alltid fulla arbetsdagar), <strong>och</strong> räknas<br />
tiden sålunda endast för så vidt brytningsarbete derunder verkligen försiggår<br />
i den ifrågavarande grufvan. Sås<strong>om</strong> väl bekant, afbrytes dock detta arbete af<br />
många anledningar, sås<strong>om</strong> söndagar, allmänna <strong>och</strong> lokala helg- <strong>och</strong> fridagar, aflöningsdagar,<br />
olyckshändelser i grufvan, strejker o. s. v.; hvad särskildt de<br />
lokala fridagarne beträffar, förtjenar nämnas den vecka vid mids<strong>om</strong>martiden, då<br />
de s. k. Gosforth Park Race's ega rum, samt veckan emellan jul <strong>och</strong> nyår, då<br />
i regel ej mycket arbete försiggår i distriktets grufvor. Ett fartyg, s<strong>om</strong> enligt<br />
garanti bör lastas på t. ex. sex »colliery working days», kan således under<br />
ogynsamma <strong>om</strong>ständigheter blifva liggande här 14 dagar utan att öfverliggedagarne<br />
börja löpa. Likväl inträffar ofta att fartyg i hemlanden befraktas för<br />
att här intaga last (s<strong>om</strong> ofta vid befraktningens afslutande ännu ej är köpt),<br />
utan att i certepartiet hänvisas till »colliery guaranteen», eller att i certepartiet<br />
endast stipuleras ett visst antal dagar eller timmar, utan tillägg arbetsdagar<br />
(timmar) eller »colliery working days» (»hours») in<strong>om</strong> hvilka lastningen skall<br />
vara fullbordad. Kan lasten in<strong>om</strong> föreskrifven tid ej erhållas <strong>och</strong> skepparen<br />
med anledning deraf gör anspråk på ersättning för öfverliggedagar, mötes han
375<br />
af köpmannen, s<strong>om</strong> under anförda förhållanden aldrig ingår på att betala ersättning,<br />
med den invändningen att »colliery guaranteen» innehåller något helt<br />
annat än eertepartiet, att lasten ännu ej ens är köpt <strong>och</strong> att således någon<br />
garanti ej föreligger, eller åberopas »cust<strong>om</strong> of the port» eller den <strong>om</strong>ständigheten<br />
att haD, köpmannen, ej haft något med befraktningen att göra. Då, sås<strong>om</strong><br />
ofta varit fallet, eertepartiet innehåller en klausul, att skepparen är skyldig,<br />
ofta vid högt vite, att teckna »rena» koaossementer, eller också att anspråk<br />
på ersättning för öfverliggedagar skola ersättas på lastningsorten <strong>och</strong> att lasten<br />
derför ej får häfta, inses lätt att skepparen befinner sig i en högst vansklig<br />
ställning <strong>och</strong> utsigterna att slutligen erhålla den ersättning, hvarpå han på grund<br />
af certepartiet med fog kan göra anspråk torde ofta blifva mycket tvifvelaktiga.<br />
Befälhafvare å fartyg, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma hit sås<strong>om</strong> fraktsökande, torde också<br />
böra taga i betraktande ofvan angifna förhållande, att lastningen ej försiggår<br />
efter »regular turn», hvilken föreställning ännu af många hyses.<br />
Cardiff.<br />
Vid återblick på det förgångna aret, s<strong>om</strong> ingick utan några stora förhoppningar,<br />
befinnes att, hvad Cardiff beträffar, de ekon<strong>om</strong>iska förhållandena inverkat<br />
mindre hämmande än i andra engelska affärscentra. Cardiff har ej gått tillbaka,<br />
utan blott hvilat, för att med desto större energi begagna sig af förbättrade<br />
konjunkturer.<br />
Dess skeppsfart, Barry inbegripen, var ungefär densamma s<strong>om</strong> år 1892;<br />
tonnagen af inklarerade fartyg visade 7,123,602 ton mot 7,106,182 ton år<br />
1892, eller en tillökning af 17,420 ton. Utklareringen visade emellertid en<br />
minskning af 264,082 ton.<br />
Utskeppningen af kol, kokes <strong>och</strong> »Patent Fuel», inberäknade s. k. »bunkers»<br />
samt kol för segelfartygens behof, stannade vid 13,303,190 ton eller<br />
615,579 ton mindre än år 1892, deraf »bunkers» 109,972 ton. Denna minskning<br />
föranleddes helt <strong>och</strong> hållet af en oväntad, planlös 5 veckors strejk i<br />
härvarande kolgrufvedistrikt under augusti <strong>och</strong> september månader. Kolframbringarne,<br />
»the hauliers», lemnade utan afvaktan på utgången af lagbestämd<br />
uppsägningstid sitt arbete, emedan de ej erhöllo begärd 20 % förhöjning å<br />
arbetslönen, <strong>och</strong> då de andra arbetarne ej ville eller tillätos taga de strejkandes<br />
plats, förorsakades en nästan allmän stagnation. Slutet kunde dock blifva endast<br />
ett — återupptagande af arbetet på de gamla vilkoren, då de strejkande voro<br />
oorganiserade, utan medel, arbetsinställelsen olaglig <strong>och</strong> företagen utan ledarnes<br />
gillande. Nöden k<strong>om</strong> snart <strong>och</strong> tvingade till underkastelse.<br />
Det är att hoppas att den stadiga utvecklingen af Cardiffs export, med de<br />
högre kolpris, s<strong>om</strong> här erhållas, hvilka pris betingas jemte af kolens godhet<br />
af den tillit till kontraktens utförande, s<strong>om</strong> ingifves gen<strong>om</strong> säkerheten för arbetets<br />
oafbrutna fortgång, så länge aflöningen bestämmes gen<strong>om</strong> »the sliding<br />
scale», ej måtte lida af denna obetänksamma arbetsinställelse.<br />
»Sliding seales-principen synes ännu hafva tillit hos arbetarne, synnerligen<br />
efter att vid hvarje revision flere procents löneförhöjning egt rum, sedan kolprisen<br />
stigit <strong>och</strong> antagligen k<strong>om</strong>ma att bibehålla sig, <strong>och</strong> man hoppas att en<br />
för arbetarne fördelaktigare öfverensk<strong>om</strong>melse skall kunna afslutas efter utgången<br />
af den hittills varande, den 30 september.<br />
Vid årets början betingade bästa ångkol ej högre pris än 9 sh. à 9 sh. 6 d.,<br />
på hvilken grund kolkontrakten för 1893 uppgjordes, <strong>och</strong> efter öfverensk<strong>om</strong>melse
376<br />
<strong>om</strong> ny »sliding scale» föll priset ännu lägre, så att grufegaren fann, att han<br />
pä kontrakt erhöll lika mycket <strong>och</strong> stund<strong>om</strong> mer än i den öppna marknaden.<br />
I maj månad började dock prisen åter gå stadigt upp <strong>och</strong> Cardiff trodde sig<br />
få draga fördel af strejken i Forest of Dean <strong>och</strong> den följande stora Midlandstrejken,<br />
då »the haulier's» strejk härstädes inträffade, vid hvilken prisen stodo<br />
för bästa ångkol 13 sh. à 13 sh. 6 d. <strong>och</strong> bästa huskol 10 sh. 9 d. à 11 sh.<br />
pr ton f. o. b. Sedan Midlandstrejken uppdrifvit prisen till en oskälig höjd,<br />
noterades de vid årets slut till 15 sh. 6 d. à 16 sh. 6 d. för bästa ångkol<br />
<strong>och</strong> <strong>om</strong>kring samma siffror for bituminösa kol. Utsigterna för 1894 synas<br />
synnerligen uppmuntrande <strong>och</strong> kolkontrakten uppgöras betydligt högre än för<br />
1893, antagligen till 12 à 13 sh. f. o. b.<br />
På kolkontrakten med Sverige <strong>och</strong> Norge lära betydande förluster hafva<br />
egt rum.<br />
Af de exporterade kolen hafva utförts från Barry 4,211,000 ton, eller<br />
en tillökning från föregående år af 30,000 ton.<br />
Stål- <strong>och</strong> jernindustrien var äfven under 1893 otillfredsställande med till<br />
<strong>och</strong> med lägre pris än föregående året, så att vid årets slut noteringen för<br />
tunga skenor ej var högre än £ 3. 12. 6 à £ 3. 15. 0 pr jernvagn vid verken.<br />
Utskeppningen från Cardiff var fortfarande obetydlig eller 24,000 ton<br />
rails <strong>och</strong> 27,000 ton annat stål <strong>och</strong> jern, dock 6,000 <strong>och</strong> 8,000 ton respektive<br />
mera än 1892.<br />
Hvad Cardiffs införselsartiklar, trävaror, jernmalm <strong>och</strong> säd, beträffar, har<br />
trävaruimporten jemförd med den till andra hamnar varit betydlig. Cardiff har<br />
deri ryckt upp till platsen näst efter London, då Liverpool under 1893 gått<br />
tillbaka. Cardiffs import var 631,474 loads; visserligen 31,653 loads mindre<br />
än 1892, men med hela Englands import nedgående med eirka 670,000 loads,<br />
är Cardiffs ställning ganska beaktningsvärd. Man ämnar äfven söka beliålla den,<br />
då Severn s öppnande för navigation af fartyg upp till 400 ton ingifver rättmätig<br />
förhoppning <strong>om</strong> att, till trots af Manchesterkanalen, kunna utvidga operations<strong>om</strong>rådet<br />
in<strong>om</strong> »the Midlands» upp mot Staffordshire.<br />
Af jernmalm har importerats 650,000 ton eller CD tillökning af 68,000<br />
ton, betingadt af Dowlais-verkens årligen ökade verksamhet. Priset har dock<br />
hållit sig ytterst lågt <strong>och</strong> har fluktuerat mellan 11 sh. <strong>och</strong> 11 sh. 6 d. för<br />
Rubio- <strong>och</strong> högst 10 sh. 6 d. för Tafna- <strong>och</strong> Garnueha-malm cif.<br />
Spanmålsinförseln fortgår att årligen tilltaga. Så infördes nästlidna år<br />
3,685,000 cwts eller 603,000 cwts mera än år 1892.<br />
Orten ser med tillfredsställelse på hvarje år ökad import; men den hämmas<br />
i sin färetagsamhetsifver gen<strong>om</strong> dockmouopolet i Cardiff. Bote Docksbolaget<br />
vill ej bereda rum för importen eller sälja land för andra att bygga<br />
en importdocka. Det arbetas derför nu ifrigt på att få till stånd en »Harbour<br />
Trust», <strong>och</strong> det ser ut s<strong>om</strong> det skulle lyckas, då säljarne äro villiga <strong>och</strong> behofvet<br />
af utrymme trängande, så att liberal betalning kan erbjudas. Men<br />
markisens of Bute försäljningslust inskränker sig måhända till dockorna, s<strong>om</strong><br />
gifva dålig ränta, för att behålla närgränsande land, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> dockornas tillvaro<br />
mångdubblats i värde, hvarigen<strong>om</strong> förslaget måste stranda.<br />
I Barry har en ny docka redan påbörjats, s<strong>om</strong> beräknas blifva färdig efter<br />
<strong>om</strong>kring fyra års tid.<br />
Helsotillståndet har under året varit tillfredsställande. 17 fall hafva vårdats<br />
i afdelningen för smittosamma sjukd<strong>om</strong>ar hörande till hoapitaläkeppet<br />
»Hämmadryad»; deraf 11 tyfus, 2 pyæmia, 2 erysipelas, 1 messling <strong>och</strong> 1<br />
koleradiarrhé.
377<br />
Ett fartyg anlände utanför hamnen med 2 kolerapatienter <strong>om</strong> bord, hvilka<br />
blefvo förda till sjukhuset på Flatholm, en ö 3 mil från strand utanför Cardiff.<br />
Ett krematorium har der blifvit uppbygdt till förbränning af i kolera aflidne,<br />
till hvars begagnande tillåtelse har gifvits åt Bristols <strong>och</strong> Gloucesters<br />
sundhetsmyndigheter.<br />
Härvarande myndigheter hafva dock hittills med framgång motsatt sig upprepad<br />
anhållan från närgränsande hamnar att få till sagda ö försända fartyg<br />
med kolera <strong>om</strong> bord. De frukta att Cardiff skulle derigen<strong>om</strong> blifva förklarad<br />
för en smittad hamn, till oberäknelig skada för dess skeppsfart. Ej ens åt<br />
Barry har sådan tillåtelse lemnats.<br />
Hvad svenska <strong>och</strong> norska skeppsfarten beträffar, har den varit ganska tillfredsställande,<br />
oaktadt frakterna till de flesta ställen, dit kol härifrån skeppas<br />
— redan vid årets början låga—, ytterligare nedgingo med från 5 till 25 %.<br />
Våra fartyg nödgades derför till betydande antal sluta på de osunda brasilianska<br />
hamnarna.<br />
Antalet af hit anlända fartyg var:<br />
Större delen anlända i barlast <strong>och</strong> afgå med få undantag med kollast.<br />
Af här utskeppade kol afsändes till svenska <strong>och</strong> norska hamnar följande<br />
qvantiteter:<br />
Svenska Ton<br />
Stockholm 30,000<br />
Göteborg 12,000<br />
Saltkällan 3,500<br />
Malmö 2,275<br />
Karlskrona.. 2,133<br />
Kalmar 1,970<br />
Landskrona 1,540<br />
Norrköping 950<br />
Helsingborg 675<br />
Gefle 650<br />
Gottskär 630<br />
Ystad 600<br />
Sundsvall 277<br />
Karlshamn 125<br />
Ton 57,325<br />
Norska Ton<br />
Kristiania 13,300<br />
Bergen 5,765<br />
Slemmestad 1,587<br />
Sannesund 1,210<br />
Drammen 1,110<br />
Möss 935<br />
Trondhjem 935<br />
Horten 888<br />
Kristianssand 600<br />
Tr<strong>om</strong>sö 550<br />
Tönsberg 420<br />
Fredrikshald 380<br />
Skien 270<br />
Ton 27,950<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 25
378<br />
År 1892 skeppades till Sverige 54,596 ton <strong>och</strong> till Norge 15,700.<br />
Af jernvägsskenor afsändes:<br />
år 1893 till Sverige 450 ton <strong>och</strong> till Norge 149 tonT<br />
mot år 1892 » » 4,406 » » » 2,825 »<br />
Värdet af kol- <strong>och</strong> jernutskeppningen uppgick:<br />
år 1893... till Sverige £ 34,272 <strong>och</strong> till Norge £ 15,275,<br />
mot år 1892 » » 57,696 » » 24,645.<br />
Införseln till Cardiff från Sverige <strong>och</strong> Norge bestod af:<br />
Furuplankor <strong>och</strong> battens från Östersjön hafva under året haft god efterfrågan<br />
<strong>och</strong> voro lagren vid årets slut ej stora.<br />
Större delen af svensk <strong>och</strong> norsk pitprops afyttras här gen<strong>om</strong> i början af<br />
året ingångna kontrakter, <strong>och</strong> uppgifves priset för året hafva varit 25 sh. pr<br />
load allt igen<strong>om</strong>.<br />
Norskt gruftimuier levererades under säsongen till pris varierande mellau<br />
23 sh. <strong>och</strong> 27 sh. 6 d. pr load samt fransk pitwood från 14 sh. till 16 sh.<br />
pr ton. Den under höstmånaderna rådande kolgrufvestrejken synes icke hafva<br />
berört pitpropsmarknaden något väsentligare, <strong>och</strong> lära kontrakter för leverans<br />
under nu ingångna året hafva uppgjorts till samma pris s<strong>om</strong> under det föregående.<br />
Stora kontrakter för fransk pitwood för innevarande år lära hafva antagits<br />
för mellan 15 sh. <strong>och</strong> 16 sh. pr ton.<br />
Uti den ganska betydande sädesimporten till Cardiff torde ej Sverige kunna<br />
deltaga i någon anmärkningsvärdare grad, fastän dess hafre här har högt anseende.<br />
Visserligen infördes hit sistlidet år 30,345 cwts trots de höga prisen
379<br />
derå, i följd af stor efterfrågan från Frankrike, men priset blir dock alltid en<br />
afgörande faktor, <strong>och</strong> häri konkurrerar med framgång den irländska <strong>och</strong> ryska<br />
hafren.<br />
Af den svenska <strong>och</strong> främst norska utförselsartikeln till Cardiff, trämassa,<br />
har mängden varit ungefär densamma från Norge s<strong>om</strong> år 1892 <strong>och</strong> från Sverige<br />
något mindre. Tillfälle till afsättning är också begränsadt, då endast ett pappersbruk<br />
finnes å orten eller dess närhet, <strong>och</strong> afsättningen bestämmes af detta<br />
pappersbruks förbrukningsförmåga.<br />
Det nya året har ingått med ljusa utsigter, <strong>och</strong> <strong>om</strong> fortsättningen håller<br />
hvad början utlofvar, <strong>och</strong> inga nya strider uppstå mellan kapital <strong>och</strong> arbete,<br />
k<strong>om</strong>mer åtminstone skeppningen af kol att ökas väsentligt.<br />
Grimsby.<br />
På grund af den stora kolstrejken under s<strong>om</strong>maren, hvilken i väsentlig<br />
mån inverkade förlamande på härvarande affärer, har importen under året betydligt<br />
minskats.<br />
Införseln, jemförd med densamma under föregående år, ställer sig på följande<br />
sätt:<br />
Plankor, battens <strong>och</strong> bräder 1893 loads 225,962<br />
mot under 1892 » 230,602<br />
Minskning: 4,640<br />
Hugget virke af alla slag 1893 loads 54,284<br />
mot under 1892 - » 81,956<br />
Minskning: 27,672<br />
Trävarorna hafva hitförts hufvudsakligen å Öslersjöfarare till låga <strong>och</strong> ofördelaktiga<br />
frakter på sätt nedan angifves:<br />
Archangel 35 sh. till 40 sh. pr standard<br />
Onega 32 » 6 d. J> 35 » » »<br />
Gefle <strong>och</strong> Kronstadt 19 » » 21 » » »<br />
Viborg -- 21 » » 23 » 6 d. » »<br />
Nedre Botten 22 » 6 d. » 25 » » B<br />
Björneborg 20 » » 23 i> » »<br />
Öfre Botten 23 » J> 27 » » »<br />
Jern <strong>och</strong> stål införas fortfarande blott sås<strong>om</strong> barlast i trälastade fartyg,<br />
företrädesvis från Stockholm <strong>och</strong> Gefle.<br />
Årets import utgör af jern 7,917 ton<br />
» » » » stål 370 »<br />
Totalsumma 1893 8,287 ton<br />
mot år 1892 ... 15.221 »<br />
Minskning 6,934 ton<br />
Denna hamn har lidit mycket under sistlidet år af ovanliga orsaker till<br />
affärsbetryck, bland hvilka särskildt bör nämnas kolstrejken, kolerafarsot <strong>och</strong> en<br />
häftig storm under november. Den först anförda berörde ödesdigert nästan<br />
hvarje gren af industrien <strong>och</strong> i synnerhet skeppsfarten.
380<br />
Kort efter slutet af juli upphörde här nästan all utskeppning af kol <strong>och</strong><br />
detta fortfor till slutet af november.<br />
Efter det tillfälliga biläggandet af tvisten fingo affärerna förnyadt lif <strong>och</strong><br />
under årets sista månad har utförseln af kol varit mycket betydlig. Minskningen<br />
i densamma hade emellertid varit för stor för att kunna täckas under en<br />
enda månad, <strong>och</strong> «huru qvantiteten af kol, s<strong>om</strong> numera lastas i denna hamn, är<br />
mycket större än under motsvarande tidrymd under föregående ár, k<strong>om</strong>mer den<br />
under fyra månader nödtvungna sysslolösheten nödvändigt att förminska totalexporten<br />
för året.<br />
Största delen af de kol, s<strong>om</strong> härifrån utskeppats, k<strong>om</strong>mer från grufvorna<br />
i Yorkshire <strong>och</strong> Derbyshire. Under det strejken varade, bragtes tusentals ton<br />
kol till Grimsby sjövägen från hamnar i Skotland, norra England <strong>och</strong> äfven<br />
South-Wales. Så skedde hufvudsakligen för Manchester—Sheffield- <strong>och</strong> Lincolnshirejernvägsbolaget,<br />
äfvens<strong>om</strong> för åtskilliga kolförbrukande firmor, sås<strong>om</strong><br />
gask<strong>om</strong>paniet, kol-, salt- <strong>och</strong> garfverik<strong>om</strong>paniet med flere andra.<br />
rades likaledes från kontinenten.<br />
Kol importe<br />
Under juli var priset på bästa South-Yorkshire »Härd Steam CoalsB 12<br />
sh. pr ton, 2:dra qvaliteten hårda ångkol 10 sh. 6 d. pr ton <strong>och</strong> ång-Bcobbles»<br />
9 sh. 9 d., allt f. o. b., men efter strejkens inträde stego prisen för ofvannämnda<br />
qvaliteter till 18, 14 <strong>och</strong> 12 sh. pr ton f. o. b.<br />
Totalexporten år 1893 utgjorde 378,214 ton<br />
» » 1892 B 603,201 »<br />
Minskning 224,987 ton,<br />
hvaraf utförseln till Sverige år 1893 utgjorde 99,120 ton<br />
mot år 1892 185,688 B<br />
Minskning 86,568 ton.<br />
Utförseln till Norge år 1893 utgjorde 37,593 ton<br />
mot år 1892 44.582 »<br />
Minskning 6,989 ton.<br />
Kolfrakterna började låga, men förbättrades något mot årets slut, <strong>och</strong> voro<br />
i gen<strong>om</strong>snitt följande:<br />
Till Kristiania £ 3. 10. 0 till £ 6. 0. 0<br />
» Stockholm » 4. 10. 0 » » 5. 5. 0<br />
» Norrköping » 4. 15. 0 B » 5. 5. 0<br />
» Malmö <strong>och</strong> hamnarna vid Öresund »4. 0. 0 » J 5. 0. 0<br />
» Åhus »4. 0. 0 » »5. 0. 0<br />
» Kronstadt »4. 0. 0 B » 5. 0. 0<br />
B Köpenhamn B 4. 0. 0 B » 5. 15. 0<br />
Hvad införseln af is angår, var<br />
totalimporten år 1893 63,028 ton<br />
B B 1892 61,306 »<br />
Ökning 1,722 ton.<br />
Denna ökning förorsakades af den ovanligt varma s<strong>om</strong>maren; tillverkning<br />
af is har fortfarande egt rum till ungefär enahanda <strong>om</strong>fattning s<strong>om</strong> under 1892.
381<br />
Resultatet af denna tillverkning har icke uppmuntrat till dess utsträckning,<br />
alldenstund priset på här tillverkad is är högre än det å sådan från Norge.<br />
Priset på norsk is direkt från produktionsstället var 1 sh. 6 d. till 2 sh. 6 d.<br />
pr ton f. o. b., under det att detsamma vid försäljning under s<strong>om</strong>maren från<br />
förrådshusen vexlade från 2 sh. 6 d. till 7 sh. 6 d. pr ton f. o. b. Cif.priset<br />
var 9 sh. till 14 sh. 6 d. <strong>och</strong> frakten <strong>om</strong>kring 7 sh. pr ton.<br />
Omsättningen af fisk fortfor att stegras. Byggandet af ångtrawler, s<strong>om</strong><br />
under 1892 låg alldeles nere, fick förnyadt lif år 1893, <strong>och</strong> antalet ångfiskefartyg<br />
har betydligt ökats. Från slutet af juni till slutet af september tillväxte<br />
detta med en ångare i veckan.<br />
Åtskilliga fartyg hafva under årets lopp gått förlorade, men flertalet deraf<br />
voro smackar, så att, på det hela taget, Grimsby's fiskeflotta blifvit betydligt<br />
ökad.<br />
Island.<br />
Tre norska fiskesmackar hafva hitfört kabiljo <strong>och</strong> halleflundror från<br />
Under året ilandförd fisk utgjorde<br />
under 1893 75,000 ton mot<br />
» 1892 62,706 »<br />
Ökning 12,294 »<br />
Tolf laddningar färsk makrill infördes från Norge med små norska ångfartyg.<br />
Åtskillig färsk sill har likaledes införts från Norge <strong>och</strong> Sverige med reguliera<br />
ångbåtar.<br />
Hull.<br />
Till åskådliggörande af svenska <strong>och</strong> norska <strong>sjöfart</strong>en på denna hamn, jemförd<br />
med den under närmast föregående år, meddelas nedan anförda uppgifter.<br />
Inklarerade svenska fartyg.<br />
Från<br />
1893<br />
Antal Tonnage<br />
1892<br />
Antal Tonnage<br />
Sverige 205 75.786 236 83,495<br />
Norge 17 5,054 8 3,295<br />
Andra länder 39 21,287 51 25,696<br />
Inköpta i Hull — — 3 2,814<br />
Summa 261 102,127 298 115,300<br />
Samtliga dessa fartyg ank<strong>om</strong>mo med last, med undantag för 8 ångare <strong>om</strong><br />
4,908 ton. Af totalantalet voro 147 ångare <strong>om</strong> 66,618 tons drägtighet.<br />
Inklarerade norska fartyg.<br />
Från Antal Tonnage Antal Tonnage<br />
Norge 110 35,457 167 53,033<br />
Sverige 33 9,025 44 14,548<br />
Andra länder 67 38,406 85 46,566<br />
Inköpta i Hull — — 1 77<br />
Summa 210 82,888 297 114,224<br />
Af dessa voro 8 fartyg <strong>om</strong> 1,518 ton barlastade, <strong>och</strong> utgjorde ångarnes<br />
antal 66 <strong>om</strong> 25,100 ton.
Till<br />
382<br />
Utklarerade svenska fartyg.<br />
1893<br />
Antal Tonnage<br />
1892<br />
Antal Tonnage<br />
Sverige, med last 104 40,849 177 '65,800<br />
B i barlast 88 26,883 51 15,390<br />
Norge, med last 1 238 — —<br />
» i barlast 3 884 — —<br />
Andra länder, med last 8 2,087 26 10,894<br />
)> » i barlast 57 30,811 44 24,641<br />
Kondeinneradt 1 324 — —<br />
Summa 262 102,076 298 116,725<br />
Utklarerade norska fartyg.<br />
Till Antal Tonnage Antal Tonnage<br />
Norge, med last 23 7,362 72 21,066<br />
» i barlast 62 21,468 52 17,326<br />
Sverige, med last 22 7,709 42 14,565<br />
» i barlast 22 8,825 18 5,532<br />
AndFa länder, med last 19 7,549 45 17,017<br />
» » i barlast 62 30,892 64 35,991<br />
Summa 210 83,805 293 111,497<br />
Det ökade antal fartyg, hvilka, sås<strong>om</strong> ofvan synes, lemnat denna hamn barlastade,<br />
utgör, dess värre, ett fullk<strong>om</strong>ligt, bevis å dervarande affárs<strong>om</strong>sättning<br />
under året. I min senaste årsberättelse <strong>om</strong>nämnda stridigheter med härvarande<br />
dockarbetare vid lastning af ett norskt fartyg, visade sig vara ett förespel till<br />
kort derefter vidare utvecklade oroligheter, hvilkas spår länge k<strong>om</strong>ma att blifva<br />
märkbara, <strong>och</strong> detta ej blott lokalt, utan in<strong>om</strong> hela arbetarebefolkningen. Den<br />
hufvudsakliga grundvalen för dockarbetarestrejken i Hull utgjordes af arbetareföreningsledarnes<br />
fordran att endast till denna förening hörande arbetare finge<br />
användas vid med fartygens lossning eller lastning förenade arbeten. Arbetsgifvarne<br />
åter funno att de af nämnde ledare för ernåendet af detta mål vidtagna<br />
åtgärder ovilkorligen nödvändiggjorde deras bekämpande, <strong>och</strong> resultatet af<br />
härigen<strong>om</strong> föranledd strid har blifvit, att de af arbetareföreningen framstälda<br />
fordringar måst öfvergifvas, så att f. n. ej någon svårighet mot fritt aftal förefinnes.<br />
Ytterligare fördelar för fartygsegare vunnos derjemte med hänseende<br />
till öfverarbete under lördagseftermiddagar samt användande af föreniugen ej<br />
tillhörande stufvare.<br />
Knappast hade nu anförda strejk afslutats, förrän affärerna i denna hamn<br />
drabbades af följderna af den stora kolstrejken, s<strong>om</strong> genast på det svåraste utöfvade<br />
inflytande på exporten af kol. Denna har deraf skadats till den <strong>om</strong>fattning,<br />
att antagligen många år torde åtgå innan exporten hinner ernå sitt<br />
dittillsvarande <strong>om</strong>fång, hvilket är så mycket beklagligare, s<strong>om</strong> ihärdiga åtgärder<br />
för att göra Hull till en betydligare kolexporthanin just då började lemna förhoppning<br />
<strong>om</strong> framgång. Totalbeloppet af årets afskeppningar till utlandet föll<br />
ock härigen<strong>om</strong> till 387,293 ton, mot 879,127 ton under 1892.<br />
Under året har ett vigtigt afgörande k<strong>om</strong>mit till stånd med hänseende till<br />
den länge oafgjorda frågan rörande Hull-dockk<strong>om</strong>paniets egend<strong>om</strong>. Regeringens<br />
sanktion har nämligen erhållits till en parlamentsakt gen<strong>om</strong> hvilken »North-<br />
Eastern Railway C:o» bemyndigats att inköpa hela nyssanförda egend<strong>om</strong> på
383<br />
vilkor, sota allmänt anses vara synnerligen gynsamma för Hulls utveckling sås<strong>om</strong><br />
hamn. Bland nämnda vilkor ingår ock förbindelse för jernvägsbolaget att<br />
in<strong>om</strong> förloppet af 7 år nedlägga minst £ 500,000 å nödiga förbättringar; oeh<br />
redan planlagda eller igångsatta arbeten bära vittne <strong>om</strong> de nya egarnes frikostiga<br />
bemödanden att vidare utveckla de förmåner hamnen redan förut eger<br />
gen<strong>om</strong> sitt läge <strong>och</strong> andra gynsamma förhållanden.<br />
De dockor, af hvilka »Hull & Barnsley Railway & Dock C:o» är i besinning,<br />
k<strong>om</strong>ma fortfarande att förblifva i nämnda bolags oberoende ego.<br />
Bland nyss anförda förbättringsarbeten ingår ock att i närmaste framtid<br />
bereda ökade lättnader för fiskimporten, både med hänseende till dockor <strong>och</strong><br />
kajutrymme. Man har nämligen länge klagat öfver att härvarande landningsplats<br />
för fisk ingalunda motsvarade fordringarna af denna snabbt tilltagande industri,<br />
<strong>och</strong> detta har isynnerhet varit fallet sedan importen af sill gen<strong>om</strong> särskildt<br />
dertill anordnade ångare vunnit allmänt begagnande.<br />
Under senaste tvenne år har ock denna hamn till stor <strong>om</strong>fattning besökts<br />
af tyska 5>trawlersi>, hvilka först funno sin väg hit under kolerans härjningar<br />
i Hamburg.<br />
Samtliga till Hull ank<strong>om</strong>na fartyg egde<br />
under 1893 en drägtighet af. 2,973,510 ton<br />
mot under 1892 3.282,880 »<br />
hvaraf voro svenska under 1893 3'é4 % 1892 3-5 1 % 1891 3-61 %<br />
» B norska » r· 2'78 % » 3"é8 ''„ » 2'99 %<br />
Samtliga inklarerade fartyg voro från<br />
Sverige 422 st. <strong>om</strong> 213,647 ton under 1893<br />
» 465 » » 253,399 » » 1892<br />
Norge 275 » » 156,087 » s> 1893<br />
» 366 )i » 184,360 >< » 1892<br />
De väsentligaste varuslag, s<strong>om</strong> ingått i importen från Sverige <strong>och</strong> Norge<br />
under senaste trenne år, hafva varit:<br />
Från Sverige.<br />
Slag 1893 1892 1891<br />
Trävaror, sågade loads 128,713 135.659 134,709<br />
» huggna » 40,759 74,286 81,177<br />
Trämassa ton 7,527 8,097 10,533<br />
Jern <strong>och</strong> stål » 43,531 44,005 64,055<br />
Tack- <strong>och</strong> skrotjern » 18,730 20,059 22,979<br />
Papper cwts 37,863 38,185 27,950<br />
Smör B 176,434 143,584 131,097<br />
Fläsk » 10,203 2,293 4,781<br />
Hafre » 107,587 47,959 109,369<br />
Fisk » 479,502 540,596 383,450<br />
Tändstickor lådor 23,192 16,250 818<br />
samt härförutan under senaste år: bark 630 ton; ost 125 cwts; koppar 65<br />
cwts; repslageriarbeten 72 kollis; vicker 5,453 bushels; ärter 1,500 bushels;<br />
droger 31 kollis; ägg 114 lådor; frukt 175 kollis; glas 820 cwts; skinkor 233<br />
cwts; hår 87 balar; hö 1,090 balar; horn 282 cwts; hudar 1,673 cwts; ister
384<br />
60 cwts; margarin 52 cwts; gödningsämnen 295 ton; kött 192 cwts; papp<br />
4,438 cwts; malm 33 ton; potäter 1,800 cwts; trän 53 kärl; lump 2,935 balar;<br />
skinn 100 balar; spritvaror 31 gallons; talg 140 cwts; tjära 164 kärl;<br />
ull 28 balar; gulmetall 490 cwts <strong>och</strong> zink 60 cwts.<br />
Från Norge.<br />
Slag 1893 1892 1891<br />
Trävaror, sågade loads 10,627 12,440 7,768<br />
» huggna » 23,477 47,562 36,533<br />
Trämassa ton 11,591 12,253 16,999<br />
Fisk cwts 443,710 415,112 403,957<br />
Trän kärl 2.193 2,713 2,180<br />
Is ton 18,308 13,530 26,940<br />
Smör cwts 6,518 2,627 2,968<br />
Margarin » 3,921 10,946 20,207<br />
Papper » 42,714 36,116 33,186<br />
Hafre » 1,010 400 14,736<br />
Tändstickor lådor 20,336 24,420 4,643<br />
hvartill k<strong>om</strong>mer för senaste ár: fläsk 190 cwts; öl 38 lådor; ost 132 cwts;<br />
repslageriarbeten 471 kollis; korn 980 ewts; droger 396 cwts; frukt <strong>och</strong> grönsaker<br />
377 kollis; mjöl 40 cwts; vildt 631 kollis; glas 791 cwts; hö 5,184<br />
balar; horn 224 cwts; hudar 2,181 cwts; häjtar 79 st.; stångjern 2,034 ton;<br />
tack- <strong>och</strong> skrotjern 212 ton; gödningsämnen 80 ton; kött 2,357 cwts; papp<br />
3,217 cwts; malm 4,005 cwts; lump 2,177 balar; skinn 29 balar; spritvaror<br />
28 gallons; talg <strong>och</strong> stearin 636 cwts; tjära 89 kärl; ull 320 balar; gulmetalt<br />
3,453 cwts <strong>och</strong> zink 165 cwts.<br />
Importen af trävaror visar från båda länderna ett betydligt aftagande, s<strong>om</strong>dock<br />
hufvudsakligen orsakats af de båda ofvan anförda strejkerna. Tillförseln<br />
af smör befinner sig deremot i tillväxt; af norsk margarin äter i aftagande.<br />
Den skarpa konkurrens s<strong>om</strong> skandinaviskt smör redan mött i London <strong>och</strong> södra<br />
England af kolonialsmör synes befinna sig i stadigt tilltagande <strong>och</strong> börjar att<br />
göra sig känbar äfven in<strong>om</strong> denna del af landet.<br />
Importen af fisk företer fortfarande betydliga siffror. Den, enligt uppgift,<br />
mellan exportörerna bildade »ring» har icke förmått att begränsa tillförseln in<strong>om</strong><br />
rimligt <strong>om</strong>fång, <strong>och</strong> resultatet häraf har utan tvifvel medfört förluster, då denna<br />
vara f. n. — efter påsk — har praktiskt varit osäljbar. Under innevarande<br />
år 1894 hafva hittills redan 123 svenska <strong>och</strong> norska ångare hitfört sill, under<br />
det att under motsvarande tid af 1893 deras antal endast uppgick till 89.<br />
Is har funnit liflig efterfrågan till förmånligt pris; en följd af s<strong>om</strong>marens,<br />
varma väderlek. Det ökade antalet af ång-»trawlers» i förening med dessas,<br />
till aflägsna fångstplatser, t. ex. Island, utsträckta färder bidrager ock att stegra<br />
förbrukningen af nämnda konserveringsmedel.<br />
Tillförseln af får <strong>och</strong> nötboskap från Norge har under året helt <strong>och</strong> hållet,<br />
uteblifvit.<br />
Liverpool.<br />
Hela utrikes skeppsfarten på denna hamn under 1893 — alla nationers<br />
fartyg inbegripna — utvisar en icke obetydlig förminskning mot den år 1892.
385<br />
År Inklarerade Utklarerade<br />
1893 _.. 4,184 st. <strong>om</strong> 5,576,003 ton 3,324 st. <strong>om</strong> 4,585,645 ton<br />
1892 4,597 » » 6,245,430 » 3,718 s> » 5,216,699 »<br />
Minskning 413 » B 669,427 » 394 » » 631,054 »<br />
— 9 % — 11 % — 11 % — 12 %<br />
Orsaken till denna minskning af i gen<strong>om</strong>snitt 11 % är att söka dels i<br />
den allmänna stagnationen i verldens affärsrörelse, s<strong>om</strong> rádt allt ifrån slutet af<br />
1890, dels ock i de stora arbetarestrejkerna i b<strong>om</strong>ullsfabrikerna i Lancashire<br />
under början af året samt i kolgrufvedistrikterna in<strong>om</strong> mellersta <strong>och</strong> öfre England<br />
under årets senare hälft, hvilka strejker medförde förlamning in<strong>om</strong> nästan<br />
alla verksamhets<strong>om</strong>råden af industrien <strong>och</strong> trafiken.<br />
Fartygens medeldrägtighet för året visar sig hafva varit 1,353 ton mot<br />
1,380 år 1892, 1,307 år 1891 <strong>och</strong> 1,176 år 1888.<br />
De hitk<strong>om</strong>na norska fartygens medeldrägtighet har stigit till 619 ton mot<br />
600 ton år 1892.<br />
Norges deltagande i Liverpools ofvannämnda utrikes skeppsfart, i hvilken<br />
icke ingår fartyg, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mit från eller afgått till Storbritanniens <strong>och</strong> Irlands<br />
hamnar, har aftagit med <strong>om</strong>kring 12 %.<br />
År Inklarerade Utklarerade<br />
1893 334 st. <strong>om</strong> 208,855 ton 303 st. <strong>om</strong> 187,935 ton<br />
1892 380 » B 234,518 » 363 » » 216,157 »<br />
Härvid bör påpekas, att nära dubbelt så många fartyg s<strong>om</strong> under vanliga<br />
år måste gå till andra kolhamnar, i synnerhet till Syd-Wales, för att söka last,<br />
<strong>och</strong> att importen af pitprops från Norge sysselsatt endast 26 fartyg mot 47<br />
nästföregående år.<br />
Norges skeppsfart på Liverpool i det hela, inberäknadt kustfarten, ställer<br />
sig sålunda:<br />
År<br />
Inklarerade<br />
Antal Ton Bruttofrakt<br />
£<br />
Förtjenst<br />
pr ton<br />
Utklarerade<br />
Antal Ton Bruttofrakt<br />
£<br />
Förtjenst<br />
pr ton<br />
1893 368 226,102 221,300 19/7 372 232,592 42,050 3/8<br />
1892 392 239,347 275,940 23/0 400 241,516 49,950 4/1J<br />
— 6 % — H % — 20 % — 7%—3>\ % — 16 %<br />
Sammanlagda antalet norska ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna fartyg utvisa en fraktfor-<br />
»jenst pr reg.-ton af blott 11 sh. 6 d. mot 13/7 år 1892 <strong>och</strong> 13/11 år 1891.<br />
Sveriges skeppsfart på Liverpool har hållit sig nästan lika med den under<br />
1892 <strong>och</strong> är fortfarande långt mindre betydande än Norges samt visar ingalunda<br />
tendens till utvidgning eller inskränkning, likas<strong>om</strong> ej heller till stadgande<br />
på vissa trafikleder, med undantag för den jemförelsevis regelbundna ångbåtsförbindelsen<br />
med Göteborg.<br />
Ar<br />
Inklarerade<br />
Antal Ton Brnttofrakt<br />
£<br />
Förtjenst<br />
pr ton<br />
Ut klarerade<br />
Antal Ton Bruttofrakt<br />
£<br />
Förtjenst<br />
pr ton<br />
1893 71 46,795 33,470 14/3 72 50,113 9,060 3/7<br />
1892 74 50,656 36,650 14/6 72 48,559 9,580 3/9<br />
Den norska skeppsfarten visar sig hafva lidit mest i trävaruförseln från<br />
Norra Amerika, hvilken antagligen lemnat rederierna föga öfverskott. Isynnerhet
386<br />
torde detta vara förhållandet i pitchpinefarten frän sydstaterna, der fraktsatser<br />
af i gen<strong>om</strong>snitt 97/6 pr standard i årets första hälft <strong>och</strong> 92/6, eller något<br />
lägre, i dess midt lemnat en förtjenst pr reg.-ton af blott 19 sh. för hela året.<br />
Under allra sista tiden hafva fraktslut för denna led ingåtts mot 87/6 pr standard,<br />
hvilket enligt uppgift ej skall kunna leda till annat än förlust för rederiet.<br />
Den enda trafik, s<strong>om</strong> varit jemförelsevis tillfredsställande är mahognyförseln<br />
från vestindiska distriktet.<br />
Siffrorna för farten bort<strong>om</strong> Cap Horn oeh Goda Hopps-udden synas ej så<br />
nedslående; men farten på Kalifornien har dock i hvarje fall lemnat ogynsamt<br />
resultat.<br />
Hvad särskildt angår importen från Norge till Liverpool, visar sig minskning<br />
ut<strong>om</strong> i den af is, men äfven för denna hafva, oaktadt en betydlig tillväxt<br />
i lastqvantitet, lägre fraktsatser lemnat ett utbyte af blott 10/8 pr reg.-ton<br />
mot 11/3 år 1892.<br />
Importen af trämassa från Norge företer något högre utbyte pr ton, jeinfördt<br />
med 1892; men denna import är icke synnerligen betydande, i det trämassa<br />
föga användes i vestra delen af Lancashire.<br />
Sås<strong>om</strong> redan påpekats, var nedgången i importen af norsk pitprops betydlig:<br />
26 fartyg <strong>om</strong> 15,038 ton mot 47 fartyg <strong>om</strong> 24,900 toa år 1892 <strong>och</strong><br />
utbytet pr ton 9/0 mot 9/9 år 1892, 10/0 år 1891 <strong>och</strong> 11/0 år 1890.<br />
Under senare delen af den stora strejken i kolgrufvedistrikten hitfördes i<br />
norska fartyg 20 kollaster från de skotska vestkusthamnaroa; men den förtjenst,<br />
s<strong>om</strong> uppk<strong>om</strong> häraf, åtminstone för 15 ångfartygslaster, föll till stor del i händerna<br />
på härvarande firmor, s<strong>om</strong> befraktat dessa ångare för månad.<br />
Oaktadt hvad nu anförts rörande rederiernas gäckade förhoppningar under<br />
sistlidet år, synas dessa icke hafva minskat utan snarare ökat sin ihärdighet<br />
i afvaktan på bättre fraktförtjenst. Med alltjemt fallande tendens i fraktsatser<br />
gingo dock blott 53 fartyg hem till Norge under sistlidet år, mot 78 under<br />
1892 <strong>och</strong> 89 under 1891, hvarjemte antalet fartygsköp härstädes förblifvit sig<br />
temligen lika.<br />
Hvad angår utsigterna för innevarande ár, kan med visshet sägas, att de<br />
äro betydligt bättre än de voro vid förra årets början; <strong>och</strong> mången anser dem<br />
vara rent af goda.<br />
Manchesters skeppskanal öppnades för trafik ända upp till det nya docksystemet<br />
innevarande års första dag; men det antages, att den nya trafikleden<br />
icke k<strong>om</strong>mer att hafva synnerlig inflytelse på Sveriges eller Norges skeppsfart<br />
på Liverpool under de närmaste åren, <strong>om</strong> ens någonsin.<br />
I Liverpool råder stark spänning i afvaktan på resultatet af kanalens öppnande,<br />
likas<strong>om</strong> i Manchester. I sistanförda stad synes man allmänt hoppas att<br />
en stor del af skeppsfarten på Liverpool skall draga sig till den nya, mera<br />
centrala lossnings- <strong>och</strong> lastningsplatsen för Lancashire <strong>och</strong> <strong>om</strong>nejd, under det<br />
att man i Liverpool räknar pä att få behålla fullt lika mycken trafik s<strong>om</strong> tillförne,<br />
ehuru man äfven här medgifver, att den nja kanalen skall blifva lifligt<br />
trafikerad af pråmar <strong>och</strong> mindre ångfartyg.<br />
Planläggarne för kanalen utfäste sig att på densamma kunna tillföra<br />
fabriksdistrikterna deras förnödenheter for billigare kootnader än de s<strong>om</strong> varit<br />
rådande vid lossning i Liverpool. I sistnämnda stad har man deremot alltjemt<br />
framhållit att Manchester — med Salford — icke eger mer än 800,000 invånare<br />
utaf de 5 à 6 millioner, s<strong>om</strong> räknas på samtliga hithörande fabriksdistrikter,<br />
<strong>och</strong> att sjelfva Manchester numera icke är den förnämsta konsumenten<br />
af de varor, a<strong>om</strong> erfordras för de industrier, hvilkas medelpunkt denna<br />
stad otvifvelaktigt fortfar att vara. Om än kanalbolaget kan se sig i stånd att
387<br />
underbjuda Liverpool i leveranskostnader för varor, afsedda for sjelfva Manchester,<br />
hvilket mången betviflar, anses det dock ej vara i stånd att erbjuda<br />
någon besparing med hänseende till transport af varor till R<strong>och</strong>dale, Oldham,<br />
Stockport m. fl. närbelägna orter, <strong>och</strong> än mindre till mera aflägsna härdar för<br />
industrien, äfven <strong>om</strong> sjelfva fartygsfrakten från de importerade varornas utskeppningsorter<br />
skulle, mot här närd förmodan, hålla sig lika för Manchester<br />
<strong>och</strong> Liverpool.<br />
Det är ännu icke möjligt att uppgöra några beräkningar med bestämda<br />
siffror för att derpå grunda en förutsägelse <strong>om</strong> utgångeu af de båda stadernas<br />
täflan, ty åtskilliga af de vigtigaste faktorerna äro ännu obekanta, i det att<br />
ännu icke föreligga några förklaringar från jernvägsbolagen huruvida eller huru<br />
mycket jernvagsfrakterna härifrån till konsumtionscentra, eller från produktionacentra<br />
till Liverpool, kanna nedsättas, likas<strong>om</strong> ej heller från härvarande hamnstyrelse<br />
huruvida <strong>och</strong> till livad <strong>om</strong>fattning umgälderna för lossning <strong>och</strong> lastning<br />
kunna lindras eller borttagas: eller huruvida några åtgärder k<strong>om</strong>ma att företagas<br />
till underlättande af lossning eller lastning eller <strong>om</strong>lastniug. Ett sakförhållande<br />
torde dock härvid förtjena att anföras. Ett uorskt fartyg <strong>om</strong> nära<br />
1,000 ton, s<strong>om</strong> hitk<strong>om</strong> i slutet af november med plankor från britiska Nordamerika,<br />
förmåddes af kanalbolaget, medelst löfte <strong>om</strong> ersättning för liggetid,<br />
möjlig skada <strong>och</strong> extra arbeten, att deltaga i kanalens öppnande den 1 januari.<br />
Vid uppbogseringen befans det, att detta fartyg, s<strong>om</strong> låg 21 fot djupt, icke<br />
kunde föras längre än till Latehford rid Warrington, ehuru kanalen uppgifvits<br />
hafva 26 fots vatten, <strong>och</strong> först efter lossning af en del af lasten derstädes har<br />
fartyget kunnat föras upp till de nya dockorna. Skepparen på detta fartyg<br />
förklarade, att hela öfverriggen, ut<strong>om</strong> undermasten, måst nedtagas <strong>och</strong> att han<br />
icke trodde att segelfartyg i framtiden kunde underkasta sig denna jemförelsevis<br />
kostsamma afriggning.<br />
Till <strong>och</strong> med ängfartyg hafva att underkasta sig liknande afriggning för<br />
att kunna gå under de fasta jernvägsbroarna, ehuru dessa hafva en höjd af 70<br />
fot öfver vattenytan i kanalen. Äfven <strong>om</strong> ångfartyg, s<strong>om</strong> hafva jemförelsevis<br />
enkel rigg, möjligen kunna åtaga sig att gå upp till Manchester för samma<br />
fraktsats s<strong>om</strong> till Liverpool, torde detta icke vara möjligt för segelfartyg.<br />
Sjöförsäkringsbolagen begära nu tilläggspremie, <strong>om</strong> resan skall fortsättas<br />
förbi Liverpool till Manchester; men denna torde icke kunna vidhållas, då trafikerandet<br />
af kanalen icke lärer blifva farligare än t. ex. inseglingen till Hamburg,<br />
för hvilken hamn samma premier gälla s<strong>om</strong> för Liverpool.<br />
Till Manchesters fördel torde böra anföras att åtskilliga kontinentala hamnar<br />
sägas hafva öppnat eller vara på väg att öppna regelbunden direkt ångfartygsförbindelse<br />
med Manchester. Emellertid är ej osannolikt att större delen<br />
af de varor, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma att fraktas med dessa ångbåtar, äro sådana, s<strong>om</strong> förut<br />
k<strong>om</strong>mit till Manchester via Newcastle, Grimsby, Hull <strong>och</strong> Goole.<br />
Den import, s<strong>om</strong> f. n. utgör Liverpools specialitet, <strong>om</strong>fattande varor från<br />
Amerika, Afrika <strong>och</strong> än aflägsnare länder, hitförda i stora ång- eller segelfartyg,<br />
torde icke kunna till större utsträckning förvärfvas af Manchester.<br />
För öfrigt har Liverpool sin oerhörda prestige att bygga på. Det är två<br />
<strong>om</strong>ständigheter i förening, s<strong>om</strong> hufvudsakügen grundlagt <strong>och</strong> uppehålla denna:<br />
stadens lyckliga läge vid mynningen af den för de största fartyg jemförelsevis<br />
lätt tillgängliga Merseyfloden <strong>och</strong> den <strong>om</strong>edelbara närheten till Englands starkast<br />
konsumerande <strong>och</strong> producerande fabriksdistrikter.<br />
Värdet af Liverpools import <strong>och</strong> export utgör i rundt tal tredjedelen af<br />
hela Englands med Wales, <strong>och</strong> hamnen har under många decennier intagit<br />
denna framstående plats. Under denna maktperiod på trafikens <strong>om</strong>råde hafva
388<br />
här uppstått en b<strong>om</strong>ullsbörs, s<strong>om</strong> har så godt s<strong>om</strong> monopol för England ocb<br />
eger ett betydligt inflytande på kontinentala länder; en spanmålsbörs, s<strong>om</strong> mäter<br />
sig med Londons; en samling rederier, s<strong>om</strong> ega nära hälften af Englands <strong>handel</strong>sflotta,<br />
samt en mängd andra grupper af de förnämsta importörerna af råvaror<br />
<strong>och</strong> lifsmedel, jemte andra förnödenheter för fabriksdistrikten; <strong>och</strong> Liverpools<br />
skeppsdockor <strong>och</strong> varumagasin torde icke ega sin like. Sant är visserligen<br />
att Manchester är medelpunkten <strong>och</strong> till viss grad härden för den enorma<br />
industri, s<strong>om</strong> lemnar till värdet största delen af Liverpools export, <strong>och</strong> äfven<br />
att sorteringen af fabriksalster för export till stor del försiggår i Manchester;<br />
men det torde icke vara annat än ytterst undantagsvis s<strong>om</strong> ett större fartyg<br />
afgår härifrån eller kan k<strong>om</strong>ma att afgå från Manchester lastadt uteslutande<br />
med Manchestergarn, väfnader eller maskinerier. En stor fartygsladdning är<br />
oftast sammansatt af de mest skilda elementer, af hvilka en stor del k<strong>om</strong>mer<br />
från helt andra orter än Manchester eller dess <strong>om</strong>nejd. Den slutliga sorteringen<br />
<strong>och</strong> sammansättningen af lasten göres af Liverpools aflastare, s<strong>om</strong> härvid gå<br />
tillväga efter lång erfarenhet <strong>och</strong> ännu längre tradition. Liverpools redare,<br />
köpmän <strong>och</strong> mäklare hafva hvar för sin bransch den största fördel af att alla<br />
andra härvarande grupper af affärsmän äro så starka <strong>och</strong> samlade s<strong>om</strong> de äro,<br />
<strong>och</strong> deraf att en så stark trafik är konstruerad. Det skulle kunna tänkas, att<br />
alla härvarande grupper af affärsmän med fördel kunde förflytta sig till don<br />
nya inlandshamnen; men härvid måste i beräkning tagas, att de mångtusentals<br />
medlemmarne af alla grupperna hafva sina bem härstädes <strong>och</strong> att lefnadsförhållandena<br />
äro här långt sundare <strong>och</strong> angenämare än i Manchester. Det är<br />
icke antagligt att de starkare firmorna någonsin skola förflytta sig dit eller<br />
göra mera än på sin höjd öppna ett afdelningskontor derstädes. Och förrän<br />
Manchester eger en stam af representanter för de olika import- <strong>och</strong> exportgrenarne,<br />
jemnstark med Liverpools, torde den egentliga täflan mellan de båda<br />
städerna icke begynna.<br />
Norska <strong>och</strong> äfven svenska rederier hafva jemförelsevis ringa intresse i rivaliteten<br />
mellan ifrågavarande båda samhällen. Det är visserligen icke otänkbart<br />
att svårigheten för segelfartygs trafik på kanalen k<strong>om</strong>iner att leda till<br />
större användning af ångfartyg i fraktfarten med de för segelfartygen vigtigaste<br />
artiklarne, men äfven <strong>om</strong> en förändring häruti är att förvänta, torde denna<br />
k<strong>om</strong>ma att inträda så gradvis, att våra rederier få god tid att sätta ångfartyg<br />
i stället för segelfartyg i den mån det kràfves. Det stadiga tilltagandet i<br />
Norges ångfartygstrafik på Liverpool synes tyda på, att i hvarje fall de norska<br />
rederierna äro fullt vuxna denna uppgift.<br />
Af senast offentliggjorda årscirkulär för trävaru<strong>handel</strong>n framgår, att importen<br />
af mahogny nära fördubblats, i det att på de senaste fyra åren uppstått<br />
en tillförsel från Afrikas vestkust, s<strong>om</strong> f. n. är lika stor s<strong>om</strong> hela mahognyimporten<br />
till denna hamn från samtliga öfriga produktionsorter. Afrikansk<br />
mahogny hitk<strong>om</strong>mer uteslutande i ångfartyg.<br />
Milford.<br />
Fiskeriindustrien fortfar alt gynsamt utveckla sig i denna hamn <strong>och</strong> isimporten<br />
från Norge visar ej någon minskning, oaktadt försök skett att bilda<br />
bolag för tillverkning af konstgjord is, men hittills dock utan att sådant k<strong>om</strong>mit<br />
till stånd.
389<br />
Portsmouth.<br />
Ehuru varuutbytet med Sverige <strong>och</strong> Norge i vissa hänseenden ieke varit<br />
så bl<strong>om</strong>strande s<strong>om</strong> under närmast föregående år, har det dock i det hela varit<br />
nära nog jämförligt med det vanliga, <strong>och</strong> ehuru frakterna varit låga, har likafullt<br />
största delen af <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättningen förmedlats gen<strong>om</strong> norska fartyg.<br />
Importen af trävaror <strong>och</strong> ved har ökats; af sistanförda vara var den större<br />
än under närmast foregående år.<br />
Den allmänna stagnationen i alla affärer, i förening med stoppning af ett<br />
härvarande byggnadsbolag, har haft till följd att byggnadsverksamheten ej egt<br />
vanlig <strong>om</strong>fattning, men hafva likafullt några få större byggnader blifvit uppförda.<br />
Äfven skeppsbyggeriet har legat nere, då segelfartygen numera undanträngas<br />
af ångfartyg, hvilka senare företrädesvis byggas i Nord England <strong>och</strong> Skotland.<br />
Endast några få segelyachter, af lågt tontal, afsedda för kappsegling,<br />
hafva här blifvit utförda.<br />
Införsel af hafre har ej varit så betydlig s<strong>om</strong> under föregående år; blott<br />
en last ank<strong>om</strong> från Sverige, hvaremot större import egde rum från Finland<br />
<strong>och</strong> Irland, hvilken betingade mycket moderata pris till följd af en i synnerhet<br />
under årets senare del flau marknad.<br />
Skörden af säd var ogynsammare <strong>och</strong> afkastningen lägre än under något<br />
år allt sedan 1879. Höskörden slog likaledes fel, hvadau införsel af detta foderämne<br />
blef af nöden. Högt pris å halm nödvändiggjorde likaledes import af<br />
torfströ, företrädesvis frän Holland. Skörden af potäter var deremot en af de<br />
bästa <strong>och</strong> friskaste, s<strong>om</strong> någonsin erhållits.<br />
Margarin vann betydligt ökad efterfrågan, sedan torkan uppdrifvit smörprisen<br />
.<br />
Med undantag för får har boskapsskötseln varit allt annat än gynsam för<br />
kreatursegarne. Höga pris à foder <strong>och</strong> knappt bete nödgade dessa att realisera<br />
djuren innan de voro slagtfärdiga, hvarvid de betalades lågt.<br />
Fisket liar utfallit üfver medelmåttan; makrill oeh sill erhöllos i stor<br />
mängd samt funno god afsättning. Norsk sill, hitförd från London på jernväg,<br />
betalades godt; detsamma gäller ock <strong>om</strong> svensk sill från Göteborg, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong><br />
via Grimsby, packad i is.<br />
C. Juhlin-Dannfelt.
Cagliari den 16 maj 1894.<br />
390<br />
(Årsberättelse för 1893).<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet var s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Sverige mod Ladning 1 366<br />
» andre Lande i Ballast 6 3,781<br />
Afgaaede: til Sverige med Ladning 4 2,496<br />
» andre Lande v 3 1,651<br />
Norske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Norge med Ladning 1 466<br />
» andre Lande » 2 2,223<br />
y> » i Ballast 8 6,378<br />
Afgaaede: til Norge med Ladning 1 281<br />
» andre Lande » 8 7,484<br />
» » i Ballast 2 1,302<br />
Optjent Bruttofragt var for<br />
Svenske Fartöier, ank<strong>om</strong>ne Kr. 6,518<br />
» » afgaaede » 45,770<br />
Norske » ank<strong>om</strong>ne » 36,320<br />
» » afgaaede » 103,526<br />
Det forlöbne Aar har altsaa givet bedre Resultat end det foregaaende for-<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Cagliaris Distrikt, saavel med Henäyn til<br />
Fartöiemes Antal s<strong>om</strong> Draegtighed.<br />
Den norske Skibsfart forögedes med 7 Skibe af 7.739 Ton, den svenske<br />
med 6 Skibe af 3,380 Ton.<br />
13 Skibe med 11,119 Ton.<br />
For begge Lande tilsammen udgjör Tilvæxten.<br />
Cagliaris Havn besögtes ifjor af ialt 355 Skibe dr. 144,441 Ton.<br />
Indförsel fra De forenede Biger. S<strong>om</strong> sedvanlig indförtes direkte fra<br />
Norge en Ladning af e:a 450 Ton Is og fra Sverige en d:o af c:a 200 Std<br />
Trævarer. Indirekte över Italiens Fastland indförtes mindre Partier Jern, Begt<br />
Fisk og Tjære.<br />
Udförsel til De forenede Biger bestod udelukkende af Salt, s<strong>om</strong> udskibedes<br />
med svenske, norske, italienske og österrigske Skibe.<br />
Handelsbevcegelsen i Cagliari til og fra Udlandet udgjorde ifjor:<br />
Import Lire 7.230,490 mod<br />
s> 7,685,325 i 1892<br />
en Formindskelse af Lire 454,835, s<strong>om</strong> fulder paa.<br />
B<strong>om</strong>uld, Silke, Skind, Kristalarbeide, Metaller og deraf tilvirkede Varer.
391<br />
De vigtigate Indförselsartikler vare:<br />
Kaffe Lire 893,940<br />
B<strong>om</strong>uld B 54,613<br />
Uld s> 92,832<br />
Trævarer » 400.587<br />
Skind » 44,339<br />
Petroleum » 209,202<br />
Jeru- og Staalvarer Lire 361,311<br />
Hamp og Lin » 11,970<br />
Stenkul » 811.219<br />
Stentöi og Glas » 36,181<br />
Kornvarer.. » 4,008,490<br />
Fisk og Madvarer... » 71,869<br />
Exporten belöb sig til Lire 12,853,760 mod<br />
5. 18,729,150 i 1892<br />
altsaa en Forinindskelse af Lire<br />
sten helt og holdent paa Malmer.<br />
5,875,390, s<strong>om</strong> falder næ-<br />
De vigtigste Udförselsartikler vare:<br />
Vin Lire 948,347<br />
Salt » 290,608<br />
Trækul » 1,200,000<br />
Kork » 92,700<br />
Huder Lire 242,61fr<br />
Malme » 9,276,730<br />
Ost » 155.135<br />
Mandier » 524,985<br />
Salt. Heraf produeeredes c:a 180.000 Ton og udförtes til Udlandet c:a<br />
30,000 Ton. Priserne varierede mellem Lire 8 og 9 pr Ton.<br />
Agerbrug. S<strong>om</strong> Fölge af Regnmangel var Hösten höist ugunstig. Kora<br />
gav ussedvanlig liden Afkastning. Vingaardene gav bedre Udbytte og Udskibniogen<br />
af Vin var meget livlig, især til Osterrige-Ungarn, s<strong>om</strong> besörgedes for<br />
det meste af österrigske Dampskibe,<br />
Fæärift. Paa samme Grund, af Mangel paa Vand og Græs, var forrige<br />
Aar for denne Bedrift höist ugunstigt og beregner man at e:a '/, af Hornkvæg<br />
og Faar skulde være <strong>om</strong>k<strong>om</strong>ne paa Sardinien.<br />
Tunfisket slog ifjor Feil. Udbytlet var ikke halvt saa stort s<strong>om</strong> forrige<br />
Åars, idet det kuns belöb sig til 417 Ton mod 1,024 Ton i 1892.<br />
Koralfangsten vedbliver at være ubetydelig; kun 450 Kg. blev fanget<br />
ifjor.<br />
Bergværksdriften. Produktionen af Malm udgjorde 158,302 Ton til en<br />
Værdi af Lire 15,168,344, udvundet af 88 Miner. Udskibningen skeede fra<br />
Cagliari og Carloforte til Italien, England, Belgien og Holland.<br />
have 5 norske Dampskibe fundet Sysselsættelse.<br />
I denne Fart<br />
Kul fra Kngland indförtes med engelske Skibe c:a 30,000 Ton.<br />
Hvede fra Sortehavet. Heraf importeredes c:a 20,000 Ton mestedels med<br />
engelske og græske Fartöier, medens forhen flere norske Skibe vare eroploierede<br />
i denne Fart.<br />
Fragtmarkedet. Fölgende Fragter noteredes:<br />
Kul fra England 6—7 Sh. pr Ton<br />
Hvede fra Sortehavet 14 Frcs »<br />
Salt til Östersöen 10 » »<br />
Middelkurserne i Cagliari have fluktueret mellem Lire 28 og 29 for £ og<br />
110—115 % paa Paris.<br />
P. Pernis.
Lima den 12 april 1894.<br />
392<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Intet svenskt, men 1 norskt fartyg <strong>om</strong> 1,128 ton ank<strong>om</strong> till distriktet.<br />
Den totala skeppsfarten utvisar 591 större fartyg <strong>om</strong> 612,052 ton, deraf 388<br />
ångare. Hela tontalet är nu knappast mer än hälften af hvad det var för tjugu<br />
år sedan <strong>och</strong> detta bevisar bäst hvilket svårt slag s<strong>om</strong> drabbat landets <strong>handel</strong>s<strong>och</strong><br />
näringslif.<br />
Kriget med Chili förstörde nationalvälniågan, kanske allra mest derigen<strong>om</strong><br />
att nämnda land då ryckte till sig de dyrbara guanolagren i Tarapaeá, s<strong>om</strong><br />
förut lemnat så väsentligt bidrag till våra statsink<strong>om</strong>ster. Regeringen utsläppte<br />
en massa pappersmynt, men kunde icke inlösa det <strong>och</strong> följden blef stora förluster<br />
for befolkningen med åtföljande stagnation på nära nog alla förvärfsoniråden.<br />
På sista tiden har tillk<strong>om</strong>mit prisfallet i silfver, hvaraf Peru, s<strong>om</strong> har<br />
silfvermyntfot, fått synnerligen svåra vidkänningar. En kraftig <strong>och</strong> upplyst styrelse<br />
skulle väl här s<strong>om</strong> på andra ställen kunna råda bot på det onda, men<br />
ingen förbättring är att vänta under de förhållanden s<strong>om</strong> här herska, då den<br />
inre politiken uppslukar allt intresse <strong>och</strong> lagarne åsidosättas eller tolkas på det<br />
mest godtyckliga sätt, allt under det presidenter <strong>och</strong> vicepresidenter slitas <strong>om</strong><br />
regementet i det olyckliga landet. Mot slutet af året höll det på att k<strong>om</strong>ma<br />
till en konflikt med Ecuador för en gränsfrågas skull, oeh s<strong>om</strong> detta land kände<br />
till våra svårigheter, uppträdde det mycket utmanande, men emellertid befans<br />
det att båda regeringarna voro rädda för inre oroligheter, oeh då Chili icke,<br />
sås<strong>om</strong> man hoppats i Ecuador, ville draga i fält mot oss ånyo, blef stämningen<br />
mera fredlig, <strong>och</strong> har man all anledning att vänta en uppgörelse i godo af<br />
tvistefrågan.<br />
Införseltullen är oförändrad ut<strong>om</strong> det att en förhöjning af 50 % tillk<strong>om</strong>mit<br />
för alla slags dryckesvaror.<br />
G. Lembcke.<br />
Innehåll: Cagliari (sid. 390), Lima (sid. 392), London (sid. 313).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Utdrag ur<br />
års<strong>berättelser</strong> från de Förenade rikenas konsuler m. m.<br />
Årg. 1894. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1894. N:o 9.<br />
Hamburg den 11 Maj 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Indledende Bemærkninger.<br />
I Lighed med det næstforegaaeode Aar betragtes 1893 s<strong>om</strong> et höist ugunstigt<br />
Aar for den tydske Handel; det har været et Aar fuldt af Usikkerhed<br />
og Ængstelse, og det afsluttedes uden Tillid til, at et snarligt Opsving vilde<br />
iudtræffc.<br />
Hvad særlig Hamburg angaar, saa fölte man i Aarets Begyndelse endnu<br />
de slemme Virkninger af Koleraen i 1892. Forövrigt lider man endnu under<br />
den Depression, der indlededes ved Verdenshuset Bärings Sammenbrud og Argcntiniena<br />
Insolvens. Hamburgs store Handel paa Sydamerika gjör de Forstyrrelser,<br />
der foraarsages ved de dersteds stadig tilbagevendende Uroligheder,<br />
særlig fölelige. Hertil k<strong>om</strong> de talrige Fallitter i Australien, den strerke Krise<br />
i de Forenede Stater, de store engelske Striker i Bonmldsindustrien og KulgrubedrifteD,<br />
alt M<strong>om</strong>enter, der i höi Grad indvirkede forstyrrende paa Verdens<strong>handel</strong>en.<br />
De engelske Striker medförte dog samtidig forsaavidt en Fordel for<br />
Tydskland, s<strong>om</strong> den tydske Tekstil- og Jernindustris Produkter fandt Afsætning<br />
derhen, hvor den engelske Industri paa Grund af Strikerne ikke var istand til<br />
at levere, og s<strong>om</strong> Indförelsen af engelske Kul til Tydskland var meget mindre<br />
cnd sædvanlig. Men fraseet herfra föltes enhver af de nævnte Forstyrrelser i<br />
Verdens<strong>handel</strong>en dybt i Hamburg, og den almindelige Depression lagde sig laminende<br />
paa Handelsstandens Foretags<strong>om</strong>hed.<br />
Kanske mere end noget andet har dog Sölvprisens Synken bidraget til<br />
Aarets daarlige Resultat. Tydsklands og speeielt Hamburgs Förbindelser med<br />
udeneuropæiske Lande, hvor Solv er det lovlige Betalingsmiddel, har maattet<br />
lide haardt under Sölvets stadig synkende Værdi. Forbudet mod den frie Sölvmyntning<br />
i Ostindien og Shermanbillens Ophævelse i de Forenede Stater foraarsagede<br />
svære Rystelser; naar Sölvprisen imidlertid efter den sidste ikke sank<br />
dybere, laa Grunden deri, at Virkningen var indtraadt för, idet Prisfaldet havde<br />
indfundet sig allerede under Forventningen <strong>om</strong> Ophævelsen.<br />
Sölvprisen var i Hamburg pr Kg.:<br />
i 1871 178·— Mk<br />
» 1876 156-34 »<br />
» 1881 152-93 »<br />
i 1886 133-37 Mk<br />
» 1891 13234 »<br />
» 1892 116-61 »<br />
I Löbet af 1893 var den lavcstc Pris Mk 86-50 pr Kg. (30 Juni), ja<br />
den 27 Juni kunde overhovedet ingen Pris noteres. I det sidste Halvaar varierede<br />
Prisen mellem 90 og 100 Mk.<br />
Det tydske Landbrug lider utvivls<strong>om</strong>t ved den staerke Konkurrence med<br />
udenlandske Landbrugsartikler. Naar der fra Landbrugskredse til Hjælp mod<br />
Konkurrencen raabes paa höi Beskyttelsestold, peges der fra andet Hold paa,<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 26
394<br />
at Tydskknd kun ved Import er istand til at brödföde sin Befolknipg, og at<br />
selv den höieste Told, der med dette Hensyn for Öie kunde paalægges, ikke<br />
vilde kunne hindre, at de let og billig producerende Lande, s<strong>om</strong> Amerika, Indien<br />
og Australien, under en rig Höst kastede Masser af Korn ind paa det<br />
tydske Marked. Det har da ogsaa vist sig, at Toldkrigen med Rusland kun<br />
medförte, at Kornimporten skede fra andre Lande, og at Kornpriserne paa det<br />
tydske Marked efter Toldkrigens Begyndelse, istedetfor, s<strong>om</strong> man ventede, at<br />
stige, tvertimod sank. I Löbet af 1893 sank saaledes Prisen paa Rug 24 %<br />
og paa Rugmel 26'2 %.<br />
Kornhösten i Tydskland var god, ligeledes var Vinhösten baade rigelig og<br />
af fin Kvalitet. Under S<strong>om</strong>meren led imidlertid store Dele af Tydskland, særlig<br />
det sydlige og vestlige, meget under den stærke Hede og Regnmangel.<br />
Store Mængder af Hö maatte indföres, selv fra fjerne Lande, s<strong>om</strong> Kanada,<br />
Nordamerika, Argentinien og Chile. Fra Regjeringens Side toges der<br />
<strong>om</strong>fattende Forholdsregler for at k<strong>om</strong>me til Hjælp; saaledes nedsattes Jernbanetaksterne<br />
for Fodermidler midlcrtidig meget betydelig. Imidlertid var Landnianden<br />
paa mange Steder nödsaget til at sælge sit Kvæg til Slagt til yderst<br />
ringe Priser. Ved den herskende Vandmangel led ogsaa Mölleribedriften, liges<strong>om</strong><br />
Farten paa Floder og Kanaler hindredes meget, ja endog tildels helt maatte<br />
indstilles.<br />
Industrien har ligesaalidt i 1893 s<strong>om</strong> i det foregaaende Aar givet Anledning<br />
til Tilfredshed. Den hele trykkede Stilling og den store Arbeidslöshed<br />
forringede Kjöbeevnen og Forbruget af Industriartikler aftog. Den tiltagende<br />
Överproduktion trykkede alle Brancher, saerlig Jern- og Kulbrancherne; hverken<br />
Knl- eller Kokssyndikaterne kunde opretholde Priserne. Der klages stadig över,<br />
at de ved den sociale Lovgivning <strong>om</strong> Ulykkesforsikkring o. s. v. Industrien<br />
paalagte Byrder gjör det vanskeligt for Tydskland at konkurrere. Uagtet<br />
Arbeidslönnen var aftagende, var man dog fri for Striker; disse har i Tydskland<br />
regelmæssig endt med Arbeidernes Nederlag, og der gribes derfor ikke<br />
let til dette Middel.<br />
Handelstraklaterne med Österrige, Italien, Belgien og Schweiz siges at<br />
have bragt Tydskland en foröget Udförsel til disse Lande, og naar den tydske<br />
Regjering har gaaet videre paa denne Vei og afsluttet Traktater med Serbien,<br />
Rumænien, Spanien, Columbien og Uruguay, har den været fulgt af de Handlendes<br />
og Industridrivendes fulde Sympati. Slutstenen paa denne Bygning er<br />
nu reist ved Handelstraktaten med Rusland, der traadte i Kraft den 20 Marts<br />
1894; derved er der gjort en Ende paa den for begge Parter skadelige Toldkrig<br />
og den differeDtielle Behandling i Forhold til andre Lande, de to Naboriger<br />
gjensidig har ladet hinanden blive tildel. Eokelte af de sluttede Traktaters<br />
Ikrafttræden er dog endnu afhængig af, at de finder Anerkjendelse fra<br />
vedk<strong>om</strong>mende fremmede Folkerepraesentationers Side.<br />
Saa meget den Interessekamp, der nu paagaar i Tydskland, væsentlig<br />
mellem Landbrug og Industri, fra et nationalt Ståndpunkt kan være at beklage,<br />
har den dog samtidig medfört en stigende Interesse for Landets ökon<strong>om</strong>iske<br />
Udvikling og en udbredt Forstaaelse af, at det her gjælder Nationens Livsspörgsmaal.<br />
Det för saa msegtige juridiske Element trænges mere tilbage af<br />
denne almindelige Interesse for de store ökon<strong>om</strong>iske Spörgsmaal. bvis Lösning<br />
man ikke venter fra ufrugtbare statsökon<strong>om</strong>iske Studier, men fra det stigendo<br />
Kjendskab til de anvendte Naturvidenskaber. Med de Kunskaber, der spredes
395<br />
ud fra Tydsklands höiere polytekniske Læreanstalter, dets höiere Landbrugs-<br />
Forst- og Bergværksskoler, er der givet en sikker Basis, paa hvilken der kan<br />
bygges videre til Landets Frenigang. I Modsætning til hvad der har været<br />
Tilfældet i Norge, er i Sverige Respekten for de anvendte Naturvidenskaber<br />
og deres store og vidtrækkende Betydning for Folk og Land stedse blevet<br />
större; endnu mangler der dog noget i den fulde Forstaaelse af, at her er den<br />
Grundvold, paa hvilken Landets Fremtid skal bygges.<br />
Pengemarkedet. Medens tidligere af tydske Byer hovedsagelig Hamburg<br />
optraadte s<strong>om</strong> Laangiver til fremmede Stater, indtager nu i saa Henseende<br />
Berlin den förste Pläds; Berlin er blevet en af de fornemste Pengemarkeder<br />
for fremmede Stats- og andre Værdipapirer og konkurrerer starkt med Paris<br />
og London. Tydskland er imidlertid her först k<strong>om</strong>met med, efteråt den gode<br />
Tid var forbi og efteråt mange Staters mislige Finantser har foraarsaget Tab.<br />
Tydskland har saaledes lidt meget ved Argentiniens og andre oversöiske Staters<br />
slette Finantser, og senere har fölelige Tab opstaaet ved de store Belöb,<br />
der i Tydskland er anbragte i græske, portugisiske, serbiske og italienske Papirer.<br />
Af alle de fremmede Papirer, der befinder sig i tydske Hænder, opgives<br />
det maaske kun at være de skandinaviske, der har bragt nogen Fortjeneste.<br />
I den förste Halvdel af 1893 var Rentefoden i Tydskland meget lav;<br />
först fra Midten af Mai Maaned blev der en större Bfterspörgsel efter Penge.<br />
og Rentefoden steg, indtil Rigsbanken i August forhöiede Vekseldiskontoen til<br />
5 %, paa hvilket Ståndpunkt den holdt sig Resten af Aaret. Rigsbankens<br />
(xjeunemsnitsdiskonto blev saaledes i det forlöbne Aar 4.08 % og Privatdiskontoen<br />
i Gjennemsnit e:a 3 1/16 %.<br />
Ogsaa de skandinaviske Lande henvendte sig i 1893 forskjellige Gange<br />
til det tydske Pengemarked for at opnaa Anbringelse saavel af Stats- og<br />
K<strong>om</strong>munelaanspapirer s<strong>om</strong> af Hypothekpantebreve. Af de i Tydskland anbragte<br />
svenske Papirer blev dog i Aarets Löb en ikke ubetydelig Del igjen til<br />
stigende Kurser tilbagekjobt for svensk Regning, hvad der ansees for et Tegn<br />
paa Sveriges voksende Velstand.<br />
Emigrationen. Fra Tydskland emigrerede der i 1893 84,521 Mennesker<br />
til oversöiske Lande. Emigrationen foregaar hovedsagelig fra det sydvestlige<br />
og östlige Tydskland, fra det förste, efter hvad der paastaaes, paa Grund af<br />
Överbefolkning, fra det sidste paa Grund af uheldige agrariske Forhold. Der<br />
tales meget <strong>om</strong>, hvor betydelig den tydske Emigration er; i Forhold til Folkemængden<br />
er den dog meget mindre end den Emigration, der foregaar fra vore<br />
Lande.<br />
Hamburg s<strong>om</strong> vor »Mellemmand». S<strong>om</strong> Udgangspunkt for de efterfölgende<br />
Bemærkninger tillader jeg mig at henvise til mine Rapporter af 1 Marts og<br />
21 Juni f. A.<br />
Der har i den senere Tid i vore Lande været megen Tale <strong>om</strong>, hvordan<br />
vor Eksport bedst kunde fremmes og udvides ogsaa til fjernere Markeder; der<br />
udsendes k<strong>om</strong>mercielle Stipendiater, der tales <strong>om</strong> Etablering af egne Handelshuse<br />
paa de fremmede Pladse, og man peger paa Oprettelse af Konsulater s<strong>om</strong><br />
Midler i denne Retning. Fra svensk Side er det væsentligst den svenske<br />
Eksportforening, der arbeider paa Eksportens Udvikling, idet den gjennem<br />
Agenter söger at skaffe tilveie direkte Handelsförbindelser mellem Sverige og<br />
fremmede Lande; saavidt mig bekjendt, er herved hidindtil kun et enkelt svensk<br />
Handelshus i Udlandet blevet oprettet, nemlig et i B<strong>om</strong>bay. Fra norsk Side<br />
optræder Staten ved at udsende k<strong>om</strong>mercielle Stipendiater, hvis Opgave det er<br />
at meddele vor Handelsstand Kjendskab til de fremmede Markeder og derved
396<br />
at fremkalde direkte Handelsförbindelser. At de tagne Forholdsregler vil medföre<br />
betydelig Nytte for De forenede Riger, der<strong>om</strong> tvivler jeg intet Öieblik;<br />
men jeg mener paa den anden Side, at disse Forholdsregler alene neppe vil<br />
kunne före os til et saa stort Maal s<strong>om</strong> en gjennemgaaende Hævning af vor<br />
Eksport og dens Udvidelse til at <strong>om</strong>fatte de fleste af Verdens Lande. Jeg har<br />
selv i den nævnte Rapport af 1 Marts f. A. <strong>om</strong>handlet Betydningen for os af<br />
at have direkte, statssubventionerede Datnpskibslinier paa enkelte af de vigtigste<br />
udeneuropæiske Lande; saa betydningsfuldfc jeg iniidlertid fremdeles tror<br />
Oprettelsen heraf vilde være for os, saa kan jeg dog ikke lukke Öinene for,<br />
at vore Förbindelser ihvertfald vilde indskrænke sig til at <strong>om</strong>fatte et Faatal<br />
af fremmede Pladse og at ogsaa dette Middel kuu vilde före et Stykke henimod<br />
Maalet. Hvad det andet i den samme Rapport nævnte Middel, Oprettelsen<br />
af egne Handelshuse paa de fjernere Markeder, angaar, saa er dette<br />
en Sag, der i egentligste Forstand hviler i vor egen Handelsstands Hænder;<br />
den maatte optræde i Lighed med den hamburgske, der i en läng Række af<br />
Aar har udsendt unge Handelsmænd til oversöiske Lande, hvorved Förbindelserne<br />
med disse stadig udvikles og Kjendskabet til dem hjemme i Hamburg<br />
stadig fornyes. Saalænge vor Handelsstand selv ikke paa dette Omraade foler<br />
noget lignende Behov s<strong>om</strong> den hamburgske, vil man ikke k<strong>om</strong>me långt med<br />
kunstige Midler, og ihvertfald vilde i en läng Række af Aar Antallet af vore<br />
Handelshuse i Udlandet vedblive at være höist begrænset. Oprettelsen af saadanne<br />
Handelshuse forudsætter jo ogsaa, at der allerede er oparbeidet et vist<br />
Felt for videre Virks<strong>om</strong>hed, hvad der kun paa meget faa fjernere Pladse kan<br />
siges at gjælde for vört Vedk<strong>om</strong>mende; vi holder os fremdeles væsentligst til<br />
Eksport af nogle faa Raaprodukter, Træ, Fisk og Jern, og vi mangler Industriartikler,<br />
paa hvilke en Masseksport kunde grundlægges. Ogsaa de egne Handelshuse,<br />
vi vil kunne oprette, vil da kun evne at sætte os i Förbindelse med<br />
ganske enkelte Punkter af Verden, men ikke at gjöre vore Artikler kjendte<br />
över det hele Verdensmarked. Ude af Stånd til selv i större Maalestok at<br />
oprette og uuderholde direkte Handelsförbindelser med udeneuropæiske Lande,<br />
vil vi da fremdeles i en läng Fremtid for en stor Del være henviste til at<br />
benytte os af Mellemmænd, og det gjælder da for os <strong>om</strong>, at vi forstaar at<br />
vælge de Mellemmaend, der er istand til at byde os de störste Fordele. Ud<br />
fra denne Betragtning <strong>om</strong>talte jeg i min Rapport af 21 Juni f. A. de Fordele,<br />
Hamburg har at byde os s<strong>om</strong> Mellemmand mellem os og udeneuropæiske, særlig<br />
de syd- og mellemamerikanske Lande. Jeg nævnte Hamburgs ganske fremragende<br />
Handelsstand og dens helt internationale Frihed for Eksklusivitet, der<br />
läder den kjöbe og sælge der, hvor Varerne faaes billigst og blir bedst betalte;<br />
videre har jeg peget paa Hamburgs bekvemme og nære Beliggenhed og<br />
vore lette Förbindelser derpaa, den Mængde af oversöiske Kjöbmænd, der her<br />
dels gjennem Agenter, dels selv personlig gjör sine Indkjöb, det her forhaandenvaerende<br />
nöie Kjendskab til de oversöiske Markeder og de paa disse allevegoe<br />
etablerede hamburgske Handelshuse, der stadig vedbliver at staa i den intimeste<br />
Förbindelse med sin Fædreneby.<br />
Vi har da ogsaa tidligere vidst at benytte os af Mellemmænd til vor Fordel;<br />
saaledes skyldtes oprindelig vor Eksport af Fyrstikker, en af de faa Verdensartikler<br />
vi har, kun for en Del vört eget Initiativ; Hamburg og London<br />
var her Bindeleddet mellem Verden og os. Nogle egne Handelshuse hist og<br />
her <strong>om</strong>kring i Verden vilde ikke bragt os dette Resultat; derimod formaaede<br />
hamburgske og engelske Huse fra de nævnte d<strong>om</strong>inerende Handeseentrer at<br />
sprede Våren ud över det hele Verdensmarked. Det har herved lykkedes os<br />
at fa» ror Vare solgt for rede Penge, vi har sluppet for den farlige Konsignation
397<br />
og vi har undgaaet de Tab, der uvilkaarlig vilde have fulgt med en direkte<br />
Forsendelse til Markeder. <strong>om</strong> hvis Forholde vi slet ingen eller kun ufuldstændige<br />
Kundskaber kunde have. Særlig i denne Tid, hvor de farlige Kursdifferenser<br />
medförer en saa stor Resiko, har dette været af Betydning for os. Her<br />
er da Fordelen ved at benytte en kyndig Mellemmand iöinefaldende nok; denne<br />
Fordel bor vi se til paa bedste Maade at udnytte, indtil vi i Fremtiden maatte<br />
föle os stærke nok til at optræde helt paa egen Haand.<br />
S<strong>om</strong> i min Rapport af 21 Juni f. A. nævot, staar et hamburgsk Handelshus<br />
nu i Begreb med at indfore en anden, hidtil ganske ukjendt Artikel paa<br />
Verdensmarkedet, uemlig svenske B<strong>om</strong>uläsiöier. I Betragtning af Hagens store<br />
Betydning gjentager jeg her, hvorledes denne Eksport k<strong>om</strong> istand. En Fabrikant<br />
fra Mark i Vestergötland gjordes hos eu af de herværendc störste<br />
Eksportagenter bekjendt med simple B<strong>om</strong>uldsvarer, saaledes s<strong>om</strong> de tilvirkes<br />
for Eksport til Syd- og Centralamerika, og tog Mönstre med sig hjem for at<br />
forsöge at tilvirke samme Vare. Efteråt de förste Forsög var mislykkede, gav<br />
han ikke tabt, men sendte sin Værkmester hid. og da denne derved havde erhvervet<br />
sig de fornödne Optøsninger <strong>om</strong> Tilvirkningen k<strong>om</strong> SageD i god Gjænge;<br />
der gaar allerede nu ikke ubetydelige Mængder af svensk Fabrikat över Hamburg<br />
til Syd- og Centralamerika, hvor det anvendes til Buksetöier. Man har<br />
ogsaa saa smaat begynt at eksportere det svenske Fabrikat til Vestafrika, hvor<br />
Negrene benytter det til Skjorter. Det samme hamburgske Handelshus har<br />
fra Dale Fabrikker i Bergen modtaget Prover af grovere Uldvarer, og det er<br />
blevet mig sagt, at Fabrikkerne, baadc hvad Prisbillighed og Kvalitet angaar,<br />
vil kunne levere »exportfähig» Vare. Det paastaaes ogsaa, at der fra Halland<br />
skulde kunne leveres vævede Varer af ubleget Lin saavels<strong>om</strong> billige blegede<br />
Dugtöier, der, da Raamaterialet dyrkes i selve Distriktet, maatte kunne konkurrere<br />
med Varer fra Böhmen, hvor Linvæveriet spiller en saa stor Rolle for<br />
Befolkningen. Ogsaa Tricoiage og Tyllgardiner fra vore Lande opgives at maatte<br />
kunne konkurrere; specielt har jeg hört »Skandinavisk Aktie-Tyllgardinsfabrik» i<br />
Bergen nævne i denne Förbindelse. Man deler saaledes her ikke den hos os<br />
gjængse Anskuelse, at vore Fabrikvarer af denne Art paa Grund af det ringe<br />
Marked i vore egne Lande ikke vil kunne naa den Udvikling og leveres saa prisbillig,<br />
s<strong>om</strong> Eksporten kræver det. Det skulde da være Umageu værdt for vore<br />
Fabrikanter at fölge den svenske Fabrikants Eksempel og selv personlig her paa<br />
Stedet förvisso sig <strong>om</strong> Forholdene. Vistnok er Tiderne netop nu for Oieblikket<br />
særlig ugunstige paa Grund af Urolighederne i Sydamerika og Salvets<br />
ringe Værdi; men dette burde ikke afholde os fra med Fremtiden for Öie at<br />
anstille de Undersögelser, af hvis Udfald en mulig Eksport vil afhænge. Naar<br />
man villig maa indrömme, at store Vanskeligheder stiller sig iveien for os,<br />
naar vi med vor ganske unge og uerfarne Industri vil give os af med at konkurrere<br />
med gamle Tekstilindustri-Lande, saa bör vi dog samtidig eriudre den<br />
Fordel vi besidder i den billige Arbeidskraft, hvormed vor Rigd<strong>om</strong> paa Vandkraft<br />
forsyner os. En klog Ordning er det, at Toldrestitution i Sverige ydes<br />
for de indförle udenlandske Bestanddele ved Eksport af det færdige Fabrikat,<br />
og at en lignende Restitution ogsaa kan ydes i Norge. Hvilken Betydning<br />
Eksporten af Tekstilvarer har for Tydskland vil forstaaes, naar man hörer, at<br />
Eksportens Værdi opgaar til flere 100 Millioner Mark.<br />
Af andre Varer, der fra Tydskland i store Mængder udföres til oversöiske<br />
Markeder og s<strong>om</strong> maaske över Hamburg kunde naa fra os över til disse, nævner<br />
jeg, efter hvad jeg her har faaet opgivet:<br />
Krudt og Dynamit (forsaavidt Transport deraf fra De forenede Riger kan<br />
arrangeres), Lervarer (Pottemagerarbeider, billig Fayancc, ildfast Sten m. m.),
398<br />
Öl og Porter, Handsker, Cement og Kridt, Guldlister, Smör, Porcellæu og<br />
Glasvarer. Hertil k<strong>om</strong>mer da de Varer, s<strong>om</strong> alleredc nu er Gjenstand for<br />
Eksport fra vore Lande över Hamburg, hvoraf enkelte Varesorter for den störste<br />
Del er kjöbte af Hamburger-Huse, inedens andre kun gaar herover i Transit<br />
for Regning af vore egne eller fremmede ikke hamburgske Kjöbmænd; der<br />
gaar saaledes herover svensk Jern og Staal til Sydeuropa, Amerika, Ostindien,<br />
Klipfisk til Sydeuropa, Brasilien, Laplatastaterne, Vestindien, Trævarer til Kio<br />
og i den sidste Tid til B<strong>om</strong>bay, tildela ogsaa til Zanzibar og Kapstaden, Fyrstikker<br />
allevegnehen, Papir til Sydeuropa, Papirmasse til Amerika.<br />
Under Bilag N:o 4 vil man finde en fuldstændig Fortegnelse över de fra<br />
Hamburg udgaaende üainpskibslinier til de sydeuropæiske og udeneuropæiske<br />
Lande. Hertil k<strong>om</strong>mer, at der til enhver Tid her lægger an Damp- og Seilskibe<br />
for Stykgods til udeneuropæiske Pladse. Der er altsaa rig og stadig<br />
Leilighed til Forsendelse över Hamburg. Saalænge vi ikke har vore egne<br />
Dampskibsforbindelser med udeneuropæiske Lande — hvad der, s<strong>om</strong> för udviklet,<br />
kun efter en meget indskrasnket Maalestok vil kunne lykkes os i en<br />
overskuelig Fremtid — synes Hamburg baade ved sin nsere Beliggenhed og<br />
forövrigt at være vört naturlige Omladningsstcd. Omladnings<strong>om</strong>kostningerne<br />
hersteds maa siges at være meget rimelige og er ihvertfald mindre end i England,<br />
og de herfra udgaaende Fragter maa idetheletaget kaldes moderate. Hvad<br />
der trængcs til en videre Udvikling af vor Transitforsendelse över Hamburg,<br />
er fortrinsvis billigere Fragter fra vore Lande hertil, idet de nuvaerende er for<br />
dyre; derved vil vor Handel över Hamburg kunne tage et betydeligt Opsving.<br />
Videre burde man i vore Lande fölge et i Tydskland mcre og mere anvendt<br />
System, hvorefter Jernbanefragterne for Varer, bestemte for Eksport, beregnes<br />
efter en billigere Tarif end den sædvanlige. Det gjælder <strong>om</strong> al faa vore<br />
Varer hertil saa billig s<strong>om</strong> mulig, forat vi derved kan sættea istand til at<br />
konkurrere.<br />
I min Rapport <strong>om</strong> de Fordele Hamburg kunde byde os s<strong>om</strong> Mellemmand,<br />
fik jeg ogsaa Anledning til at fremsætte den Tanke, at det vistnok kunde anbefale<br />
sig her i Hamburg at oprette Mönsterlager af de Fabrikata vi kan levere,<br />
hvorved de oversöiske Kjöbmænd, naar de k<strong>om</strong> hertil, vilde kunne<br />
gjöre sig bekjendt med dem. At de herværende store og rigt assorterede<br />
Prövelagere af alle mulige Slags Artikler, saavel tydske s<strong>om</strong> fremmede, har<br />
hävt og stadig har en stor Indflydelse paa den hamburgske Eksportforretnings<br />
Udvikling, ansees af erfarne Kjöbmænd for ganske utvivls<strong>om</strong>t. Den herværende<br />
Eksportör har stadig Anledning til i disse forskjellige Prövelagere at se ikke<br />
alene samme Art Varer, s<strong>om</strong> han allerede er vant til at afskibe, men ogsaa<br />
alle mulige andre Artikler, saavel gamle s<strong>om</strong> nye, hvoraf maaske enkelte vækker<br />
hans Interesse og bevirker Forsög fra hans Side hos hans oversöiske Kunder;<br />
eller den oversöiske Kjöbmand, der selv k<strong>om</strong>mer hertil for at gjöre sine<br />
Indkjöb, faar i de forskjellige Agenters Prövelagere Öie paa for haui nye Artikler,<br />
s<strong>om</strong> han finder passende for sit Marked. Man har her tilstrækkelig<br />
Erfaring for, at Prövelagerne paa denne Maade leder til en Række af Indkjöb,<br />
der uden dem ikke vilde have fundet Sted og at Eksporten derved stadig har<br />
udvidet sig til at <strong>om</strong>fatte nye Artikler. Det synes da heller ikke at kunne<br />
være Gjenstand for Tvivl, at et Eksportmönsterlager her i Hamburg af svenske<br />
og norske Artikler, saa fuldstændigt s<strong>om</strong> muligt, vilde kunne være vor Eksport<br />
til megen Nytte. Et saadant Lager kunde tænkes oprettet paa to Maader:<br />
enten sclvstsendigt, under Ledelscn af en svensk og en norsk Fagmand, eller i<br />
Förbindelse med et allerede her etableret förste Klasses Prövelager. Det sidste<br />
Alternativ synes at være at foretrække, saavel i Betragtning af de mindre
399<br />
Udgifter s<strong>om</strong> særlig af den Grund, at vedk<strong>om</strong>mende herværcnde Agents Kjendskab<br />
til de forskjeliige Exporthuse vilde forhindre Tab, der ellers vanakelig<br />
vilde kunne udgaaes, og hans Overblik över Eksportforretningen vilde lette<br />
Arbeidet med at faa vore Artikler gjort bekjendte og indförte. Imidlertid<br />
maatte ogsaa i dette Tilfælde en norsk og en svensk Fagmand stilles ved<br />
Hovedagentens Side, hvilke hver især indehavde det nöiagtigste Kjendskab til<br />
sine Ländes Produkter og udelukkende kunde ofre sig for disse, idet Agenten<br />
selv naturligvis kun kunde afse en Del af sin Tid til Beskjæftigelse ved den<br />
norske og svenske Afdeling af sin Forretning. Ikke ubetydelige Udgifter vilde<br />
der saaledes opstaa, enten man greb Sägen an paa den ene eller anden Vis,<br />
og nogen Tid vilde nödvendigvis hengaa för Forretuingen kunde betale sig;<br />
men efter de Udtalelser, jeg her har hört paa forskjelligt Hold, mener jeg at<br />
have Grund til at tro, at med Tiden et saadant Lager hersteds baade i sig<br />
selv kunde blive en lönnende Forretning og vilde give Stödet til, at mange<br />
Artikler fra De forenede Riger, der nu kun ·er kjendte inden et begrænset<br />
Omraade eller endog er ganske ukjendte udenfor Landenes egne Grænser, vilde<br />
finde frem til det store Verdensuiarked.<br />
Skibsfart.<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet var i 1893 s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Sverige med Ladning 121 50,945<br />
B » i Ballast 1 292<br />
» Norge med Ladning 1 162<br />
» andre Lande » 34 14,332<br />
B » i Ballast 51 16,202<br />
Afgaaede: til Sverige med Ladning 93 42,067<br />
» B i Ballast 10 4,745<br />
» Norge i Ballast 3 864<br />
» andre Lande med Ladning 58 19,243<br />
s » i Ballast 48 17,341<br />
Norske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Norge med Ladning 224 120,385<br />
» » i Ballast 15 9,115<br />
B Sverige med Ladning 28 12,017<br />
» andre Lande » 179 99,301<br />
B » i Ballast 45 21,530<br />
Afgaaede: til Norge med Ladning 247 132,304<br />
» » i Ballast 48 23,599<br />
B Sverige med Ladning 3 1,238<br />
» » i Ballast 4 1,339<br />
» andre Lande med Ladning 123 59,948<br />
» B i Ballast 73 53,398
400<br />
Den optjente Bruttofragt var i<br />
1893 1892<br />
Svenske Fartöier, ank<strong>om</strong>ne Mk 744,000 789,500<br />
» » afgaaede > 579,700 394,300<br />
Norske » ank<strong>om</strong>ne » 3,368,000 4,032,500<br />
» » afgaaede » 1,921,400 1,489,100<br />
De forenede Rigers Skibsfart var i 1893 saaledes fordelt paa Distriktets<br />
Havne:<br />
Den samlede Konsulatafgift af norske Skibe var Mk 13,670·73, hvoraf<br />
ved Hovedstationen Mk 10,996'31 og ved Vicekonsulaterne Mk 2,674.42;<br />
af svenske Skibe var den samlede Konsulatafgift Mk 3,926-9 5, hvoraf ved<br />
Hovedstationen Mk 2,851-26 og ved Vicekonsulaterne Mk 1,075.69. Ialt tilfaldt<br />
Konsulskassen Mk 15,722-6 2. Af Expeditionsavgifter oppebares Mk<br />
4,160-30, hvoraf tilfaldt Konsulskassen Mk 3,328-24.<br />
fölger en Fortegnelse över Fragter.<br />
S<strong>om</strong> Bilag N·.o 3 med-<br />
Hamburg nærmer sig s<strong>om</strong> Söfartsatad mere og mere Liverpool og London.<br />
Efteråt Koleraepidemien i 1892 havde bragt nogen Tilbagegang i Forhold til<br />
det foregaaende Aar, er i 1893 det tabte Terraen igjen mere end gjenvundet.<br />
Der ank<strong>om</strong>:<br />
i 1875 5,260 Skibe med 2,118,000 Ton<br />
i 1885 6,790 » B 3,704,000 »<br />
i 1892... 8,569 » » 5,639,000 »<br />
i 1893<br />
Der afgik:<br />
8,792 » » 5,886,000 »<br />
i 1875 5,209 » » 2,085,000 »<br />
i 1885 6,798 » » 3,712,000 »<br />
i 1892 8,565 » » 5,640,000 »<br />
i 1893 8,838 » » 5,934,000 »
401<br />
Af betydelig Interesse synes nedenstaaende Tabcl at maatte være, hvoraf<br />
fremgaar fra hvilke Lande de hertil i 189,3 k<strong>om</strong>mende Skibe k<strong>om</strong>:<br />
Hamburgs Handelsflaade udgjorde den 1 Januar 1894 618 Skibe med<br />
613,339 Ton, hvoraf 335 Dampskibe med 416,434 Ton.<br />
I det sidste Aar er der dannet en regelmæssig Dampskibslinie fra Hamburg<br />
paa Sydbrasilien, hvad de bl<strong>om</strong>strende tydske Kolonier dersteds længe<br />
har indbudt til; Barren ved Rio Grande, der bidtil var til megen Hinder for<br />
Skibsfarten, er samtidig bleven betydelig fordybet. Der er for denne Fart<br />
bygget særlig dertil indrettede grundgaaende Dampskibe.<br />
Bygningen af Seilskibe er gaaet ganske betydelig tilbage, hvori man her<br />
ser et Tegn paa, at den Tid, i hvilken der var Penge at tjene paa dem, nu<br />
er förbi. Redere af saavel Damp- s<strong>om</strong> Seilskibe af de hidtil gangbare Störrelser<br />
er bange for den Virkning, de uhyre Dampskibe paa 6—9,000 Tons<br />
Drægtighed, der nu i stigende Antal bygges og hvoraf ogsaa det hamburgske<br />
Rederi har givet Bestilling paa nogle, vil udöve paa Fragtmarkedet.<br />
Efterat en regelmæssig Dampskibsfart i 1885 var sat igång fra London<br />
opover Rhinen lige til Köln, er efterhaanden en lignende Fart blevet etableret<br />
fra Bremen, Hamburg, Stettin og Danzig; en Förbindelse Memel—Duisburg<br />
kan med det förste ventes oprettet. Vi eksporterer jo en Del Varer, særlig<br />
Trælast til Rhinegnene, og der kunde derfor være Spörgsmaal <strong>om</strong> for os at före<br />
Varerne direkte derhen og ikke över en tydsk Söhavn.
402<br />
En betydelig Bevægelse foraarsagedes i den sidste Del af Aaret inden de<br />
interesserede Kredse ved en Antydning fra Rigskantslerens Side af, at Regjeringen<br />
ikke var utilböielig til at anse en fra Statens Side udövet Kontrol med<br />
de tydske Skibsbyggeriers Virks<strong>om</strong>hed for önskelig. Denne Antydning gavcs<br />
i Form af Spörgsmaal til Myndigbeder i de tydske Söstater, hvilken Stilling<br />
man der maatte indtage til Sägen. Fra saagodts<strong>om</strong> alle interesserede Hold er<br />
der reist Modstand mod en saadan Opsigt; ikke allene Skibsbyggerne selv, men<br />
ogsaa Rederne, Skibsförerstanden og Handelskamrene bar gjort stærke Indsigelser<br />
gjældende mod en Kontrol, der betegnes s<strong>om</strong> ligesaa unödvendig s<strong>om</strong><br />
besværlig. Der peges hen til, at Forlisernes Antal inden den tydske Handelsflaade<br />
er meget ringe, og at Förlis paa Grrund af Konstruktionsfeil eller Mangler<br />
ved Maskinerne neppe vides at være förek<strong>om</strong>met. Der freinhseves videre,<br />
at Statens Funktionærer aldrig vil kunne yde en saa god Kontrol s<strong>om</strong> de Assuranceselskabers<br />
Agenter, der resikerer med sine Penge at maatte betale en<br />
for släp Undersögelse. Der har heller ikke manglet paa Henvisninger til, at<br />
saasnart de tydske Fartöier ikke længer her ansees for værende af förste Klasse,<br />
sælges de til Udlandet, hvorpaa de endnu i en läng Række af Aar under fremmed,<br />
særlig norsk, Flag »seiler muntert <strong>om</strong>kring paa alle Verdens Have». Det<br />
synes efter denne Uvilje ikke, s<strong>om</strong> <strong>om</strong> et Förslag <strong>om</strong> offentlig Opsigt med det<br />
tydske Skibsbyggeri vilde have megen Udsigt til at trænge igjennem.<br />
Paa norske Fartöier paamönstredes der i 1893 ialt 670 Sömænd og afmönstredes<br />
ialt 672; paa svenske Fartöier paamönstredes der ialt 82 Mand og<br />
afmönstredes 62 Mand.<br />
Antallet af Römninger opgik til 6, hvoraf 4 fra norske Fartöier og 2 fra<br />
svenske. I det Hele foregaar der forholdsvis faa Römninger i Hamburg; fra<br />
tydske Skibe deserterede der saaledes ialt 166 Sömænd. Der spörges i denno<br />
Tid bjemme meget <strong>om</strong>, hvordan man bedst skulde kunne modarbeide Römningsvæsenet;<br />
s<strong>om</strong> et Middel, der sammen med andre kunde hjælpe dertil, vil jeg<br />
nævne en Lov, der frakjendte Forskud, ydede Sömænd udover et vist Belöb,<br />
Retsgyldighed. Runnernes Interesse af at forlede Sömænd til Römning vilde<br />
blive betydelig mindre, naar deres Udsigt til ved Sömandens Forskud at kunne<br />
tage sig godt betalt for sin Bedrift og sine Udlæg blev formindsket. S<strong>om</strong> Forholdet<br />
nu er, er det sörgeligt at se, hvordan mangen en Sömand Reise efter<br />
Reise saaatsige tjener uden Lön, idet Fortjenesten allerede paa Forhaand er<br />
gaaet med til Betaling af Runner eller Boardingmaster. En Overensk<strong>om</strong>st<br />
mellem de maritime Nationer <strong>om</strong> Ugyldigheden af visse ydede Hyresforskud<br />
vilde kunne virke til megen Gavn.<br />
Her bör nævnes, at de hamburgske Myndigheder har besluttet i den nærmeste<br />
Fremtid at anvende de for en »Stellenvermittler» gjældende Regler paa<br />
de herværende Forhyringsagenter. Da det ikke er en »Stellenvermittler» tilladt<br />
at have de Folk, han skal skaffe Stilling, i Kost og Logi hos sig, vil derfor<br />
en og samme Person ikke længer s<strong>om</strong> nu kunne være paa engang »HeuerbaasB<br />
og »Schlafbaas». Boardingmasterne, der har Söfolk i Logi, vil ikke<br />
kunne optræde s<strong>om</strong> Forhyringsagenter og <strong>om</strong>vendt. At Tanken heri er berettiget,<br />
er sikkert nok.<br />
I 1893 hjemsendtes der gjennem Konsulatet i Hyrebelöb Mk 17,919'32,<br />
hvoraf for svenske Sömænd Mk 5,014 - 17 og for norske 12,905-15. I en speciel<br />
Rapport til det Kgl. Indredepartement udtalte jeg mig nærmere <strong>om</strong> de<br />
Mangler, der hefter ved det nuværende System for norske Hyrebelöbs Hjemsendelse,<br />
og fremhævede, hvor meget det laa baade i Sömændenes egen og i<br />
det offentliges Interesse, at Systemet svarede til sin Hensigt. Utvivls<strong>om</strong>t er<br />
nu Systemet for tungvindt, og Sympatien blandt Sömændene for Institutet er
403<br />
desværre ikke stor; Klageme över, at denne Maade at sende Penge bjem paa·<br />
tager for läng Tid, gaar stadig igjen. Man maa ogsaa indrömme Berettigelsen<br />
af disse Klager, naar man betænker, hvor megen Vægt der for fattige Sömandsfamilier<br />
ofte kan ligge paa et Pengebelöbs hurtige Fre·nk<strong>om</strong>st. Man kan sige,<br />
at enten Söfolkene sender sine Penge hjem paa den ene Vis eller paa den anden,<br />
egentlig kan k<strong>om</strong>me paa et ud; men Sägen er, at foreholdes det ikke Sömanden<br />
stråks ved Afmönstringen, at han bör sende Penge hjem, og at dette<br />
hurtig og fordelagtig kan ske gjennem Konsulatet, og indvilger han ikke heri,<br />
saa Til hans Udsagn, at han selv vil besörge Hjemsendelsen, <strong>om</strong> maaske ikke<br />
i de fleste, saa ialfald i mangfoldige Tilfælde, blive til t<strong>om</strong>me Ord, idet han<br />
ved sin Udtrædelse af Konsulatet öieblikkelig er <strong>om</strong>givet af Folk, hvis Næring<br />
det er at faa Sömænds Penge til at gaa paa Stedet selv. I Betragtning af<br />
Sägens Betydning synes der ikke at burde lægges synderlig Vægt paa, <strong>om</strong> Staten<br />
skulde blive nödt til at dækko det Tab, der kunde opstaa ved Kursforandringer<br />
o. s. v.; nogen Opofrelse fra Statens Side synes ingenlunde urimelig i<br />
Forhold til de betydelige Sunimer Hjemsendelsen redder og i endnu höiere Grad<br />
vil kunne redde for Landet og de mange ubemidlede Sömandsfamilier. S<strong>om</strong> det<br />
mest praktiske fremholdt jeg, at man i Lighed med det svenske System tillod<br />
Konsulaterne at udstede Postanvisninger for de indbetalte Belöb. At oprette<br />
en Pensionskasse for oldrende Sömænd og deres efterladte er sikkert en heltud<br />
berettiget Tanke; ikke mindre berettiget er det imidlertid at lære Sömsendene<br />
op til selv at spare for sig og sine og paa enhver Maade at söge<br />
at udvikle deres Anlæg i denne Retning. I Skibsfartens Interesse — jo mere<br />
spars<strong>om</strong>melige og adruelige, desto bedre Sömænd — burde ogsaa Redere og<br />
Skibsförere medvirke hertil; det ligger ofte i Skibsförernes Magt ved en Opfodring<br />
at bestemme sine Folk til at sende Penge hjem, og enhver Reder<br />
burde give sine Skibsförere Paalæg til her at gjöre hvad de formaar. Skjönt<br />
Sverige besidder det her fremhævede System med Postanvisninger, har det dog<br />
ikke vundet de svenske Sömænds Sympathi i den Grad, s<strong>om</strong> önskes kunde.<br />
Den beregnede Kurs (£ 1 = Kr. 18) er ugunstig for Sömændene, og der<br />
klages ogsaa her stadig over, at Hjemsendelsen tager for lang Tid.<br />
Handel og Næringer.<br />
Den tydske Statistik optager kun Varer, der er gaaede ind eller ud af<br />
det tydske Told<strong>om</strong>raade og betragter derfor Hamburgs Frihavn s<strong>om</strong> Udland;<br />
i den hamburgske Statistik fungerer derimod Frihavnen s<strong>om</strong> en Del af Byen<br />
selv, altsaa s<strong>om</strong> Indiand. Dette maa haves for Öie ved de i det fölgende ineddelte<br />
Tal. Hamburgs samlede Statistik for 1893 er endnu ikke udk<strong>om</strong>met, og<br />
jeg kan derfor kun meddele Tal vedrörende Hamburgs Omsætning i 1893 med<br />
De forenede Riger.<br />
Tydsklands Indförsel var i<br />
1893 29,820,876 Ton til Værdi af 4,184,901,000 Mk<br />
1892 29,500,912 » » » » 4,227,004,000 »<br />
Tydsklands Udförsel var i<br />
1893 21,362,787 Ton til Værdi af 3,283,456,000 Mk<br />
1892 19,891,615 » » » » 3,150,104,000 »
404<br />
Hamburgs Indförsel fra De foreode Riger havde en Værdi af:<br />
Fra Sverige Fra Norge<br />
1893 15,896,750 Mk 14,740,320 Mk<br />
1892 12,377,760 » 14,293,710 »<br />
Hamburgs Udförsel til De forenede Riger havde en Værdi af:<br />
Til Sverige Til Norge<br />
1893 37,354,400 Mk 48,132,700 Mk<br />
1892 31,308,890 » 45,678,700 »<br />
Bilag N:o 1 a og b giver en Fortegnelse över de Artikler, i hvilke Omsætningen<br />
melleni Sverige og Hamburg er foregaaet. Bilag N·.o 2 giver Oplysning<br />
<strong>om</strong> den Handel, der har fundet Sted mellem Sverige og Distriktets<br />
Vicekonsulater.<br />
Landbrug og Landbrugsartikler.<br />
I Tidens Löb er Tydskland fra et korneksporterende Land gaaet över til<br />
at blive et stærkt kornimporterende, og vor Import af Korn fra de tydske<br />
Ostersöhavne er derved ophört. Heri vil der maaske igjen i den nærmeste<br />
Fremtid ske en Förändring. Ifölge en iaar vedtaget Rigslov skal man nemlig<br />
ved Udförsel af Korn (Hvede, Rug, Havre, Byg, Bælgfrugter, Raps og Roefrö)<br />
meddeles saakaldte »Einfuhrscheine», der berettiger Ihændehaveren til inden en<br />
vis Tidsfrist (6 Maaneder) at indföre en tilsvarende Mængde af samme Varesort<br />
uden derfor at erlægge Told. Man mener herved igjen til en vis Grad<br />
at kunne bringe den tidligere Korneksport fra Östpreussen tillive; det fremhæves<br />
nemlig, at medens de paa Gluten rige, særlig amerikanske Hvedesorttr<br />
specielt egner sig for store Dele af det tydske Marked (Syd- og Vesttydskland),<br />
hvor de blandes med tydsk Vare, skattes den paa Gluten fattige östpreussiske<br />
Hvede höiere paa enkelte udenlandske Markeder. Man vil da k<strong>om</strong>me det betrængte<br />
tydske Landbrug til Hjælp ved paa denne Maade at begunstige Udförselen<br />
af det for Eksport egnede indenlandske Korn, og ved siden af England<br />
nævnes s<strong>om</strong> her særlig k<strong>om</strong>mende i Betragtning de skandinaviske Lande;<br />
for vört Vedk<strong>om</strong>mende skulde formentlig det tydske Korn för Eksporten blandes<br />
med russisk og polsk Vare.<br />
Ifölge samme Lov skal Indgangstoldeu eftergives Indehaverne af Möller og<br />
Malterier for en til deres Udförsel svarende Mængde af det til Bedriften indförte<br />
udenlandske Korn, eller <strong>om</strong> de maatte foretrække det, skal de ved Udförsel<br />
af Mel eller Malt meddeles »Einfuhrscheine» til toldfri Indförsel af en<br />
til det udförte- Produkt svarende Mængde Korn. Det er forbeholdt Bundesrath<br />
at give Forskrifter, hvorefter de udstedte »Einfuhrscheine» efter deres<br />
Toldværdi skal kunne anvendes til Betaling af Told ogsaa for Varer af anden<br />
Art end de udförte. AUerede för har et noget lignende System for Eksport<br />
af Mel været gjældende, og der eksisterer til Beregning af Toldgodtgjörelsen<br />
et af det OflFentlige fastsat Udbytte-Forhold (Ausbeute-Verhältniss) mellem det<br />
indförte Korn og det udförte Mel, der er særdeles gunstigt for Möllerne og<br />
næsten virker s<strong>om</strong> en Art Eksportpræmie. Denne Omstændighed eætter den<br />
tydske Meleksport istand til at konkurrere paa de fremmede Markeder; der<br />
klages saaledes i Danmark — og forövrig ogsaa i vore Lande — meget över<br />
den Skade, Landets egen Mölledrift lider ved, at det oversvömmes af billigt<br />
tydsk Mel.
405<br />
Tysklands Meleksport til vore Lande var i 1893:<br />
Til Sverige 29,370 Ton<br />
» Norge 38.050 »<br />
Över Hamburg gaar der, s<strong>om</strong> af Bilag N:o 1 b fölger, adskilligt saavel<br />
Korn s<strong>om</strong> Mel til vore Lande; Kornet er udelukkende og Melet for en stor<br />
Del af fremmed, saerlig amerikansk, Oprindelse og passerer kun Frihavnen i<br />
Transit.<br />
Meieridriften staar i Tydskland, saerlig i Slesvig-Holstein, paa et meget<br />
höit Trin. og den höie Beskyttelsestold er desuden til Hinder for nogen större<br />
Indförsel af Meieriprodukter; större Kvanta af simplere Sorter Smör indföres<br />
dog fra Österrig-Ungarn. Endel billigt, fedt Bondesmör k<strong>om</strong>mer fra Finland<br />
til Hamburgs Frihavn, hvor det ved Tilsætning af Vand fabrikeres til saakaldt<br />
Faktorismör, der for en stor Del eksporteres til England til Brug for Arbeiderbefolkningen.<br />
Forövrig foregaar der fra Hamburg en meget betydelig Smörexport<br />
af tydsk Vare til Storbrittannien og til oversöiske Pladse; endel dansk<br />
Smör gaar ligeledes derhen över Hamburg i Transit.<br />
Kvæg. Tydsklands Indförsel af Kvæg og andre levende Dyr, der i 1883<br />
havde en Værdi af c:a 222 1 /, Millioner Mark, var i 1892 steget til en Værdi<br />
af 261 Millioner Mark; LWörselens Værdi sank i samme Tidsrum yderst stærkt,<br />
uemlig fra 161'/, Millioner til 25 Millioner Mark. Af Interesse maa folgende<br />
Opgaver över Indförselen af Kvæg etc. til Tydskland i 1893 være:<br />
Hesfce ialt 65,234 Stykker, deraf fra Rusland 16,583 St., fra Belgien<br />
15,986 St., fra Danmark 8,932 St., fra Holland 7,287 St., fra Frankrige<br />
6,405 St.<br />
Kjör ialt 83,407 Stykker, deraf fra Danmark 24,725 St., fra Schweiz<br />
20,577 St., fra Holland 15,622 St., fra Österrig-Ungarn 12,088 St., fra Sverige<br />
3,671 St.<br />
Tyre ialt 7,699 Stykker, deraf fra Danmark 5,338 St., fra Sverige<br />
2,076 St.<br />
Okser ialt 39,717 Stykker, deraf fra Österrig-Ungarn 17,686 St., fra<br />
Danmark 12,556 St., fra Sverige 4,010 St.<br />
Trækokser fra 2 1 /, til 5 Aar for Grænsedistrikternes Beboere 851 St.<br />
Ungkreaturer. indtil 2 1 /, Aar ialt 67,036 Stykker. deraf fra Danmark<br />
37,453 St., fra Sverige 2,537 St.<br />
Kalve under 6 Uger ialt 13,789 Stykker, deraf fra Schweiz 10,277 St.<br />
Svin, med Undtagelse af Smaagrise, ialt 800,852 Stykker, deraf fra<br />
Österrig-Ungarn 401,874 St., fra Frankrige 116,420 St., fra Holland 110,850<br />
St., fra Rusland 99,128 St., fra Danmark 44,649 St., fra Sverige 1,794 St.<br />
Smaagrise under 10 Kg. ialt 39,528 Stykker.<br />
Faar ialt 1,915 Stykker.<br />
Lam ialt 373 Stykker.<br />
Gjeder ialt 1,663 Stykker.<br />
Kjöd ialt 14,882 Ton, deraf fra Sverige 158 Ton.<br />
Sveriges Eksport af Kvæg til Tydskland, der endnu i 1889 kun opgik<br />
til c:a 500 Stykker, er i de Par sidste Aar vokset ganske betydelig og har nu<br />
faaet et regelmæssigt Præg. Det er et Spörgsmaal, <strong>om</strong> ikke ogsaa Norge<br />
kunde tage nogen Del i den store Kvægimport til Tydskland.<br />
Det synes saa meget mere at maatte Iigge i vor Interesse at faa Indpas<br />
paa det tydske Marked, s<strong>om</strong> dette saerlig maa siges at passe for os, hvis Kvægdrift<br />
hovedsagelig er baseret paa Meieridrift og ikke paa Produktion af kjöd-
406<br />
producerande Kacer til Slagt. Det tydske Marked er nemlig gjennemgaaende<br />
ikke saa fordringsfuldt med Hensyn til Kjödets Kvalitet s<strong>om</strong> det engelske, der<br />
förlänger Kjüd af kjödproducerende Racer; i Egnene ved Rhinen er det saaledes<br />
Detop Kokjöd, hvoraf Forbruget er saa betydeligt.<br />
Allerede för har jeg peget paa de slesvigske Marskegne s<strong>om</strong> et muligt<br />
Marked for magert svensk Kvæg til Fedning. Hvorvidt de svenske Okser<br />
skulde — s<strong>om</strong> jeg her har hört sige — kunne finde Afssetning i Sydtydskland<br />
s<strong>om</strong> Trækokser, hvoraf Behovet dersteds er betydeligt, der<strong>om</strong> vover jeg ikke<br />
at udtale mig.<br />
Desværre har den feilagtige Angivelse af, at der t den sidste Tid var<br />
indtræffet nogle Tilfælde af Mule- og Klövesyge i Skaane, forelöbig — forhaabentJig<br />
for kort Tid — foraarsaget Forbud mod Indförselen af svensk Kvæg<br />
til de fleste tydske Byer. Mod saa store Tab s<strong>om</strong> dem, der fölger af en saadan<br />
Spærring, burde vi maaske se at værge os ved i Lighed med hvad Danskerne<br />
gjorde, da det engelske Marked stængtes for levende dansk Kvæg, at<br />
arbeide for at faa istand en Eksport af fersk Kjöd; maaske vilde dog her den<br />
höie tydske Told stille sig hindrende iveien. Ihvertfald synes dog Sägen at<br />
fortjene en nærmere Undersögelse; i Danmark har man fundet Sägen at være<br />
af den Betydning, at Staten selv har traadt hjælpende til.<br />
I det forlöbne Aar er for förste Gäng Partier af frosset Kjöd fra Australien<br />
blevet indfört til Tydskland; der gives her nu i Hamburg et fast Udsalg<br />
deraf.<br />
Det störste hatnburgske Dampskibsrederi läder nu bygge fire store Dampskibe<br />
for Fart paa Kanada, særlig indrettede for Kvægtransporfc og desuden<br />
forsynede med Fryserum til Transport af fersk Kjöd.<br />
Huder og Skind. Tydskland indförer, s<strong>om</strong> bekjendt, betydelig Mængdcr<br />
af Huder og Skind til Brug for sin höit udviklede Læderindustri; den störste<br />
Del deraf k<strong>om</strong>mer fra oversöiske Pladse. Fra De forenede Riger indförtes der<br />
i det tydske Told<strong>om</strong>raade kun ubetydelige Kvanta, særlig törrede Kalveskind;<br />
til Hamburg (saavel til Frihavnen for videre Forsendelse s<strong>om</strong> til Byen selv)<br />
k<strong>om</strong> der i 1893:<br />
Fra Sverige Fra Norge<br />
Huder Kg. 17,410 Kg. 1,740<br />
Kalveskind ?> 95,060 i 61,900<br />
Faare- og Gjedeskind » 32,740 » 68,420<br />
Sælhundskind » » 28,120<br />
Rensdyrskind _. i> · » 32,910<br />
Pælsskind » 355 » 9,650<br />
Færdigt Pælsvserk » 4 0 » 1,350<br />
Fra Hamburg udförtes der i 1893 af saltede og törrede oversöiske Huder:<br />
til Sverige 896,700 og til Norge 512,430 Kg.<br />
Naar Importen fra De forenede Riger hertil af Skind og Huder i 1893<br />
ikke naaede den vanlige Udstrækning, saa havde dette udelukkende sin Grund<br />
i den almindelig herskende deprimerede Stemning, hvorunder ogsaa denne Handelsbranche<br />
havde at lide. De herhen fra Sverige og Norge k<strong>om</strong>mende Skind<br />
og Huder gaar kun for en liden Del til Fabrikanterne i de Hamburg nærmestliggende<br />
Egne; de forsendes af Importörerne videre til det tydske Indiand,<br />
England, Frankrige, Spanien o. s. v., efteråt d
407<br />
landske Fabrikanter bruger derfor at dække sit Behov herfra, hvor de er sikkcr<br />
paa at faa de Sorter s<strong>om</strong> passer dem.<br />
De hertil fra Sverige k<strong>om</strong>mende Oksehuder roses for den smukke Slagtning<br />
og Behandling; men det deraf forfærdigede lette Saalelæder blir ikke saa<br />
godt s<strong>om</strong> det, der forfærdiges af indenlandske Huder. Man förlänger her tunge<br />
Oksehuder, hvoraf der kun gives lidet i Sverige og det, der gives, benyttes i<br />
Landets egne Garverier. De fra Sverige og i ganske smaa Kvantiteter ogsaa<br />
fra Norge k<strong>om</strong>mende Kohuder siges at give et særdeles godt Overlæder. De<br />
fra Sverige nu og da k<strong>om</strong>mende Tyrehuder angives at være for lette; de finder<br />
almindeligvis Anvendelse i Militæreffektfabrikkerne. Sædvanlig k<strong>om</strong>mer de<br />
svenske og norske Huder hertil i saltet Tilstand, dog har man nu i Sverige<br />
begyndt at sende dem hertil törrede, og de finder efter denne Behandling lettere<br />
Kjöbere. Hestehuder fra De forenede Riger egner sig sædvanligvis ikke<br />
for Eksport hertil, og der er heller intet deraf ank<strong>om</strong>met i det sidste Aar.<br />
Af Kalveskind k<strong>om</strong> der, særlig i Aarets Begyndelse, betydelige Partier<br />
fra Sverige, dels direkte, dels gjeunem Kjöbenhavner-Handelsmænd. I de sidste<br />
Aar betales svenske Kalveskind ofte bedre hersteds end tydske, der för altid<br />
blev foretrukne. De anvendes til Fabrikation af Lak- og Satinlæder og af<br />
farvet Læder, der tjener til Surrogat for det fine Gjedeskind; de fra enkelte<br />
svenske Egne stammende rödhaarede Skind benyttes til Forfærdigelse af Militærtournister.<br />
Ogsaa fra Norge k<strong>om</strong>, s<strong>om</strong> sædvanlig, betydelige Kvantiteter,<br />
dog blev de norske Kalveskind ikke saa höit betalte s<strong>om</strong> tidligere, idet Efterspörgselen<br />
efter det deraf fremstillede »Wichs & Kidlæder» ikke var saa stærk<br />
s<strong>om</strong> hidtil. De fra nordlige Dele af Sverige k<strong>om</strong>mende saakaldte norrländske<br />
Skind ligner de norske, men opgives i Godhed at staa tilbage for disse, idet<br />
de ved Slagtningen er slet aftrukne og desuden ofte frosne, hvad der giver et<br />
daarligcre Læder. De svenske Lammeskind ansees for at være af <strong>om</strong>trent<br />
samme Godhed s<strong>om</strong> de danske og bruges til Forfærdigelse af Handskeskind;<br />
Faareskindene forarbeides til Semslæder, desuden ogsaa til Læder til Brug for<br />
Sadelmager-, Sk<strong>om</strong>ager- og Portefeuille-Industrien. De norske Faareskind, der<br />
i Almindelighed ikke er blevne anseede for saa gode s<strong>om</strong> de svenske, siges i<br />
de sidste Aar at have forbedret sig betydelig, idet der nu anvendes mere Omhu<br />
ved deres Behandling. S<strong>om</strong> fælles for svenske og norske Faareskind nævnes<br />
den uheldige Omstændighed, at de ved Dyrenes Klipning er blevne beskadigede,<br />
hvorved det færdige Læder viser sig feilfuldt og saaledes af betydelig mindre<br />
Værdi. Skind med Ulden paa blir derfor foretrukne og betinger i Forhold til<br />
Uldens Længde en Merpris af 25—50 %", idet Ulden i og for sig desuden<br />
liar en betydelig Værdi. I Kjöbenhavn skal det være almindeligt at slagte<br />
Faarene med Ulden paa, saaledes at den, der kjöber Skindet af Slagteren, selv<br />
kan klippe Ulden af uden at beskadige Skindet. For en liden Del er man<br />
ogsaa begyndt med denne Fremgangsmaade i Sverige og Norge. Tilförselen af<br />
Bukke- og Gjedeskind er i stadigt Aftagende. Bukkeskind fik man <strong>om</strong>trent<br />
kun fra Norge; de saakaldte »nordlandske» — fra Egnene fra Trondhjem tit<br />
Tr<strong>om</strong>sö — ansees for at være af bedre Kvalitet end de ^indenlandske», der<br />
k<strong>om</strong>mer fra Egnene fra Bergen op til Aalesund. Forbruget af Bukkelæder,<br />
der forhen mest brugtes til Forfærdigelse af Bukseskind, er gaaet betydelig<br />
tilbage. De norske Gjedeskind foretrækkes for de svenske; de forarbeides til<br />
Saffianlæder for Möbler eller benyttes i Portefeuille-Industrien. Af Skindene<br />
af smaa, unge Gjeder forarbeides der Læder til store Damehandsker og fiot<br />
Dameskotöi. Killingskind betaltes i 1893 bedre end ellers i de sidste Aar,<br />
idet Fabrikationen af Glacéhandsker igjen tog et Opsving.
408<br />
Sædvanligvis pleier Hovedmassen af Rensdyrskind at k<strong>om</strong>me fra Sverige<br />
og mindre Partier fra Norge. De tidligere höie Priser kunde i det sidste Aai·<br />
ikke opnaaes, idet Efterspörgselen efter det deraf forarbeidede Læder, der væsentligst<br />
ben.vltes til Fabrikation af Vaskelæders-Handsker, især tÜ Brug for<br />
Officerer, var mindre stærk. Af de norske SL·ind aDgives sædvanligvis den<br />
særlig værdilulde bagerste Del at være afskaaret; desuden er de mere eller<br />
mindre beskadigede längs Ryggen, hvad der forringer Værdien meget betydelig.<br />
Gjennemsnitlig<br />
norske.<br />
betales derfor de svenske Skind 15—20 % höiere end de<br />
Der ank<strong>om</strong> i 1893 videre fra vore Lande endel Ræve-, Maar-, Oter-,<br />
Gaupe- og Hareskind, der idethele fandt en god Afsætning. De forskjellige<br />
Skinds Værdi afhænger af hvert Åars herskende Mode, og Hovedafsætningen<br />
sker derefter snart i den ene, snart i den anden Sort. Tidligere sendte de<br />
berværende Handelsmænd sit i Lübet af Vinteren sainlede Förråad til Leipziger<br />
Messen for der at sælges; nu er Skind<strong>handel</strong>en ber paa Pladsen itnidlertitl<br />
naaet til den Betydning, at Afsætningen af enbver Sort kan ske her paa<br />
Pladsen til fulde Priser.<br />
Alle bekjendte saavel transatlantiske s<strong>om</strong> andre Huder er til enbver Tid<br />
at faa i Hamburg; til Sverige gaar herfra saavel vaadsaltede s<strong>om</strong> törsaltede og<br />
törrede sydamerikanske Huder og ostindiske saakaldte »Kips», til Norge de<br />
samme Sorter, dog hovedsagelig kun saltede Huder.<br />
Poteter. Dyrkningeo af Poteter er i Tydskland meget betydelig; den <strong>om</strong>fattede<br />
i 1891 2,922,766 Hektarer Land, og üdbyttet opgik i samme Aar til<br />
18,558,379 Ton. Gjennemsnitsutbyttet i Tiden 1881 — 1891 var <strong>om</strong>trent 8 - Ton pr Hektar.<br />
4<br />
Foruden s<strong>om</strong> Födemiddel har Poteter i Tydskland stor Betydning i industriel<br />
Henseende. Först og fremst er Landdistrikternes Brænderier, bvis Virks<strong>om</strong>hed<br />
menes at være af den störste Betydning for Landbruget og s<strong>om</strong> derfor<br />
er begunstigede med Hensyn til Skat ligeoverfor andre Brænderier, baserede<br />
paa Fremstilling af Brændevin af Poteter. De tydske Brænderier forbrugte i<br />
Driftsaaret 1891—1892 1,335,000 Ton Poteter, hvoraf fremstilledes 2,120,000<br />
Hektoliter ren Alkohol. Fremdeles foregaar der i Tydskland en betydelig T ilvirkning<br />
af Stivelse og Stivelsesukker af Poteter; af det saaledes producerede<br />
udförtes der i 1893:<br />
Dextrin etc 7,370 Ton<br />
Stivelse og Mel af Poteter 30,490 »<br />
Stivelsesukker 4,200 »<br />
Værdien af denne Udförsel belöb sig til 11,135,000 Mark. I vore Lande,<br />
hvor store Strækninger i saa höt Grad egner sig for Dyrkning af Poteter, synes<br />
man paa en lignende Maade at burde kunne finde industriel Anvendelse for<br />
en större Produktion deraf.<br />
Roer. Da Roedyrkniogen nu tiltager saa betydelig i Sverige, hidsættes<br />
nogle statistiske Oplysninger <strong>om</strong> den tydske Roedyrkning. I Driftsaaret 1872<br />
— 1873 forarbeidedes der til Sukker 3,181,551 Ton Roer, i 1891 —1892 dorimod<br />
9,488,002 Ton; üdbyttet pr Hektar anslaaes for 1891 — 1892 til 282<br />
Ton. Medens der i 1873 af 100 Kg. Roer kun erholdes gjennemsnitlig 8 - 25<br />
Kg. Sukker, produeeres der nu af samme Kvantum 12 - 06 Kg. Sukker; heraf<br />
sees, i hvilken Grad denne Industri er gaaet frem. Ialt produceredes der i<br />
Driftsaaret 1891—1892 1,144,400 Ton Raasnkker og 245,000 Ton Melasse,<br />
medens Produktionen i 1872—1873 opgik til henholdsvis 262,500 og 91,600 Ton.
409<br />
I 1893 udförtes der 428,400 Ton Eaasukker, hvoraf det meste til Storbrittannien<br />
og de Forenede Stater, 100,400 Ton Melasse, hovedsagelig til Frankrige,<br />
samt 269,400 Ton Kändis og Sukker i Toppe, særlig til Storbrittannien.<br />
Til Norge udförtes der 1,440 Ton Raasukker og 3,990 Ton Kändis og Sukker<br />
i Toppe, til Sverige henholdsvis 14,240 og 5,950 Ton.<br />
Hö. S<strong>om</strong> allerede nævnt, foraarsagede den herskende Törke en betydelig<br />
Indförsel til Tydskland af Hö. Dette foraarsagede talrige Förespörgsler til<br />
Konsulatet fra saavel svenske s<strong>om</strong> norske Landmænd; imidlertid sees Indförseleu<br />
hertil fra Sverige og Norge kun at have opgaaet til henholdsvis 55,730 og<br />
106,500 Kg. Det synes forövrig indlysende, at det er i vore Ländes Interesse<br />
ikke at udföre, men selv at benytte alt det Hö Landene kan produeere.<br />
S<strong>om</strong> et Middel til at ophjælpe Landbruget har den preussiske Regjering<br />
foreslaaet for Landdagen Oprettelse af saakaldte »Landwirthschaftskammer», der<br />
vil danne en Organisation for Landbrugets Vedk<strong>om</strong>mende i Lighed med, hvad<br />
de eksistcrende Handelskammere er for Handelsstanden. Fra Landbrugsbold er<br />
der ogsaa vakt Spörgsmaal <strong>om</strong>, hvorvidt der ikke — liges<strong>om</strong> der findes tekniske<br />
Attachéer ved flere tydske Legationer — burde anssettes landbrugskyndige Attachéer,<br />
der ved at studere de fremmede Ländes Landbrugsforhold og indk<strong>om</strong>me<br />
med Indberetninger <strong>om</strong>, hvad der maatte ske af nyt og nyttigt paa dette Omraade,<br />
kunde gavne det tydske Landbrug. Der er forövrig al Grund til at tro,<br />
at der fra Regjeringens Side snart vil skrides til en almindelig saakaldt »Bnquëte»<br />
af det tydske Landbrugs Stilling og Vilkaar og de Forholdsregler, der<br />
maatte kunne tages for at afhjælpe den Fortrykthed, hvorunder Landbruget i<br />
Tydskland — det indrömmes fra alle Sider — har at lide.<br />
Fiskerier og Fiskevarer.<br />
Tydsklands Indförsel af Fisk og Fiskevarer i 1893 sees af fölgende Tabel:<br />
Mængde<br />
Deciton<br />
Værdi<br />
1,000 Mk<br />
Fersk Fisk, ialt<br />
Deraf fra Sverige 308,346 Deciton, fra Danmark<br />
84,699, fra Holland 28,133 og fra Norge<br />
10,878 Deciton.<br />
485,269 13,102<br />
Stokflsk, ialt<br />
Deraf fra Holland 5,273 og fra Norge 4.9S0<br />
Deciton.<br />
10,803 454<br />
Saltet Fisk i Fade, ialt<br />
Deraf fra Holland 27,579 Deciton.<br />
Fisk, saavel saltet s<strong>om</strong> tilberedt med Eddike,<br />
34,397 1,909<br />
i Glas etc., ialt 7,597 1,367<br />
Deraf fra Frankrige 5,816 Deciton. Tönder<br />
Saltet Sild i Tönder -...1,399,004 32,177<br />
Deraf fra Storbrittannien 589,988 Tönder, fra<br />
Holland 389,943, fra Norge 328,474 og fra<br />
Sverige 58,073 Tönder.<br />
Sild til Gjödning (denatureret), ialt 15,337<br />
Deciton<br />
Hummer fra Danmark 1,491<br />
B 5> Norge 1,216<br />
Fiskeguano fra Norge 68,187<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart.<br />
27
410<br />
Hvalfiskebarder, ialt 767 4,219<br />
Deraf fra de Forenede Stater 470 Deciton, fra<br />
Norge 74 og fra Storbritannien 40 Deciton.<br />
Fisk og Sæispæk, Fisketran, ialt 134,078 4,652<br />
Deraf fra Norge 97,303 Deciton, fra Japan<br />
13,829, fra Holland 7,096, fra Storbrittannien<br />
4,805, fra Danmark. 4,030 og fra Spanien<br />
3,021 Deciton.<br />
Det sees at den saltede Sild spiller den fornemste Rolle blandt de indförte<br />
Fiskeprodukter.<br />
sig saaledes:<br />
I Löbet af de 10 sidste Aar bar Importen deraf stillet<br />
Aar Tönder Værdi<br />
1884 indförtes der 960,046 29,761,000 Mk<br />
1885 B » 1,023,675 29,932,000 »<br />
1886 » » 1,129,342 30,162.000 »<br />
1887 » » 1,095,631 26,492,000 B<br />
1888 B » 994.336 24,561,000 »<br />
1889 » » 1,214,389 31,963,000 »<br />
1890 » B 1,266,620 34,511,000 »<br />
1891 B » 1,116,518 32,972,000 B<br />
1892 » » 1,189,575 27,985,000 »<br />
1893 » » _ 1,399,004 32,177,000 B<br />
Indförselen synes saaledes at holde sig terunielig stabil.<br />
Ifölge Handelskammerets Opgift indförtes der til Hamburg:<br />
1893 1892<br />
Skotsk Sild 131,326 Tdr 139,025 Tdr<br />
Holländsk » 53,116 B 81,682 B<br />
Norsk B 53,607 B 52,397 B<br />
Beholdningen var ved Udgangen af 1893 8,635 Tdr imod 10,465 Tdr<br />
ved Udgangen af 1892.<br />
Det er især den billige holländske Matjessild, der i de senere Aar bar<br />
gjort Afsætningen af deu norske Fedsild Skado; den ank<strong>om</strong>mer för den nye<br />
Fedsild og foretrækkes paa Grund af sin Billighed og s<strong>om</strong> ny Vare for den<br />
gamle Fedsild. Den er saaledes paa samme Tid til Hinder for en fordelagtig<br />
Realisation af de gamle Beholdninger og for Opnaaelsen af de ofte för betalte<br />
höie Priser for den förste nye Fedsild.<br />
Afsætningen af svensk Sild gaar tilbage. Behandlingen er i allo Henseender<br />
god og den kan forsaavidt tjene den norske til Mönster; men da Fisket<br />
falder <strong>om</strong> Viuteren. er den af mager Beskaffenhed, og dens torre Smag<br />
gjör den ikke yndet. Der opgives i 1893 at være hidk<strong>om</strong>met 2,981 Tdr<br />
svensk Sild mod 6,410 Tdr i 1892. Saalænge Priserne for skotsk og holländsk<br />
Sild holder sig saa lave, vil den svenske neppe finde nogen större Afsætning<br />
hersteds.<br />
Fersk Fisk. Den meget betydelige Tilvækst i Indförselen af udenlandsk<br />
fersk Fisk til Tydskland i de senere Aar fortjener Opmærks<strong>om</strong>hed; inedens<br />
der i 1883 indförtes 13,904 Ton til en Værdi af Mk 7,364,000, opgik Indförselen<br />
i 1892 til 50,559 Ton til en Værdi af Mk 13,651,000. Tilvæksten<br />
skyldes i förste Række den store Indförsel af fersk svensk Sild, der först begyndte<br />
i större Maalestok i Midten af 80 Aarene.
411<br />
Den svenske Sild, der k<strong>om</strong>mer herti! i Kasser, anvendes fortrinsvis til<br />
Rögning. Osterrige er ogsaa et Marked for röget fersk Sild, og for at undgaa<br />
Tolden oprettes der nu for tydsk Regning Rögerier i Osterrige selv. Endel<br />
svensk fersk Sild steges i Smult og nedlægges hermetisk i Bokser, i hvilken<br />
Form den afgiver et billigt og sögt Födemiddel blandt den arbeidende Klasse.<br />
Videre nedlægges endel Sild i Eddike med Krydderier. Kun den mindste Del<br />
af den indförte ferske Sild forbruges s<strong>om</strong> saadan. At Våren ikke kan forsendes<br />
direkte fra Sverige i röget Tilstand eller paa anden Maade tilberedt, har sin<br />
Grand i Tolden; denne er især höi paa hermetisk nedlagt Fisk, idet man i<br />
Tydskland synes at gaa ud fra den Forudsætning, at hermetisk nedlagto Säger<br />
altid er Luksusartikler. Fisk i denne Form er iuiidlertid for en stor Del en<br />
billig Vare, tjenende de mindre bemidlede Klasser til Föde og Forudsætningen<br />
slåar saaledes ikke til.<br />
Det stigende Forbrug af fersk Fisk i Tydskland dækkes for en betydelig<br />
Del ved Udbyttet af det tydske Havfisko, der stadig udvikler sig og mere og<br />
mere foregaar ved Hjælp af Dampskibe. Övergången fra Seüfartöier til Dampskibe<br />
er foregaaet i nogle faa Aar; den ved Elben hjemmehörende Fiskerdampskibsflaade<br />
bestod ved Aarets Udgang af 19 og Weserflaaden af 46 Fartöier.<br />
Fångsten foregaar hovedsagelig ved Tiawling paa Bankerne i Nordsöen<br />
og Salget sker fornemlig ved offentlig Auktion.<br />
ske Fiskere, solgtes der i 1893 ved Auktion i<br />
Af fersk Fisk, fanget af tyd-<br />
Hamburg for Mk 1,027,000<br />
Altona » » 1,421,000<br />
Geestemünde » » 2,074,000<br />
Bremerhaven » » 704,000<br />
Fra de i de tydske Fiskerier direkt interesseredes Side er der sat i Gang<br />
en vis Bevægelse i Retning af at faa udenlandsk fersk Fisk paalagt en Beskyttelsestold<br />
og Tolden paa fremmed saltet Sild meget forhöiet; denne Bevægelse<br />
har skaffet sig Udtryk i en Petition til Regjeringen fra toneangivende<br />
Fiskerikredse. Medens en höi Beskyttelsestold paa saltet Sild (10 Mk pr Tönde)<br />
paa enkelte Hold nienes at kunne have Udsigt til med Tiden at blive til Virkelighed,<br />
ansees det ihvertfald ikke for sandsynligt, at denne Petition, hvad<br />
fersk Fisk angaar, skulde mode fornöden Tilslutning. Den rette Maade at<br />
fremme det tydske Havfiske paa skulde være at söge at fremkalde et större<br />
Forbrug af fersk Fisk i Landet, og naar Forbruget, naar det Omfång, s<strong>om</strong> det<br />
burde kunde, vil Markedet være tilstrækkeligt stort baade for den tydske og<br />
den udenlandske Fisk. Det skulde da ligge i Tydsklands egen Interesse at faa<br />
indfürt god og billig fersk Fisk s<strong>om</strong> et almindeligt Födemiddel i Befolkningens<br />
brede Lag, hvad der væsentligst betinges af forbedrede Opbevaringsmaader og<br />
billige Befordringsmidler. Meget er i den sidste Retning i Tydskland gjort,<br />
særlig for at lette Befordringen pr Jernbane. Forövrig har Nordmændene hcr<br />
gaaet i Spidsen, idet de har bragt jrossen fersk Fisk ind paa det tydske<br />
Marked. Det vil k<strong>om</strong>me Sägen til Hjælp, at man nu begynder efterhvert at<br />
opföre Frysedepoter i de större tydske Indlandsbyer til Opbevaring af Födemidler.<br />
Til Indförelse af frosset australisk Kjöd paa det tydske Marked aabnes<br />
der Butikker i de store Byer; den samme Vei synes vi at maatte gaa med<br />
vor frosne Fisk.<br />
Vi ser Nordmændene gjöre betydelige Anstrængelser for at finde Afsætning<br />
for sin frosne Fisk og Svenskerne söge at skabe sig et fast udenlandsk Marked<br />
for den ferske svenske Sild; med Opmærks<strong>om</strong>heden henvendt herpaa kunde<br />
man spörge, hvorvidt ikke vore egne Lande i långt höiere Grad end Tilfældet
412<br />
nu er, kunde nyttiggjöre sig vor Fisk ved at fryse den til Brug for vört eget<br />
Marked. Skuide man ikke paa samme Maade s<strong>om</strong> med Koljen ogsaa kunne<br />
opbevare Sild i frossen Tilstand? Ved meget billige Jernbanefragter for frossen<br />
Fisk burde vi söge at begunstige dens Iudförsel rundt <strong>om</strong> blandt Befolkningen.<br />
S<strong>om</strong> Tilfældet nu er, kan det til Trods for vore Ländes store Rigd<strong>om</strong> paa<br />
Fisk i store Dele af Landene slet ikke siges, at Fisk er et gjængs og udbredt<br />
Næringsmiddel. Den Brfaring med Hensyn til Frysning og Opbevaring, vi<br />
vilde vinde under vor Benyttelse af Fisken hjemme, vilde k<strong>om</strong>me os tilgode<br />
ogsaa ved dens Indförsel paa udenlandske Markeder.<br />
Hvad særlig Silden angaar, saa vilde det, hvis man förstod ved Frysning<br />
at opbevare den i lætigere Tid, ikke længere indtræffe, hvad der nu oftere skal<br />
ske, at Fångsten igjen slippes lös, fordi Markedet er overfyldt og Prisen<br />
ringe. I ethvert Tilfælde vilde den da kunne opbevares til Forfærdigelse af<br />
Olie og af Kraftfoder,<br />
stadig vil tiltage.<br />
hvoraf Forbruget, efters<strong>om</strong> Landbruget udvikler sig,<br />
Klipfisk og Stokfisk. Heraf forbruges der kun yderst ringe Mængder i<br />
Tydskland selv, nemlig lidt Stokfisk i Rhinprovindsen og Bayern; de betydelige<br />
Mængder, der k<strong>om</strong>mer til Hamburg, udföres igjen videre. Denne Indförsel af<br />
törret Fisk (Klipfisk og Stokfisk) fra Norge til Hamburg er i Tiltagende; den<br />
udgjorde i<br />
1891 7,346,200 Kg., Værdi 3,703,700 Mk<br />
1892 8,223,600 » » 3,990,200 »<br />
1893.. 9,595,900 » » 4,174,500 »<br />
Tran. Ifölge Handelskammerets Opgift indförtes der i 1893 til Hamburg<br />
af norsk Trän ialt 87,000 Tdr.<br />
Tdr mod 19,000 Tdr Aaret för.<br />
Beholdniogerne ultimo December var 20,500<br />
Omssetniugen var meget stor og betydelig, större end det foregaaende Aar.<br />
Imidlertid har den norske Trän ikke været saa helt d<strong>om</strong>inerende s<strong>om</strong> i<br />
tidligere Aar; inere og mere begynder Japan at indtage en vigtig Stilling i<br />
den herværende Tran<strong>handel</strong>. Japansk Trän har kun været kjendt her i de<br />
sidste 10—12 Aar; Tilförselen, der i de senere Aar var mellem 10,000 og<br />
13,000 Metercentner (<strong>om</strong>trent == norske Tönder), steg i 1892 til c:a 28,700<br />
og i 1893 til c:a 35,300 Tdr.<br />
Fra Sverige k<strong>om</strong> der i det forlöbne Aar c:a 800 Fade Sildetran, der afsattes<br />
til 24—26 Mk. Den var imidlertid ikke renset nok og man var her<br />
ikke fornöiet med den.<br />
Fiskeguano. Fra Norge k<strong>om</strong> der til Hamburg 6,675,820 Kg. til en Værdi<br />
af Mk 977,110. Den svenske Sildeguano siges at indeholde for meget Fedtstof<br />
og derfor ikke at vinde Bifald.<br />
S<strong>om</strong> bekjendt har Sverige en Fiskeriagent i Berlin og Norge bar nu ansat<br />
en Fiskeriagent i Hamburg; ved disses Indberetninger vil de interesserede<br />
bjemme til enhver Tid höides underrettede <strong>om</strong> Markedets Gang. Tydskland<br />
har en udmærket Fiskeriavis og det turde være i vore Fiskeriers Interesse, at<br />
en lignende ugentlig Avis med offentlig Hjælp udgaves hjemnie hos os.<br />
Skogdrift og Trælast.<br />
Til Belysning af, med hvilke Laudes Trælast vor egen særlig har at konkurrere<br />
paa det tydske Marked, meddeles her en Tabel över Indförselen til<br />
Tydskland i 1893:
413<br />
Ved, ialt 147,297,000 Kg., deraf fra Österrig-Ungarn 65,233,400, Rusland<br />
64,399,600, Sverige 4,361,200 Kg.<br />
Træ til Tilvirkning af Træmasse, ialt 34,063,000 Kg., deraf fra Österrig-<br />
Ungarn 32,680,100 Kg.<br />
Trækul 3,640,300 Kg., deraf fra Österrig-Ungarn 2,945,800 Kg.<br />
Bygnings- og Gavntömmer, uforarbeidet eller kun forarbeidet med Öxe<br />
eller Sag paa Tværsiden, ialt 1,614,324,500 Kg., deraf fra Rusland 942,760,100,<br />
Österrig-Ungarn 631,456,700, Norge 3,538,600 Kg.<br />
Bygnings- og Gavntömmer, ganske uforarbeidet, indfört fra Skogene lige<br />
ved Grænsen til Brug i Grænsedistriktorne, ialt 78,567,200 Kg., deraf fra<br />
Österrig-Ungarn 62,516,800, Rusland 15,159,500 Kg.<br />
Bygnings og Gavntömmer, tilhugget efter Længdeaksen, ialt 560,552,900<br />
Kg., deraf fra Rusland 406,054,300, Österrig-Ungarn 108,250,600, Sverige<br />
39,969,600 Kg.<br />
Bygnings- og Gavntömmer, saget, »Kanthölzer», ialt 742,543,600 Kg., deraf<br />
fra Sverige 342,619.700, Rusland 174,127,100, Österrig-Ungarn 140,743,600,<br />
de Forenede Stater 43,981,300, Norge 31,651,300 Kg.<br />
Grove Snedkerarbeider, ialt 14,534,100, deraf fra Sverige 3,923,800,<br />
Österrig-Ungarn 3,610,100, Holland 2,441,500, Belgien 1,217,500, de Forenede.<br />
Stater 1,158,400, Norge 309,600 Kg.<br />
I hvilken Grad Tydaklands Import af Trælast er tiltaget i Löbet af de<br />
sidste syv Aar fremgaar af fölgende Tal:<br />
Bygnings- og Gavntömmer, uforarbeidet eller kun forarbeidet med Oks<br />
eller Sag paa Tværsiden:<br />
Ton 1,000 Mk<br />
1886 1,061,875 26,574<br />
1889 1,902,605 56,127<br />
1892 1,805,811 56,883<br />
Bygnings- og Gavntömmer, tilhugget efter Længdeaksen:<br />
Ton 1,000 Mk<br />
1886 234,377 17,578<br />
1889 395,950 33,656<br />
1892 553.217 45^640<br />
Bygnings- og Gavntömmer, saget, »Kantholz»:<br />
Ved:<br />
Ton 1,000 Mk<br />
1886 367,460 16,536<br />
1889 784,286 35,881<br />
1892 780,749 40,989<br />
1886 141,861 2,837<br />
1889 143,174 3,150<br />
1892 147.271 3,387<br />
Indförselen fra De forenede Riger har siden 1886 stillet sig saaledes:<br />
Fra Sverige Fra Norge<br />
Ton<br />
Ton<br />
1886 142,849 31,025<br />
1887 158,482 50,508
414<br />
1888 216,817 68,897<br />
1889 336,817 68J71<br />
1890 255.705 49,629<br />
1891 289^786 44,446<br />
1892 336,239 36,142<br />
1893 382,570 35,190<br />
Det sees heraf, at Importen fra Sverige har vseret i staerkt Tiltagende;<br />
Importen fra Norge er derimod i de sidste Aar gaaet tilbage. At den forögede<br />
Import til Tydskland er en Fordel for Sverige vil man neppe finde, naar<br />
nian betænker, at Forögelsen ingeulunde skyldes de svenske Skoges aarlig tiltagende<br />
Vækst og Udbytte, men kun er et Bevis paa, i bvilken Grad Nationalformuen<br />
ved Skogenes Forringelse angribes. Tydskland har selv store Skoge,<br />
men ved at vedligeholde dem ved en gjennemfört Skogkultur; ogsaa i Sverige<br />
synes der nu hcldigvis at hæve sig Höster til Forsvar for Skogenes Bevarelse<br />
og Förnyelse.<br />
Den i August Maaned 1893 udbrudte Toldkrig mellem Tydskland og Rusland<br />
k<strong>om</strong> vor Trælast tilgode; s<strong>om</strong> staramende fra et mestbegunstiget Land<br />
havde den ved Indförsel til Tydskland allerede forhen en 5 Mark pr Standard<br />
mindre Told at betale end russisk og finsk, og ved Toldkrigen forhöiedes denne<br />
Forskjel til henved 18 Mark pr Standard for sagede Trævarer, hvad der har<br />
været en uovervindelig Hindring for Import af <strong>om</strong>trent hvilkes<strong>om</strong>helst Dimensioner<br />
af russisk Vare, for hvilke Sverige eller andre Lande kan byde Erstatning.<br />
Ruäland.<br />
Sverige har i förste Række dækket Nedgången i Tilförselen fra<br />
Den af svenske Eksportörer i Slutningen af 1892 forlangte Prisforhöielse<br />
for Gran bevirkede, at Kjöberne holdt sig tilbage og faa Kontrakter sluttedes.<br />
Först efteråt Eksportörerne havde nedstemt sine Fordringer begyndte der fra<br />
Midten af Januar af at udvikle sig en rolig og regolmæssig Forretning, der<br />
med faa Afbrydelser karakteriserade Sæsonens hele Forlöb. For Furu angives<br />
Aaret ikke at have været saa gunstigt s<strong>om</strong> for Gran; særlig var Priserne for<br />
Furubord af middels og ringe Kvalitet meget trykkede. De virkelig fine Kvaliteter<br />
af Furu var dog, s<strong>om</strong> altid, Gjenstand for livlig Efterspörgsel og hetingede<br />
gode Priser.<br />
Af svenske Granbattens k<strong>om</strong> s<strong>om</strong> sædvanlig den overveiende Del fra<br />
Sundsvall; fra Gefle, Söderhamn og Hudiksvall ank<strong>om</strong> de vanlige Mængder.<br />
Hernösand-Battens fandt derimod vanskeligere Kjöbere. Foruden 2'/3×7" og<br />
2Va×6" var navnlig 2X6" og 2×7" efterspurgt; ogsaa efter 2X5" viste der<br />
sig i denne Sæson en livligere Efterspörgsel, inedens 3X7" yeldnere fandt<br />
Afsætning. Frempaa Aaret, da Priserne var blevne fastere, opnaaedes c:a<br />
Mk 100 for 7", Mk 95 for 6"; i Marts—April maatte mindre bekjendte Afskibere<br />
indvilge i et Afslag af indtil 5 Mk. Efter udbruddet af den russisktydske<br />
Toldkrig stillede Priserne sig i September til Mk 105 for 7", Mk 100<br />
for 6", Mk 80—85 for 5"; Eksportörernes Haab <strong>om</strong> en yderligere Stigning<br />
gik ikke i Opfyldelse. For svenske Granbord var i Begyndeisen af Aaret Priserne<br />
e·.a Mk 100 for 7", Mk 95 for 6", Mk 75 for 5" ab Gefle, Söderhamn<br />
og Sundsvall med 2'/2 — 5 Mk videre Afslag for Hernösand-Vare; i August steg<br />
derpaa Priserne under Indflydelse af Toldkrigen til Mk 105 for 7", Mk 100<br />
for 6", hvorimod det store Tilbud af 5" hindrede nogen Stigning for denne<br />
Bredde.<br />
For sorterede Furubord ab Gefle og Söderhamn betaltes der den hele<br />
Sæson igjennem gode, stabile Priser, saaledes for 1 × 6" 1 :ste Sort ab Gefle
415<br />
Mk 200, 2:den Sort Mk 160, for l'/4×6" l:ste Sort indtil Mk 210 og 2:dea<br />
Sort Mk 170. Afskiberne bestræbte sig mere end nogensinde for ogsaa at anbringe<br />
tilsvarende Mængder af 3:die og 4:de Sort; det lykkedea dem ogsaa tildels,<br />
idet de ikke pleiede at vægre sig for at indgaa paa Koncessioner og afsatte<br />
til Mk 80 — 85 for 4:de Sort og i Forhold dertil for 3:die. For bekjendte<br />
gode Mærker 1 × 5" usorteret ab Gefle betaltes der Mk 90—95. Produktionen<br />
af tyade Furubord, navnlig 6 /a", drives nu mere end för i Sverige og begynder<br />
at spillo en vis Bolie i Handelen med Tydskland; Prisen var c:a 75<br />
til 80 Mk. Ogsaa af 3/4" Bord af Furu og Gran har den svenske Eksport<br />
tiltagct betydelig paa den norskes Bekostning; de mest sögte Bredder 4'/a" og<br />
5" var livlig efterspurgte, og Priserne holdt sig paa Mk 70—80 ab Sundsvall<br />
og Hernösand efter Kvalitet og Bredde.<br />
Handelen med huggede Sparrer ab Skellefteå og Piteå udviklede sig fordelagtigt;<br />
Priserne stillede sig paa <strong>om</strong>trent 34—36 Pf. pr Kubikfod 4—6",<br />
37 Pf. 7×7" for Furu, 10 % Afslag for Gran.<br />
Den störste Del af Importen fra Norge bestaar af sagefc »Kantholzt, 4X4"<br />
indtil 6X6"; Sortimenter med stor Proportion 4X5" og muligst stor Gjennemsnitslængde<br />
betingede s<strong>om</strong> sædvanlig de bedste Priser. Endskjönt Efterspörgselen<br />
fra de rbinske Handlendes Side var ringere end i tidligere Aar, iedede<br />
dog efterhaanden alle dertil egnede Tilbud til Salg. Priserne svingedo<br />
fra 45 til 48 Pf. pr Kubikfod for gode Sortimenter, og Markedet sluttede<br />
under knapt Tilbud med den sidste Notering. Handelen med 5 /«" Bispebord,<br />
der för spillede en saa stor Rolle ved Weseren, synes nu nserved ganske at<br />
uddö, og den hele Import deraf antages i 1893 at L·ave været ganske ubetydelig.<br />
Den tilsvarende svenske Vare fortrænger de s /
416<br />
Ton Værdi<br />
Indförsel 286,630 Mk 32,053,000<br />
Udförsel 1,213,047 x> 234,000,000<br />
Indförselen fra Sverige til Tydskland var i 1893: Raajern 6,267 Ton,<br />
Stangjern 10,546 Ton, Jerntraad 2,988 Ton. Hertil k<strong>om</strong>mer mindre Kvanta<br />
af finere og grovere Jernvarer.<br />
Til Hamburg indförtes der fra Sverige: Stäng- og Smedejern 26,035 Ton,<br />
Staal 2,231 Ton, Jerntraad 1,491 Ton, Staaltraad 540 Ton.<br />
Den störste Del af disse Varer gik över Frihavnen i Transit.<br />
Udförselen fra Tydskland til De forenede Riger var i 1893:<br />
Til Sverige Til Norge<br />
Vinkeljern 2,900 Ton 2,700 Ton<br />
Stangjern 1,200 »<br />
Jerntraad 1,200 »<br />
Jern- og Staalvarer 3,700 Ton 1,500 »<br />
Naar Tydskland ikke er et större Marked for svensk Jern, saa ligger<br />
Grunden ikke saa meget i den höie Told s<strong>om</strong> i de Fremskridt, den tydske Tilvirkning<br />
fornemmelig ved Th<strong>om</strong>asproeessen har gjort; Tydskland er derved sat<br />
istand til at fremstille godt og billigt Jern til Varer, hvortil man för maatte<br />
benytte sig af svensk Jern. Lignende Fremskridt i Jerntilvirkningen er ogsaa<br />
gjort i andre Lande, og det synes klart, at det svenske udmærkede, men kostbare<br />
Trækulsjern, der vel altid vil finde sin Anvendelse til enkelte finere Arbeider,<br />
vil faa et meget indskrænket Afsætningsfelt, der ikke staar i noget<br />
Forhold til Sveriges store Rigd<strong>om</strong> paa Jernmalm. Saalænge Sverige indskrænker<br />
sig til Produktion af Traskulsjern, mener man lier at Landet burde udvikle<br />
sin Jernindustri i Retning af at forfærdige finere Staal- og Jernvarer og Maskiner,<br />
hvortil Sverige foruden sit udmærkede Raamaterial ogsaa besidder en<br />
særlig Betingelse i sine intelligente Jernarbeidere. Med Öiet henvendt paa den<br />
overordentlige Betydning, s<strong>om</strong> f. Eks. Skotlands Masseproduktion af Jern og<br />
Staal har vundet for Landet og Befolkningen, maa man imidlertid stadig vende<br />
tilbage til det Spörgsmaal, <strong>om</strong> det ikke vilde være baade naturligt og fordelagtigt<br />
for Sverige ligeledes at kaste sig paa en saadan Masseproduktion. Man<br />
modes her altid med den Indvending, at Sverige ikke eier Stenkul og derfor<br />
savner den for en saadan Produktion nödvendige Basis. Med den Udvikling,<br />
der foregaar i Retning af mere og mere kulbesparende Masovne, synes den Tid<br />
dog ikke fjern, da det vil lönne sig at indföre Kul og Koks til de malmproducerende<br />
Lande istedetfor at före Malmen til Kulleierne. Liges<strong>om</strong> andre Lande<br />
har anvendt saamegen Intelligens for ved forbedrede Methoder at kunne udnytte<br />
sine Malme, maatte Sverige, maaske Verdens rigeste Jernmalmland, lægge<br />
sin Energi paa at finde nye Methoder til Fremstilling af Jern af sin Malnirigd<strong>om</strong><br />
og ikke væsentlig lade sig nöie med den magre Indk<strong>om</strong>st, der skaffes<br />
tilveie ved Brydning og Eksport af Malm. De fleste store Kulturlande besidder<br />
Stenkul, der hidtil har været det bedste <strong>och</strong> billigste Brændemateriale<br />
ved Fremstilling af Jern, og man har der saaledes ingen egentlig Drivfjer haft<br />
til at forsöge andre Brændematerialier. Sverige derimod skulde ved sin Mangel<br />
paa Stenkul netop spores til denne Art Forsög; Spörgsmaalene <strong>om</strong>, hvorvidt<br />
Malmens Smeltning kunde ske ved Hjaelp af Elektricitet, frembragt ved Vandkraft,<br />
eller ved Hjaelp af Torvkul eller Gas, fremstillet af de saa at sige uudtömmelige<br />
Torvmoser, burde være i egentligste Forstand paa Dagsordenen.<br />
Medens disse Spörgsmaal i andre Lande for Tiden nsermest vilde være »f theore-
417<br />
tisk Interesse, er de for os praktiske Spörgamaal af förste Rang, hvis Besvarelse<br />
er Landet en Velfærdssag.<br />
Det förek<strong>om</strong>mer aitid sjelden, at Privatmænd kan afse Tid og Midler til<br />
saa store Spörgsmaals Lösning, og det skulde da synes rimeligt, at Staten her<br />
tog Sägen i sin Haand og satte de videnskabelige Forsög i Gäng, paa hvilke<br />
Spörgsmaalenes Lösning beror. Selv meget store Sunimer, der af Staten maatte<br />
udgives i saadant Oiemed, vilde være yel anvendte, naar man tager i Betragtning<br />
det Arbeide en Jerntilvirkning i stor Stil vilde skaffe Befolkningen og<br />
den Fortjeneste den vilde bringe Landet.<br />
Priserne paa svensk Jern pr 1 Januar d. A. noteredes hersteds saaledes:<br />
1:ma l.·ma Smedejern, Lancasbire Stempel Mk 17.00<br />
1:ma » gode Mærker » 16.80<br />
1:ma valset Jern, » j> 16.00<br />
1:ma Hesteskosömjern, » J> 17.00,<br />
alt Grundpris pr 100 Kg. cif. Hamburg eksel. Told. Af Interesse er det at<br />
nævne, at enkelte af de store tydske Maskinfabrikker i det forlöbne Aar har<br />
sluttet sig sammen for at atsende Agenter til de oversöiske Lande for at undersöge<br />
de derværende Markeder.<br />
Jernmalm.<br />
Ton, hvoraf<br />
Tydsklands Import heraf opgik i 1893 ialt til 1,573,202<br />
fra Spanien 877,827 Ton<br />
B Sverige 147,045 »<br />
» Belgien 138,469 B<br />
fra Holland 136,691 Ton<br />
» Prankrige 101,096 »<br />
» Österrig-Ungarn... 89,227 s><br />
Samtidig foregaar der en endnu betydeligere Export af Jernmalm fra Tydskland,<br />
særlig til Belgien og Frankrige; den udgjorde i 1893 e:a 2,350,000 Ton.<br />
Den eksporterede Malm er dog af en meget ringere Kvalitet end den indförte;<br />
i 1893 var saaledes dens Værdi kun c:a 7 Millioner Mark mod den<br />
indförtes c:a 22 Millioner Mark.<br />
Andre Malme. Jeg tror ogsaa at burde gjöre opmærks<strong>om</strong> paa den betydelige<br />
Import til Tydskland af alleslags andre Malme. Der indförtes saaledes<br />
i 1893 af:<br />
Guld-, Solv- og Platinamalme 20,515 Ton, deraf fra Norge 220 Ton.<br />
Bly- og Kobbermalme 43,490 Ton, deraf fra Sverige 3,621 Ton.<br />
Chr<strong>om</strong>malm 4,962 Ton.<br />
Manganmalm 12,093 Ton.<br />
Kobalt- og Nikkelmalme 742 Ton, deraf fra Norge 27 Ton.<br />
Svovlkis, Alunmalm 274,766 Ton, deraf fra Spanien 202,043 Ton.<br />
Zinkmalm 23,833 Ton, deraf fra Sverige 2,758 Ton.<br />
Slagger af Malme 477,182 Ton, deraf fra Sverige 22,721 Ton.<br />
Th<strong>om</strong>asslagger 78,458 Ton.<br />
Der sker til Tydskland saa at sige en Sammenströmning af Malme fra de<br />
fleste af Verdens Malmefelter. Tydskland konkurrerer paa dette Omraade stærkt<br />
med England, med hvilket Land det har de udstrakte og billige Fragtleiligheder<br />
tilfælles, og forud for hvem det har sine Hytteingeniörers höit udviklede tekniske<br />
Dannelse og en intelligentere Hyttearbeiderstand; for enkelte Malmes<br />
Vedk<strong>om</strong>mende har det tydske Marked sikkert overflöiet det engelske. Det siges,<br />
at de tydske Ingeniörers Dygtighed gjör det nmligt at forarbeide Malmene med<br />
mindre Metaltab end i hvilkets<strong>om</strong>helst andet Land, og at af denne Grund f.<br />
Eks. Sölvmalme gjennemgaaende betales höiere i Tydskland end i England,
418<br />
<strong>om</strong>endskjönt det færdige Fabrikat (Solv i Barrer) noteres saa meget lavere i<br />
Tydskland end i England, s<strong>om</strong> Fragt og Assurance til London udgjör. Hvad<br />
der særlig udmærker den tydske Hyttedrift, er det i de niindste Enkeltheder<br />
gaaende Studium af de forskjellige Malmes Blandning (»Gattirung»); man söger<br />
saavidt muligt at opnaa en Blanding af saadanne Malme, at man ved disses<br />
Smeltning kan afholde sig fra at tilsætte ikke metalholdige Smeltniogsmidler.<br />
At en saa nöiagtig beregnet, k<strong>om</strong>pliceret Hyttedrift kun er mulig paa Grund<br />
af Arbeidernes betydelige tekniske Uddannelse og de ledende Ingeniörers höie<br />
theoretiske Kundskabor, siger sig selv. Den anvendte Fremgangsmaade bevirker<br />
sammen med det store Udvalg og Mangfoldighed af Malme, der samler sig paa<br />
det tydske Marked, at Forædlingen intetsteds sker saa billig s<strong>om</strong> i Tydskland;<br />
den preussiske Regjering har ogsaa bidraget sit hertil ved at holde saa billige<br />
Jernbanefragter s<strong>om</strong> muligt for de söværts indk<strong>om</strong>mende Malme.<br />
I de tydske Havnepladse er der anstillet Repræsentanter for den tydske<br />
Hytteindustri, der selv er helt fortrolige med Malmenes tekniske Forarbeidelse,<br />
og man opnaar derved Sikkerbed for, at de forskjellige Malme til enhver Tid<br />
vil naa frem til netop de Hytter, der er istand til at bringe det bedste Udbytte<br />
ud af dem. Medens det nemlig kan siges, at man i England gjennemgaaende<br />
holder sig til et snævert Antal af almindelig kjendte Methoder, frem·<br />
hseves det, at man i Tydskland saa at sige behandler enhver Malm særskilt i<br />
Overensstemmelse med dens særlige Egenskaber, idet alle nu bekjendte Methoder,<br />
Skilning ad mekanisk Vei af fattige Malme, Höiovndrift, Ludning, Chlorbehandling,<br />
Lixivation, Elektrolyse etc., finder Anvendelse ved de tydske Værker.<br />
Adskillige Methoder er ikke patenterede og höides derfor strængt hemmelige.<br />
Hvad nu Sverige og Norge angaar, saa har man fra k<strong>om</strong>petent Hold fremholdt<br />
for mig, at vor Interesse for det tydske Malmmarked burde være en meget<br />
större, end den hidtil har været. Man har i Sverige, heder det, saa udelukkende<br />
anvendt Kapital og Intelligens paa Jernmalmens Omraade, at man har<br />
overseet, ja endog næret en slags Uvilje mod enhver anden Art af Bergværksdrift,<br />
hvad der synes saameget mere uberettiget, s<strong>om</strong> Landet, isærdeleshed naar<br />
den store Vandkraft tages i Betragtning, turde kunne gjöre sig en saadan Drift<br />
paa andre Malme meget indbringende.<br />
Foruden guldholdig Malm nævnes i denne Förbindelse s<strong>om</strong> særlig k<strong>om</strong>mende<br />
i Betragtning for vore Lande de mange Förek<strong>om</strong>ster af blandet Bly-,<br />
Zink- og Sölvmalm, hvoraf der efter Zinkens Udskilning ad mekanisk Vei ved<br />
rationel Drift skulde aarlig kunne fremstilles et stort Kvantum sölvholdig Blymasse,<br />
der vilde betinge höie Priser i Tydskland. For den Zink, der herved<br />
vilde udvindes, vilde man mindre kunne regne paa at finde et tilfredsstilleode<br />
Marked; Tydskland, særlig Schlesien og Rhinlandene, er selv en stor Producent<br />
af Zink, og selv de nu saa lave Priser skyldes mere en Forstaaelse mellem<br />
Produeenterne end Markedets virkelige Stilling. Anderledes stiller Sägen sig<br />
for Bly; ved Sölvets Synken i Værdi er mange Blygruber, hvis Eksistentsberettigelse<br />
laa i de mindre Mængder Sölv, der samtidig udvandtes, k<strong>om</strong>ne i<br />
en daarlig Stilling og vil formentlig lidt efter lidt nödes til at nedlægge Driften.<br />
Allereden nu menes Forbruget betragtelig at overstige det aarlig producerede<br />
Kvantum, og Blypriserne antages derfor ubetinget at maatte tage et Opsving i<br />
en ikke fjern Fremtid. Hvad endvidere Kobber angaar, saa tror man, at Priserne,<br />
s<strong>om</strong> forrige Aar, væsentlig paa Grund af daarlige Finantsforholde i de<br />
Forenede Stater og dermed sammenhængende Salg til Spotpris af amerikansk<br />
Kobber, naaede en abnormt lav Stånd, <strong>om</strong> kort Tid igjea vil begynde at hæve<br />
sig. Guld- og sölvholdige Kobbermalme finder bedst Afsætning i Tydskland, ren<br />
Kobbermalm i England.
419<br />
Den norske Svovlkis siges at kunne faa megen Betydning for det tydske<br />
Marked, idet f. Eks. Sulitjelma-Kis paa den eoe Side paa Grund af sin ringe<br />
Arsengehalt og paa den anden ved sin större eller mindre Guldholdighed netop<br />
passer for Import til Tydskland; en saadan vil dog först kunne finde Sted<br />
naar Forholdenc i Rio-Tinto-Gruberne, der nu for Störstedelen dækker det herværende<br />
Behov, stiller sig ugunstigere for Driften, hvad man paa Grund af<br />
den kolossale Udnyttelse formentlig i en overseelig Tid vil kunne vente.<br />
Stenkul og Koks. Fra Tydskland gik der i 1893 til Norge c:a 9,200<br />
Ton Koks og til Sverige c:a 22,000 Ton Koks og 12,000 Ton Stenkul. Paa<br />
Grund af de höie Jernbanefragter til Havnene ved Nordsöen er det nu megct<br />
vànskeligt at udföre westphalske Stenkul og Koks til vore Lande, idet de i<br />
Almindelighed vil k<strong>om</strong>me til at falde meget dyrere end de engelske. En större<br />
Eksport vil maaske blive mulig, naar Dortmund-Ems-kanalen blir færdig.<br />
Salt. I 1893 udförte Tydskland ialt 196,094 Ton Kog- og Stensalt,<br />
hovedsagelig til Britisk Ostindien, Osterrig-Ungarn, Holland og Belgien; til<br />
Sverige gik der 11,538 Ton. Naar Elbe-Trave-Kanalen blir færdig, vil formentlig<br />
Lüneburgersalt kunne leveres til vore Lande til billigere Priser end<br />
för, og en större Eksport deraf til De forenede Riger vil vistnok derved fremkaldes.<br />
Af Gjödningssalte (de saakaldte Stassfurtersalte) opgik Udförselen i 1893<br />
til c:a 212,000 Ton, hovedsagelig til De forenede Stater, Storbritannien og<br />
Sverige (til det sidste Land 30,315 Ton); til Norge er Udförselen höist· ubetydelig.<br />
Efterhvert s<strong>om</strong> Landbruget og særlig Myrdyrkningen gaar fremad i<br />
vore Lande, vil Indförselen af dette vigtige Gjödningamiddel sikkert tage et<br />
stort Opsving. Hvor vigtige man her anser disse Salte at være for det tydske<br />
Landbrug, fremgaar af, at der nu for den preussiske Landdag har været forelagt<br />
et Regjeringsforslag, hvis Hensigt var mere eller mindre at gjöre Driften<br />
af Gruberne til et Statsmonopol, forat man derved kunde regulere Udnyttelsen<br />
af denne Nationalformue og bevare den til Bedste for Landet selv.<br />
Sten. Af raa eller blöt huggen Sten indförtes der i 1893 til Tydskland<br />
i alt 697,450 Ton, deraf fra Sverige 301,000 Ton og fra Norge 27,850 Ton.<br />
Af Sten i sagede Blokke og uslebne, grove Stenhuggerarbeider indförtes<br />
der ialt 4.127 Ton, hvoraf 2,254 Ton k<strong>om</strong> fra Norge.<br />
Til Hamburgs Konsulatdistrikt indförtes der af Sten af enhver Art:<br />
Fra Sverige Fra Norge<br />
Til Hamburg 23,528 Ton 10,816 Ton<br />
» Altona 31,620 » 503 »<br />
» Cuxhaven 1,694 » 431 »<br />
» Harburg 3,996 »<br />
Ialt 56,842 Ton 15,746 Ton<br />
Hvad Brolægningssten angaar, saa k<strong>om</strong>mer Hovedmassen for det nordlige<br />
Tydskland fra Sverige. Den svenske Granitsten roses paa Grund af sin Haardhed,<br />
og Importen deraf er stadig voksende, særlig til de större Byer s<strong>om</strong> Berlin,<br />
Hamburg-Altona, Stettin og Kiel, hvor man först og fremst ser paa god Kvalitet<br />
og mindre paa Prisbillighed; da den svenske Granit taaler et e:a 500—<br />
1,000 Kg. stærkere Tryk pr cm. 3 end den tydske, forsvinder den sidste mere<br />
og mere fra Stenmarkedet i de nævnte Byer. Den svenske Granit erobrer sig<br />
stadig et större Marked; i 1893 vides 1,000 m. 2 svensk Granit gjennem et
420<br />
Par Hamburgerfirmaer at være leveret til Magdeburg til Pris Mk 8.40 frit<br />
Magdeburg, skjönt denne By i sin Nærhed har betydelige Stenbrud. Den hertil<br />
k<strong>om</strong>mende norske Granitsten til Brolægning sættes ikke saa höit s<strong>om</strong> den<br />
svenske; den siges at ge daddelldst ud, men ved Brug snart at vise en ringere<br />
Fasthed, hvorfor de store Byer med niegen og tung Vognfærdsel mere og mere<br />
synes at vende sig til den haardere svenske Sten. I de mindre Byer derimod,<br />
hvor Prisbilligheden k<strong>om</strong>mer særlig i Betragtning, vil den norske Sten vedblive<br />
at være en sögt Artikkel. Vor Granit har i Nordtydskland særlig at konkurrere<br />
med belgisk Sten, der imidlertid trænges tilbage, og Bornholmer-Granit,<br />
hvis Kvalitet roses meget; det siges, at det i Hamburger-Hænder værende<br />
Værk paa Bornholm, der er i Besiddelse af alle de nyeste Indretninger, vil<br />
kunne levcre indtil 200,000 Ton pr Aar. De bestemmende Submissioner har<br />
i 1892 og 1893 vist en faldeude Tendens i Priserne; i 1893 menes dog Minimum<br />
at være naaet, saa at for 1894 en Stigning skulde være ivente.<br />
Hvad Sten i sagede Blokke o. s. v. angaar, saa k<strong>om</strong> Hovedmassen fra<br />
Norge. Der har i de senere Aar fra Norge foregaaet en betydelig Indförsel<br />
af Fundamentstene, Trottoirplader, »Kantstene», Kvaderstene for Havne og<br />
Strandanlæg o. s. v., og her, hvor der lægges mindre Vægt paa Materialets<br />
Haardhed, har den amukt udseende norske Granit hävt Overvsegten över den<br />
svenske. Fra Sverige k<strong>om</strong>iner der foruden en Del »Kantsten», særlig Raablokke<br />
til Polering; et stort Berlinerflrma har Sliberier i Berlin <strong>och</strong> Wolgast, udelukkende<br />
baserede paa Indförsel af svensk Granit, hvoraf megen sort Granit til<br />
Gravmonumenter. Af den saaledes indförte, særlig Dorske Sten har den meste<br />
Del været i nogen Grad bearbeidet; s<strong>om</strong> »grobe Steinnietzarbeiten von schlichter,<br />
nicht verzierter Arbeit» er saadan Sten, naar den indgik söværts, ikke blevet<br />
ilagt Told. I Marts Maaned f. A. begyndte imidlertid Toldvæsenet i Hamburg<br />
at liaandhæve en anden Opfatning af Toldtariffen og at behandle saadan Sten<br />
s<strong>om</strong> finere, uslebne Stenhuggerarbeider; den k<strong>om</strong> derved til at underligge den<br />
i Forhold til Værdien særdeles betydelige Told af 2'/2 Mk pr 100 Kg., hvorved<br />
en fortsat Import ansees for at være saagodts<strong>om</strong> umuliggjort. Indsigelser<br />
fra herværende Importörer havde kun den Virkning, at den nye Opfatning, der<br />
i Begyndeisen kun gjordes gjældende i Hamburg, derimod f. Eks. ikke i Lübeck<br />
og Stettin, blev almindelig gjennemfört for det hele Tydskland. Af polerede<br />
Stenarbeider indförtes der paa Grund af den yderst höie Told altid kun<br />
ubetydelige Mængder. Betydelige tydske Granitbrud i Bayern, Sachsen og andre<br />
Steder, der siges at befinde sig i formaaende Hænder, önsker Beskyttelse mod<br />
den tiltagende Import, og det ansees her ikke for umuligt, at man ved Hjælp<br />
af særlig lave Jernbanefragter- og paa anden Maade i Fremtiden vil söge at<br />
hjælpe den indenlandske Sten til at trænge den fremmede tilbage; ved forskjellige<br />
offentlige Byggeforetagender bar man i Nordtydskland anvendt indenlandsk<br />
Granit; saaledes k<strong>om</strong> der Granit til Brunsbüttel-Slusen ved Nord-Östersö Kanalen<br />
lige fra Bayern.<br />
Is. S<strong>om</strong> sædvanlig indk<strong>om</strong> der ogsaa i 1893 en Række Forespörgsler<br />
fra norske Iseksportörer angaaende Udsigterne for en Import af Is hertil; det<br />
hed hjemme, at Beholdningen hersteds skulde være meget knap, og at det kun<br />
var et Tidsspörgsmaal naar Hamburg k<strong>om</strong> i Markedet. Konsulatet kunde kun<br />
oplyse <strong>om</strong>, at dette var en Feiltagelse; det viste sig da ogsaa, at ikke en eneste<br />
Ton Is indförtes hertil og til det övrige Distrikt kun 482 Ton, der for Regning<br />
af Hamburg-Amerikanische Packetfahrt· Actiengesellschaft ank<strong>om</strong> til Cuxhaven<br />
fra Kragerö. Der findes her flere store Fabrikker for Fremstilling af<br />
kunstig Is, og desuden indsavnles der hver Vinter meget betydelige Mængder
421<br />
Is fra <strong>om</strong>kringliggende smaa Söer og Floder; der synes da ikke at være inegen<br />
Udsigt til, at Importen af norsk Is, der nu i en Kække af Aar har været<br />
standset, igjen skulde begynde.<br />
Industriartikler.<br />
Sprit. Der indförtes til Hamburg i 1893:<br />
Fra Sverige Fra Norge<br />
Sprit 39,350 Liter 39,440 Liter<br />
Brændevin etc. 4,700 » 10,100 »<br />
Siden Spanien har lagt en höi Beskyttelsestold paa Sprit, er den för saa<br />
betydelige Spriteksport fra Hamburg stærkt aftaget. De i Hamburgs Frihavn<br />
etablerede Fabrikker til Raffinering af rusisk Raaspiritus har indstillet sin<br />
Virks<strong>om</strong>hed; s<strong>om</strong> en delvis Erstatning herfor er der i Frihavnen anlagt betydelige<br />
Fabrikker til Tilvirkning af saakaldte Façon-Varer (Kunstbrændevine: R<strong>om</strong>,<br />
Arrac, Cognae etc.) for Eksport til oversöiske Pladse. Der foregaar dog endnu en<br />
ikke ubetydelig Eksport af Sprit herfra, hovedsagelig til Japan, Spanien, Vest·<br />
afrika og Storbritannien: Eksporten opgik i 1892 til c:a 147,000 Hektoliter<br />
til en Værdi af c:a 6 Millioner Mark.<br />
Öl. Den tydske Olproduktion er stadig gaaet fremad saavel i Kvantitet<br />
s<strong>om</strong> i Kvalitet; samtidig har Forbruget inden Riget været i stærkt Tiltagende.<br />
Produktionen, der i Driftsaaret 1881—82 ndgjorde 21,816,000 hl., opgik i<br />
1891—92 til 32,632,200 hl. I 1893 k<strong>om</strong> der fra Norge til Hamburg i Transit<br />
335,240 Liter til en Værdi af Mk 183,380. Fra Sverige indförtes der i 1893<br />
520 Liter Öl til en Værdi af Mk 380.<br />
Den tydske Öleksport er i Aftagende; der eksporteredes i 1893 c:a 50,000<br />
Ton i Fade, fordetmeste til europæiske Lande, og c:a 23,000 Ton i Flasker,<br />
særlig til udeneuropæiske Lande. Af europæiske Lande er Frankrige endnu<br />
det vigtigste Marked for tydsk 01, men den franske Olproduktion, der navnlig<br />
siden Verdensudstülingen i 1889 har forbedret sig meget, nærmer sig niere og<br />
mere til at tilfredsstille Landets Forbrug; i endnu höiere Grad gjælder dette<br />
<strong>om</strong> de för saa vigtige Markeder Holland og Belgien.<br />
I de sydamerikanske Lande har Bi·yggeründustrien i de sidste Aar taget<br />
et stort Opsving; den för saa betydelige Eksport til Argentinien er s<strong>om</strong> Fölge<br />
deraf Omtrent ophört. I förste Række blandt de oversöiske Markeder k<strong>om</strong>mer<br />
Brasilien og Venezuela; i det förste Land tiltager dog Bryggeriernes Antal stadig,<br />
og de forsyner det indenlandske Marked med et let og billigt OI. Öltilvirkningen<br />
i Japan, der for en stor Del foregaar under Ledelse af tydske Bryggerimestere,<br />
er stadig blevet fuldk<strong>om</strong>nere, og medens för tydsk Öl indförtes i<br />
betydelig Mængde, udförer Landet allerede nu delvis Öl til China.<br />
Glasvarer. Samtidig med at Tydskland selv fabrikerer Glasvaror af enhver<br />
Art og eksporterer store Mængder deraf, foregaar der en ikke ubetydelig<br />
Import deraf til Tydskland, der i 1893 havde en Værdi af c:a 8 Millioner<br />
Mark: endel Glasvarer importeres desuden til Hamburgs Frihavn for viderc·<br />
Eksport til oversöiske Lande. Importen foregaar særlig fra Österrige (Böhmen).<br />
Belgien og England; Importen af franske Glasvarer er paa Grund af de i Forhold<br />
til den ringe Holdbarhed höie Priser betydelig aftaget. Man har her<br />
sagt mig, at svenske Glasvarer i Billighed og elegant Udseende meget vel maatte<br />
kunne konkurrere med de belgiske i Tydskland, saavel hvad aDgaar Landets<br />
eget Behov s<strong>om</strong> Eksporten derfra til andre Lande. De svenske Glasbrug burde
422<br />
fra Hamburg skaffe sig Prover og Mönstre af de engang indförte belgiske Glasvarer<br />
og söge at kunne gjöre fordelagtigere Offerter for de samme Kvaliteter.<br />
Fyrstikker. Fyrstikindustrien i Tydskland er i stadigt Tiltagende, hvad<br />
der sarumen med den betydelige Told bevirker, at Indförselen af Fyrstikker til<br />
Forbrug er ganske ubetydelig. Derimod k<strong>om</strong>mer der betydelige Kvanta af norske<br />
og svenske Fyrstikker til Hamburg og Lübeck for derfra at sendes videre, særlig<br />
til oversöiske Havne. Införselen til Hamburg opgik i 1893 til:<br />
Fra Sverige Kg. 4,299,770 til Værdi af Mk 2,861,120<br />
» Norge » 606,950 » » » » 419,910<br />
Vore Fyrstikker finder nu överalt stærk Konkurrence. Særlig har japaneeisk<br />
Vare trængt os tilbage paa de ostasiatiske Markeder, hvor Japaneserne har<br />
en Fordel i sin Sölvmynts ringe Værdi, der sætter dem istand til at levere<br />
Våren til en billigere Pris. Efter hvad man her meddeler mig, begynder de<br />
japanesiske Fyrstikker selv i London at konkurrere med vore.<br />
Træmasse og Cellulose. I 1893 indförtes der til Tydskland:<br />
Sleben Træmasse 21,023 Ton, deraf fra Sverige 7.024 Ton, fra Norge<br />
7,414 Ton.<br />
Cellulose, Straastof etc. 10,946 Ton, deraf fra Oäterrige-Ungarn 7,478<br />
Ton, fra Norge 1,628 Ton og fra Sverige 1,253 Ton.<br />
Der udförtes fra Tydskland 6,981 Ton sleben Træmasse, væsentlig til<br />
Frankrige, og 52,049 Ton Cellulose etc. til De forenede Stater, Frankrige,<br />
England og Belgien med flere Lande.<br />
Til Hamburg, for en stor Del över Frihavnen i Transit, k<strong>om</strong> der i 1893<br />
fra Sverige 10,757 Ton Træmasse og fra Norge 5,573 Ton.<br />
For det k<strong>om</strong>mende Aar skulde Udsigterne for Eksport af Træmasse fra<br />
vore Lande til Tydskland være gode s<strong>om</strong> en Fölge af de to sidste torre S<strong>om</strong>niere;<br />
paa Grund af Vinterens ringe Snefald er det ikke usandsynligt, at Vandmangel<br />
kan indtræffe ogsaa i den k<strong>om</strong>mende S<strong>om</strong>mer. Vistnok har nu flere Sliberier<br />
opstillet Dampmaskiner til Hjælp, og der oprettes nu i större Stil Sliberier,<br />
der kun er baserede paa Dampkraft; indtræffer Vandmangel, tror man<br />
dog ikke at dette vil forslaa, og ihvertfald blir Træmassen paa denne Maade<br />
saa dyr, at skandinavisk Masse trods Tolden burde kunne konkurrere. Saa<br />
meget uheldigere er det, at de norske og svenske Træmassefabrikker siges i<br />
det sidste Aar at have leveret til Tydskland saa grovsleben og daarlig Træmasse,<br />
at de tydske Papirfabrikker ikke har fundet sig tjente med den; netop<br />
denne Omstændighed har bidraget meget til Oprettelse af de nye Dampsliberier.<br />
Det fremholdes bestemt, at Betingelsen for at nordisk Træmasse skal kunne<br />
konkurrere paa det tydske Marked först og fremst er, at der leveres prima,<br />
finsleben Vare.<br />
Brunt Træpapir. Efter at i de sidste Aar en Række nordiske Fabrikker<br />
havde kastet sig paa Tilvirkning af denne Artikkel, indtraadte en kolossal Överproduktion<br />
deraf. For at kunne afsætte de producerede Kvantiteter begyndte<br />
da mange Fabrikker at sælge til Spotpris; ruedens s<strong>om</strong> regelmaessig Pris for<br />
Papir fra godt indförte og bekjendte Fabrikker endnu i 1888 Mk 26 pr 100<br />
Kg. netto kunde erholdes, faldt Prisen i Löbet af 1889—1891 efterhaanden<br />
ned til Mk 19—18 1/2, ja enkelte Fabrikker skal endogsaa have solgt til endnu.<br />
lavere Priser, selvfölgelig med Tab. Senere har Priserne afvekslende steget og<br />
faldt noget. Kun i cnkeltstaaende Tilfaelde skal det være lykkodes herværende<br />
Agenter at naa op til en Pris af Mk 22 pr 100 Kg., naar paa Grund af en
423<br />
for tör S<strong>om</strong>mer og dermed fölgende Vandmangel den tydske og österrigske Konkurrence<br />
paa Eksportmarkederne var mindre stærk. Under den betydelige Konkurrenee<br />
mellem de nordiske Fabrikker indbyrdes, der lod de i den Hensigt afc<br />
fastslaa fælles Priser trufne Aftaler temmelig virkningslöse, gik Priserne igjen<br />
ned til Mk 20 — 20 1/2; med saadanne Priser antages kun særlig gunstig beliggende<br />
Fabrikker at kunne arbeide med nogen Fortjeneste. Da flere Fabrikker<br />
derfor har ophört at producere brunt Træpapir, er man k<strong>om</strong>met til den nuværende<br />
Pris af Mk 21—21 1/2 for Papir fra de förste nordiske Fabrikker;<br />
at Prisen nogengang igjen skulde stige til meget över 22 Mk, ansees her ikke<br />
for sandsynligt.
Fortegnelse över nogle Hovedartikler, indförte fra Sverige til Hamburg i 1893.<br />
Bilag N:o 1 a.<br />
424
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 28<br />
425
Tabel over Udförselen söværts fra Hamburg til Sverige i Aaret 1893.<br />
Bilag N:o 1 b.<br />
426
427
428
429
430
431
432<br />
Bilag N:o 2.<br />
Omsætningen mellem Sverige og Distriktets Vicekonsulsstationer i 1893.<br />
Import fra Sverige<br />
til Altona: ialt 32,943,850 Kg., hvoraf<br />
Gadesten 31,620,240 »<br />
Mursten 549,270 »<br />
Fersk Fisk 344,260 »<br />
Træ 130,000 »<br />
» Cuxhaven: Gadesten 1,694 Ton<br />
» Harburg: Bord 422 1/2 Std.<br />
Eksport til Sverige<br />
fra Altona: ialt 174,590 Kg., hvoraf<br />
Stenkul 105,000 »<br />
Mel 69,300 »<br />
Fragtnoteringer.<br />
Bilag N:o 3.<br />
Indgaaende<br />
For Seilskibe:<br />
Fragter:<br />
Fra Fredriksstad med Stav 23 Mk pr Std.<br />
» Aalborg med Cement 5 Mk pr Ton.<br />
» Grangemouth med Stenkul 5 Sh. 3 D. pr Ton.<br />
» Dünkirchen med Phosphat 4 Sb. 6 D. pr Ton.<br />
» Marseille med Oliekager 9 Sh. pr Ton.<br />
» Savannah med Harpix 2 Sh. à 2 Sh. 7 1/2 B. pr Barrel.<br />
» s B Terpentin 3 Sh. 4 1/2 D. à 4 Sh. pr Barrel.<br />
» Cbarleston med Harpix 2 Sh. pr Barrel.<br />
» Brunswick » » 2 Sh. 1 1/2 D. U Sb. 3 D. pr Barrel.<br />
» Wilmington B B 3 Sh. pr Barrel.<br />
» Pensacola med Pitch Pine 87 Sh. 6 D. pr Std.<br />
» Ship Island » » 5 £ pr Std.<br />
» Manzanilla med Ceder 29 Sh. pr Ton.<br />
» Laguna med Mahogny 41 Sh. 3 D. à 42 Sh. 6 D. pr Ton.<br />
»» » Farvetræ 26 Sh. 6 D. à 36 Sh. pr Ton.<br />
» Yucatan » B 30 Sh. 9 D. pr Ton.<br />
» Monte Christ » » 37 Sh. 6 D. pr Ton.<br />
» Jamaica » » 25 Sh. à 30 Sb. pr Ton.<br />
» Hayti B » 30 Sh. à 32 Sh. 6 D. pr Ton.<br />
» Trinidad med Asphah 13 Sh. à 20 Sh. pr Ton.<br />
» Maraeaibo med Farvestof 43 Sh. à 44 Sh. pr Ton.<br />
» Rio Hacha B B 40 Sh. pr Ton.<br />
» Rio Grande med saltede Huder 29 Sh. à 35 Sh. pr Ton.<br />
» Montevideo » » 20 Sh. pr Ton.<br />
» » » Benaske 16 Sh. 6 D. pr Ton.<br />
» Paysandu med saltede Huder 37 Sh. 6 D. à 45 Sh. pr Ton.<br />
» Buenos Aires med Hvede 16 Sh. à 18 Sh. pr Ton.
433<br />
Fra Baenos Aires med Linfrö 15 Sh. 6 D. pr Ton.<br />
B B » Farvetræ 18 à 21 Frcs pr Ton.<br />
B » » Farvestof 18 1/2 à 19 1/2 Frcs pr Ton.<br />
B » » Benaske 16 Sh. pr Ton.<br />
» Parana River » » 2 8 Sh. pr Ton.<br />
» Kosario med Farvetræ 18 Sh. 6 D. pr Ton.<br />
» Iquique med Salpeter 22 Sh. 9 D. à 23 Sh. 9 D. pr Ton.<br />
» Tocopilla B » 2 0 Sh. pr Ton.<br />
» Sydhavet med Koprah 47 Sb. 6 D. à 50 Sh. pr Ton.<br />
For Dampskibe:<br />
Fra Lysekil, Halmstad, Carlskrona og Carlshamn med Gadesten 5 1/2 k 7<br />
Mk pr Ton.<br />
» Carlstad med Planker 32 Mk pr Std.<br />
» Kalmar » » 28 » B<br />
» Slite » » 24 B »<br />
» Vestervik B B 25 B »<br />
» Hernösand » » 33 » »<br />
» Middlesborough med Jern 4 Sh. 6 D. à 4 Sh. 9 D. pr Ton.<br />
» Burnt Island med Stenkul 5 Sh. 4 1/2 D. i 5 Sh. 6 D. pr Ton.<br />
» Glasgow med Stenkul 6 Sh. 1/2 D. P r Ton.<br />
» Fraserburgh med Sild 1 Sh. 2 D. pr Tönde.<br />
» Marseille med Oliekager 11 Sh pr Ton.<br />
» Saloniki med Mais 9 Sh. 6 D. pr Ton.<br />
» Tyrkiet med Mineralier 11 Sh. 6 I>. pr Ton.<br />
» Ibraila med Byg 16 Sh. 6 D. pr Ton.<br />
» Tampa med Phosphat 16 Sh. 6 D. à 19 Sh. pr Ton.<br />
» B<strong>om</strong>bay med B<strong>om</strong>uld 19 Sh. pr Ton.<br />
Udgaaende Fragter:<br />
S<strong>om</strong> sædvanlig stipuleredes de fleste Udfragter for Stykgods til en lump Sum.<br />
Forövrig opgives:<br />
For Seilskibe:<br />
Til Kolding med Byg 6 Mk pr Ton.<br />
B Riga med Phosphat 9 Mk pr Ton.<br />
» Plymouth med Cainit 4 Sh. 3 D. pr Ton.<br />
» Savannah » » 5 Sh. pr Ton.<br />
» Charleston » B 6 Sh. à 7 Sh. 9 D. pr Ton.<br />
» Wilmington » B 6 Sh. 6 D. à 7 Sh. pr Ton.<br />
» Mobile » » 6 Sh. pr Ton.<br />
» Rio de Janeiro med Risgryn £ 1 pr Ton.<br />
For Dampskibe:<br />
Til Stockholm med Stykgods Mk 6 pr Ton.<br />
» Aalborg » Cainit » 5 1 /, »<br />
» Wasa B Mais B 7 1 /, »<br />
» Sonderburg » Hvede og Rug Mk 6 pr Ton.<br />
» Stettin » Rapsfrö Mk 6 pr Ton.<br />
» » » Salpeter » 5'/, »<br />
» Greenock » Sukker »5'/, »
434<br />
Bilag N:o 4.<br />
Fortegnelse over fra Hamburg udgaaende Dampskibslinier til sydeuropæiske<br />
og udeneuropæiske Havne.<br />
Rob. M. Sl<strong>om</strong>an & C:o, Hamburg, til Malaga, Barcelona, Tanger, Marseille,<br />
Genua, Livorno, Neapel, Messina, Palermo og Catania (Mægler: Robert<br />
M. Sl<strong>om</strong>an j:r).<br />
Jos. Roca & C:o, Barcelona, til alle betydeligere spanske Havne (Mægler:<br />
John Suhr).<br />
Oldenburg-Portugiesische Dampfschiffs·Bhederei, OIdenburg, til Lissabon og Oporto<br />
med Gjennemgangsfragt til Azorerne (Mægler: Amsinck & Hel!).<br />
Coverley & Westray Line, London, til Lissabon og Oporto (Mægler: Th. &<br />
F. Eimbcke).<br />
AtlasLinie, Berlin, til Gibraltar, Tanger og andre marokkanske Havne (Mægler:<br />
Schildt & C:o).<br />
Deutsche Levante-Linie, Hamburg, til Malta, Smyrna, Saloniki, Constantinopel,<br />
Piræus, Alexandria, Syra, Varna, Galatz, Ibraila, Odessa, Batum.<br />
A. C. de Freitas & C:o, Hamburg, til Triest, Venedig, Bari, Ancona, Malta,<br />
Korfu, Zante, Kephalonia og Patras (Mægler: Knöhr & Burchard Nfl.).<br />
Orient-Linie, Hamburg, til Alexandria, Constantinopel og alle betydeligere Havne<br />
ved det Sorte Hav (Mægler: Gläfcke & Hennings).<br />
Dampfschiffs-£hederei l·Hansa», Hamburg, til Quebec, Montreal, Halifax, Boston<br />
og i Gjennemgangsfragt til alle Kanadas Havne (Mægler: Aug. Bolten).<br />
Haml·urg-Amerilcanische Packet/ahrt Actien Gesellschaft, Hamburg, til New-York,<br />
Boston, Philadelphia, Baltimore, New-Orleans; til de betydeligste kanadiske<br />
Havne; til allé betydeligere Havne i Vestindien og Mexico.<br />
Union-Linie, Hamburg, til New-York og Philadelphia (Mægler: Rob. M. Sl<strong>om</strong>an j:r).<br />
Knotts Prince Line, til New-York, Philadelphia, New-Orleans, Vera Cruz og<br />
Tampico (Mægler: H. Vogemann).<br />
Booth Steam Ship C<strong>om</strong>pany Limited,<br />
Paranahyba.<br />
Liverpool, til Para, Ceará, Maranham og<br />
Hed Cross Line, Liverpool, til de samme Havne (Mægler for begge: Hugo &<br />
van Emmerik).<br />
Hamburg-Südamerikanische Dampfschifffahrts-Gesellschaft, Hamburg, til Rio de<br />
A.<br />
Janeiro, Santos, Bahia, Pernambuco, Victoria, Paranagua, Antonia, Santa<br />
Catharina, Rio Grande do Sul, Porto Allegre, Montevideo, Buenos Aires,<br />
Rosario og San Nicolas (Mægler: Aug. Bolten).<br />
G. de Freitas & C:o, Hamburg, til Paranagua, Porto Allegre, Antonia, Santa<br />
Catharina og Rio Grande do Sul (Mægler: Paul Günther).<br />
Deutsche Dampfschifffahrts-Gesellschaft »Hansa», Bremen, til Montevideo, Buenos<br />
Aires og Rosario (Mægler: Th. & P. Eimbcke).<br />
Deutsche Dampfschifffahrts-Gesellschaft »Kosmos», Hamburg, til Punta Arenas og<br />
alle betydeligere Havne paa Sydamerikas Vestkyat, lige op til Centralamerika<br />
(Mægler: Knöhr & Burchard Nfl.).
435<br />
Hamburg-Pacific Dampfschiffs-Linie, Hamburg, til de samme Pladse s<strong>om</strong> »Kosmos»<br />
(Mægler: A. Kirsten).<br />
Lamport & Holt, Liverpool, til Sydamerikas og Centralamerikas Vestkyst<br />
(Mægler: Hugo & van Emmerik).<br />
Deutsche Dampfschifffahrts-Gesellschaft vHansa», Bremen, til Kurrachee, B<strong>om</strong>bay,<br />
Col<strong>om</strong>bo, Madras og Calcutta og i Gjennemgangsfragt til en Række andre<br />
af Ostindiens Byer (Mægler: Th. & P. Eioibcke).<br />
Hamburg—Calcutta Linie, Hamburg, til de samme ostindiske Havne (Mægler:<br />
A. Kirsten).<br />
Deutsche Dampfschiffs-Rhederei (Kingsin-Linie), Hamburg, til Penang, Singapore,<br />
Hongkong, Shanghai, Jokohama, Hiogo, Batavia, Samarang, Bangkok,<br />
Manila etc.<br />
Shire-Line, London, til Singapore, Hongkong, Shanghai og japanske Havne<br />
(Mægler: Kaltenbach & Schmitz).<br />
Afrikanische Dampschiffs-Actien-Gesellschaft (Woermann-Linie), Hamburg, til<br />
Madeira, kanariske Öer og Nordvest-, Vest- og Sydvestkysten af Afrika<br />
(Mægler: Aug. Bolten).<br />
Union Steam Ship C:o Limited, Southampton, til Kapstaden indtil Natal og<br />
Delagoa Bay (Mægler: John Suhr).<br />
Donald Currie & C:o, Leith, til Kapstaden indtil Delagoa Bay; til Mauritius<br />
og Madagasear (Mægler: Hugo k van Emmerick).<br />
Wm. O'Swald & C:o, Hamburg, til Zanzibar (Mægler: Knöhr & Burchard Nfl).<br />
Deutsche Ost-Afrika Linie, Hamburg, til Zanzibar og Tydsk Ostafrika indtil<br />
Mozambique og Delagoa Bay (Mægler: Aug. Bolten).<br />
African Steamship C:o. British & African Steamship C:o Limited, Liverpool,<br />
til Vestkysten af Afrika (Elder, Deingester & C:o).<br />
Deutsch-Australische Dampfschiffs-Gesellschaft, Hamburg, til Melbourne, Sidney,<br />
Adelaide og i Gjennemgangsfragt til andre Havne i Australien og New<br />
Zealand (Mægler: Robert M. Sl<strong>om</strong>an j:r).<br />
Norddeutscher Lloyd, Bremen, til de samme Havne (Mægler: Kobert M. Sl<strong>om</strong>an<br />
j:r).<br />
C. Bödtker.
Kapstaden den 4 april 1894.<br />
436<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på diätriktet var följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Sverige med last 12 7,990<br />
» andra länder » 12 5,371<br />
Afgángna: till Sverige » 1 646<br />
» andra länder » 1 367<br />
» » i barlast 23 11,984<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Norge med last 33 17,542<br />
» Sverige B 48 32,350<br />
» andra länder B 87 43,790<br />
» s i barlast 1 593<br />
Afgángna: till andra länder med last 26 12,129<br />
» B i barlast 148 85,150<br />
Bruttofrakten, enligt befälhafvarens uppgift, har utgjort för:<br />
Svenska fartyg, ank<strong>om</strong>na £ 17,500<br />
B B afgángna » 105<br />
Norska » ank<strong>om</strong>na » 130,015<br />
» » afgángna B 7,964<br />
De Förenade rikenas skeppsfart under år 1893 jemförd med 1892 utvisar<br />
en minskning af 16 svenska fartyg <strong>om</strong> 6,563 ton <strong>och</strong> 24 norska <strong>om</strong><br />
10,115 ton.<br />
Denna betydliga minskning i svensk-norska <strong>sjöfart</strong>en beror nästan uteslutande<br />
på den konkurrens, s<strong>om</strong> ångbåtarne uppställa, äfven i befordringen af<br />
sådana varor s<strong>om</strong> förut uteslutande fraktats med segelfartyg, sås<strong>om</strong> stenkol,<br />
hvete etc.<br />
Det måste vara en ganska stor skilnad i frakt för att uppväga de fördelar<br />
den snabba befordringen med ångbåt <strong>och</strong> ett hastigare <strong>om</strong>sättande af utlagdt<br />
kapital erbjuda. Laster härifrån äro högst få <strong>och</strong> de flesta fartygen hafva<br />
afgått fraktsökande till Barbadoes; ett fåtal har under senåret afslutat hvetefrakt<br />
från Australien bit för 25 sh. till 27 sh. 6 d. pr ton.<br />
Frakterna af plankor <strong>och</strong> bräder från Östersjön voro i början af året 65<br />
till 70 sh. pr Ptbg-std, men hade nedgått till 55 sh. <strong>och</strong> äfven 52 sh. 6 d.<br />
under senare delen af året. Stenkol från Cardiff har i medeltal betingat en<br />
frakt af 14 sh. pr ton.<br />
Af skepp destinerade till vår hamn har endast ett anländt i skadadt tillstånd,<br />
nämligen barkskeppet »Charlotta» från Hernösand på resa från Mobile
437<br />
med en last af bjelkar <strong>och</strong> bräder för order. Fartyget var betydligt skadadt<br />
<strong>och</strong> hade att undergå en dyrbar reparation, hvarefter det fortsatte resan till<br />
Natal för att lossa. Barkskeppen »Drottning Sophia» från Helsingborg <strong>och</strong><br />
»Rosalie» från Norrköping, hvilka under 1892 hade hitk<strong>om</strong>mit i skadadt tillstånd,<br />
blefvo, sås<strong>om</strong> jag i min föregående årsberättelse nämnde, kondemnerade<br />
i början af 1893 <strong>och</strong> sålda s<strong>om</strong> vrak.<br />
Hamna/gifter hafva endast att erläggas i Kapstaden, i det att fartyg, s<strong>om</strong><br />
der ingå i dockan, betala en afgift af 6 d. pr ton drägtighet (bruttoton) pr<br />
vecka med en minimumafgift för 21 dagar. I de öfriga hamnarne i kolonien<br />
är ingen s<strong>om</strong> helst afgift, såvida ej lots eller bogserbåt begagnas, men afgifterna<br />
härför äro mycket moderata. Barlast är likvisst dyr i alla hamnarne; i Kapstaden<br />
<strong>och</strong> Port Elizabeth 5 <strong>och</strong> 3 sh. samt i East London 4 <strong>och</strong> 3 sh. pr<br />
ton, det högre priset för sten- <strong>och</strong> det lägre för sandbarlast.<br />
Handel.<br />
Koloniens <strong>handel</strong> har under året varit i jemnt stigande <strong>och</strong> vi hafva haft<br />
ett, i jemförelse med affärsförhållandena i Europa, godt år.<br />
Bland de importerade artiklarne, hvilkas totalvärde utgjorde £ 11,096,329<br />
emot £ 7,715,818 i 1892, äro följande att märka sås<strong>om</strong> berörande de Förenade<br />
rikenas export:<br />
Åkerbruksredskap £ 77,601<br />
Smör (inbegripet margarin) » 83,753<br />
Dynamit <strong>och</strong> sprängämnen » 217,425<br />
Trävaror, förädlade » 151,731<br />
D:o, oförädlade » 161,494<br />
Cement » 24,903<br />
Nedanstående visar den andel de europeiska länderna <strong>och</strong> Amerikas Förenta<br />
Stater haft i koloniens import <strong>och</strong> export under åren 1891, 1892 <strong>och</strong><br />
1893. Härifrån är likvisst Storbritannien undantaget.<br />
Import, beräknad i £.<br />
1891 1892 1893<br />
Amerikas Förenta Stater 279,304 281,375 491,088<br />
Belgien 4,677 17,580 38,571<br />
Danmark 199<br />
Frankrike 23,532 27,119 30,205<br />
Tyskland 123,690 163^044 244,578<br />
Nederländerna 11,706 123,483 103,008<br />
Italien 11,372<br />
Norge 17,870 70,421 51,896<br />
Sverige 55,382 117,320 152,518<br />
Portugal 530 570 2,250<br />
Ryssland 1,507 1,501<br />
Export.<br />
1891 1892 1893<br />
Amerikas Förenta Stater 81,250 89,357 83,845<br />
Belgien 96,585 90,895 128,848
438<br />
Danmark 340<br />
Frankrike 283 12,536 22,774<br />
Tyskland 96.453 59,887 108,434<br />
Nederländerna 2,473 3,406 23,458<br />
Italien 112<br />
Sverige 262 41 28<br />
Den förökade importen har endast i ringa mån k<strong>om</strong>mit Sverige-Norge<br />
tillgodo <strong>och</strong> tillökningen är ej proportionel med totalimporten till kolonien.<br />
Trävaror utgöra ännu nästan uteslutande den frän de Förenade rikena importerade<br />
varan; de högsta pris, s<strong>om</strong> uppnatts under året för hela eller större<br />
delen af laster, hafva varit:<br />
för furuplankor 3"×9" 4'/a d.<br />
» golfbräder 78"× 6 " J V, »<br />
> d:o l l /."×6"„... l 3 /e »<br />
» takbräder '/,"×6" 17„ »<br />
pr löpande fot <strong>och</strong> af qvarta <strong>och</strong> qvinta qvalitet.<br />
Förråden i så väl Cape Town, Port Elizabeth s<strong>om</strong> Natal voro vid årets<br />
slut rikliga <strong>och</strong> prisen jemförelsevis låga.<br />
En svensk firma, Johannedals Trävaru-Aktie-Bolag i Sundsvall, har öppnat<br />
ett filialkontor i Natal <strong>och</strong> likaledes är en större norsk trávarufirma representerad<br />
här. Dessut<strong>om</strong> har en norsk köpman under året besökt kolonien för att<br />
söka en marknad för sitt fabrikat i trävarumanufakturbranschen. Han sade sig<br />
vara ganska tillfredsstäld med resultatet af sin hitresa oeh hade lyckats inleda<br />
förbindelser med åtskilliga af de större konsumenterna af lådämnen för druf-,<br />
vin-, russin- <strong>och</strong> ölinpackning.<br />
Flera firmor här arbeta för införandet af svensk-norska manufakturalster,<br />
sås<strong>om</strong> spisar, plogar, papper, möbler, cement, konserver m. m., men brist på<br />
kapital <strong>och</strong> den tyvärr ringa uppmuntran, s<strong>om</strong> visats från exportorten, har<br />
gjort att resultatet är ännu jemförelsevis betydelselöst. Ett välförsedt proflager,<br />
lemnadt i händerna på en person med framför allt kolonial erfarenhet,<br />
skulle utan tvifvel föranleda till en lifligare affärsförbindelse med hemlandet,<br />
men en sådan erfarenhet kan endast förvärfvas gen<strong>om</strong> ett mångårigt vistande<br />
här, emedan de förnämsta affärerna göras med det inre af landet, hvarest språk<br />
<strong>och</strong> förhållanden i allmänhet, ej minst de klimatiska, äro så väsentligt skilda<br />
från dem förenliga med vår uppfattning.<br />
Värdet af de från kolonien exporterade artiklarne var £ 12,765,770 emot<br />
£ 11,720,990 år 1892, alltså ett öfverskott af £ 1,044,780.<br />
I jemförelse med år 1892 ställer sig exportvärdet sålunda:<br />
1892 1893<br />
Angorahår 375,810 527,619<br />
Diamanter 3,906,992 3,821,443<br />
Guld 4,095,512 5,259,120<br />
Hudar 73,973 79,283<br />
Kopparmalm 253,681 202,316<br />
Skinn, get- <strong>och</strong> får 404,406 417,826<br />
Strutsfjädrar 517,009 461,552<br />
Ull 2,209,093 1,855,076<br />
Vin 18,645 18,964
439<br />
Af ofvanstående synes att exporten af guld från Transvaal, s<strong>om</strong> sändes<br />
gen<strong>om</strong> Kapkolonien, uppgår till den betydliga summan af £ 5,000,000, hvilket<br />
belopp man antager skall stiga till sju eller åtta millioner under år 1894,<br />
<strong>och</strong> detta energiska tillgodogörande af den riked<strong>om</strong> i ädla metaller, s<strong>om</strong> landet<br />
eger, gör att <strong>handel</strong>n mellan Transvaal <strong>och</strong> kolonien är i jeinn <strong>och</strong> stark tillväxt.<br />
Man har äfven stora förhoppningar på en liflig affärsförbindelse med<br />
Matabeleland, s<strong>om</strong> håller på att koloniseras under »Charter C<strong>om</strong>panys» öfverhöghet.<br />
Detta k<strong>om</strong>pani har likvisst nödsakats föra ett krig med Matabelehöfdingen<br />
Lobengula, innan ett fredligt tillstånd kunde åvägabringas i landet.<br />
Äfven detta land (Matabeleland) har visat sig särdeles rikt på mineralier af<br />
ädlare slag samt är dessut<strong>om</strong> ytterst fruktbart <strong>och</strong> anses helsosamt.<br />
Arbetet med jernvägar fortgår oafbrutet <strong>och</strong> nya anläggningar äro redanbestämda;<br />
så har öfverensk<strong>om</strong>melse träffats mellan Transvaal- <strong>och</strong> Natalguvernementen<br />
att sammanbinda ändpunkten af Nataljernvägarne, staden Charlton, med<br />
Johannesburg, den förnämsta staden i Transvaal <strong>och</strong> medelpunkten för grufdriften.<br />
Denna linie anses skola blifva färdig under loppet af två år eller på<br />
samma gång s<strong>om</strong> den under byggnad varande Delagoa-Bay—Pretoria-banan.<br />
Konkurrensen mellan de olika hamnarne, när dessa nya k<strong>om</strong>munikationsmedel<br />
äro färdiga, hvad importen af tyngre varor, sås<strong>om</strong> jern, trä etc., beträffar,<br />
k<strong>om</strong>mer att blifva ganska stor, ity att afståndet från guldfälten är till<br />
Delagoa Bay's <strong>och</strong> Natals fördel. Från Kapstaden till Johannesburg med jernvag<br />
är nämligen 1,013 engelska mil, från Natal 436 <strong>och</strong> från Delagoa Bay 280.<br />
Helsotillståndet har under året varit särdeles godt.<br />
S:t Th<strong>om</strong>as den 9 april 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
A. Ohlsson.<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong> i haveri 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 311 ton, hvilket<br />
kondemnerades <strong>och</strong> såldes, samt 2 barlastade <strong>om</strong> 559 ton, hvilka båda afgingo<br />
med sockerlast. Norska skeppsfarten <strong>om</strong>fattade 14 fartyg <strong>om</strong> 5,847 ton.<br />
S:t Th<strong>om</strong>as har sin största betydelse sås<strong>om</strong> anlöpningsplats för en mängd<br />
fartyg, under fjolåret icke mindre än 2,286, af hvilka 1,413 förde engelsk<br />
<strong>och</strong> 331 dansk flagga.<br />
Alla fartyg, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma för order eller söka frakt, proviantera eller kola,<br />
äro fria från alla afgifter, hvilket gör att antalet ständigt ökas.<br />
Påmönstringar voro å svenska fartyg 1 <strong>och</strong> å norska 7 man; afmönstringar<br />
resp. 17 <strong>och</strong> 9.<br />
Utförseln från S:t Croix <strong>om</strong>fattade öfver 19 mill. 8 socker, hvaraf 2/3<br />
gingo till Förenta Staterna, 255,000 gall. melass med samma destination, <strong>och</strong><br />
115,000 gall. r<strong>om</strong>m, deraf hälften till Danmark.<br />
Helsotillståndet har varit det bästa.<br />
P. Aubeck.
Monrovia (Liberia).<br />
440<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Intet svenskt men 2 norska fartyg <strong>om</strong> 525 ton besökte distriktet.<br />
Handeln led mycket af det krig s<strong>om</strong> republiken var nödsakad föra mot<br />
några närboende stammar; förbindelsen mellan kustplatserna <strong>och</strong> det inre af<br />
landet led derigen<strong>om</strong> stort afbräck.<br />
Kaffeodlingen tilltager med hvarje år <strong>och</strong> produkten, i synnerhet s. k.<br />
elefantbär, röner god efterfrågan <strong>och</strong> betingar tillfredsställande pris. För odlingen<br />
af b<strong>om</strong>ull lämpar sig jorden synnerligen väl, men ännu har denna kultur<br />
icke k<strong>om</strong>mit rätt i gång; det är dock att hoppas på en förändring härutinnaD,<br />
sedan de infödde, särskildt Vey-stammen, börjat inse hvad de försummat. Palmolja<br />
<strong>och</strong> dito kärnor lemnade något mindre skörd än vanligt, men prisen höllo<br />
sig uppe.<br />
Under det att Sverige alls icke synes bry sig <strong>om</strong> våra trakter, är det en<br />
tillfredsställelse att se norska produkter allt mera vinna insteg här, särskildt<br />
torr <strong>och</strong> saltad fisk, men äfven trävaror, hvilkas afsättning underlättas af ett här<br />
inrättadt norskt faktori. Grerna såge man direkt skeppning från Norge af hithörande<br />
varor <strong>och</strong> ett ledande hus i Grand Bassa har sås<strong>om</strong> sin åsigt uttalat<br />
att ett fartyg <strong>om</strong> 200 à 250 ton skulle lätt kunna afsätta full last af bräder<br />
<strong>och</strong> andra byggnadsmaterialier, korrugerad plåt m. m. Spik, hängslen <strong>och</strong> krampor,<br />
jern- <strong>och</strong> messingshakar, färdiga dörrar, jalusier, diverse verktyg <strong>och</strong> husgeråd<br />
skulle helt säkert finna marknad här. Liqviden sker antingen i palmolja<br />
<strong>och</strong> palmkärnor, kaffe <strong>och</strong> andra inhemska produkter eller ock i reda penningar,<br />
vexlar <strong>och</strong> missionsvexlar, hvilka gå s<strong>om</strong> guldmynt. Flere nya <strong>handel</strong>shus hafVa<br />
under förlidet år etablerat sig.<br />
Utsigterna för européer att slå sig ner här äro numera ganska goda, då<br />
regeringen beviljar fördelaktiga vilkor för förvärfvande af jord. Driftigt folk<br />
med något kapital <strong>och</strong> energi böra snart nog kunna svinga sig upp till välstånd<br />
gen<strong>om</strong> kaffeodling, hvilken lemnar en oöfverträffad produkt. Äfven peppar,<br />
muskot, nejlikor, vanilj <strong>och</strong> andra tropiska alster löna väl odlarens flit. Hvad<br />
Liberia behöfver är kapital <strong>och</strong> arbete; med dessa faktorer kan det rycka upp<br />
vid sidan <strong>om</strong> Java <strong>och</strong> Sumatra.<br />
Hemmavarande exportörer böra vara försigtiga vid inledandet af affärsförbindelser<br />
här, då många svindlare finnas s<strong>om</strong> draga nytta af obekantskapen<br />
med våra förhållanden. Konsulatet är alltid villigt att tillhandagå med upplysningar<br />
<strong>om</strong> soliditet m. m. Agenter, s<strong>om</strong> sändas hit ut, böra vara friska <strong>och</strong><br />
hafva sunda lefnadsvanor för att kunna motstå klimatet.<br />
M. A. Aenmeij.
Quebec den 23 april 1894.<br />
441<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet var s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Sverige i Ballast 1 500<br />
» andre Lande » 8 6,195<br />
Afgaaede: til » med Ladning 9 6,685<br />
Norske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Norge i Ballast 58 45,695<br />
» andre Lande med Ladning 115 91,211<br />
» » i Ballast 309 245,291<br />
Afgaaede: til Norge med Ladning 1 531<br />
» andre Lande » 448 351,080<br />
» » i Ballast 28 26,778<br />
Optjent Bruttofragt var for<br />
Svenske Fartöier, afgaaede £ 5,197<br />
Norske » ank<strong>om</strong>ne » 30,646<br />
» » afgaaede » 306,861<br />
Hvad angaar Udsigterne for De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet<br />
i indeværende Aar, ere disse desværre slettere end nogensinde. Kuns lidet<br />
Last skal være bortkontraheret, og endog de allerseneste Beretninger for KonsumptioDsmarkederne<br />
lyder höist utilfredsstillende. Dertil k<strong>om</strong>mer at en snefuld<br />
Vinter har lagt Hindringer iveien for Skovarbeidet, saaledes at ogsaa Produktionerne<br />
ere under det sædvanlige; k<strong>om</strong>mer dertil den stærkere og staerkere<br />
Konkurranee af Dampskibene, ere desværre Udsigterne for en lönnende Fart<br />
for vore Seilskibe kuns höist maadelige.<br />
En Betragtning vil vise at det samlede Antal af svenske Skibe androg<br />
til 9 med en Tonnage af 6,695 og for norske Skibe 483 drægtige<br />
383,609 og hvorefter Besöget af Skibe tilhörende De forenede Biger har andraget<br />
tilsammen 492 med Drægtighed 390,302 mod tilsammen 594 Skibe og<br />
456,156 Ton i Aaret 1892, og viser saaledes et mindre Antal af 102 med<br />
65,854 Tons Drægtighed.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 29
442<br />
Fordeelt over de forsfcjellige Havne stiller Rigernes Skibsfart paa Distriktets<br />
Konsulsstationer s<strong>om</strong> folger:<br />
En Betragtning heraf vil vise en Afgang i den samlede Tonnage af 65,854<br />
Ton, hvoraf falder paa svenske Skibe 3,568 Ton, af hvilke i Aaret 1893 intet<br />
besögte Hovedstationen, og paa norske 62,286 Ton og deraf igjen paa<br />
Dampskibe 3,061 Ton.<br />
Ved Distriktets Konsulsstationer ere foregaaede 215 Af- og 391 Paamönstringer,<br />
hvoraf ved Hovedstationen 226 og ved Vicekonsulsstationerne 380<br />
og et Antal af 16 for svenske Skibe og 590 for norske.<br />
I Aarets Löb er paa 1 Sömandsanvisning hjemsendt til Sverige Doll. 67<br />
og paa 13 til Norge Doll. 368.<br />
5,354 Sömands- og andre Breve, Avispakker og Bogforsendelser ere i<br />
Aarets Löb modtagne og deels indleveret til Adressaterne, deels readresserede<br />
til andre Steder og deels, naar vedk<strong>om</strong>mende Adresse ei ved Eftersyn i<br />
maritime Blade eller paa anden Maade har kunnet opspores, returnerede s<strong>om</strong><br />
uafhentede efter Skibsfartssæsonens Aflöb.
443<br />
Videre er varetaget og besörget Efterladenskal·er efter 14 afdöde norske<br />
Sömænd og 1 svensk; videre er indkasseret OR hjemsendt Arvemidler i 2 svenske<br />
og 4 norske Dödsbo, og endelig deels ved Hovedstationen og deels ved<br />
Vicekonsulsstationerne i Henhold til Forskrifteme ydet fornöden Bistand til<br />
Underholdning, Beklædning, Bortforhyrelse eller Hjemsendelse paa anden Maadc<br />
af Besætningerne paa 12 norske Skibe forulykkede paa Distriktets Havne,<br />
ligesaa ogsaa til 11 Sömænd efterladte s<strong>om</strong> syge og under Lægepleining, samtlige<br />
fra norske Skibe.<br />
Den store Frygt for Römningsondels Overhaandtagen, der udtaltes af forskjellige<br />
og s<strong>om</strong> ogsaa k<strong>om</strong> tilorde i den norske Presse, navnlig i »Norges<br />
Söfartstidende», foranlediget ved Flodpolitiets Nedlæggelse, har ikke vist sig<br />
begrundet, thi <strong>om</strong> end Ondet synes at have været tilstede i en noget höiere<br />
Grad end i Aaret 1892, er dette for en meget betragtelig Deel foranlediget<br />
ved Overvintren hersteds af Skibet »Adorna» af Christiania, og s<strong>om</strong> for at skaffe<br />
sig Besætning nödvendigvis ved Boardinghusmasternes Hjælp maatte söge denne<br />
blandt Skibe af den ank<strong>om</strong>mende Vaarflaade. Desuagtet har Ondet ei naaet<br />
samme Omfång s<strong>om</strong> i Aaret 1891, da imidlertid ogsaa det samme Forhold var<br />
tilstede.<br />
Römningernes Antal for norske Skibe har andraget 353 eller c:a 5'7 %<br />
af Besætningernes Antal og fra svenske Skibe 15 eller e:a 13.5 %, hvorved<br />
beiuærkes at, da disse ere tilstede i saa lidet Antal, gjör den tilfældige Omstændighed<br />
stærk Indflydelse paa Procentantallet.<br />
Det i tidligere Beretninger <strong>om</strong>handlede, af den hersteds etablerede Lokalafdeling<br />
af norsk Skibsförerforening etablerede saakaldte »Temperance seaman s<br />
h<strong>om</strong>e for Seandinavian seamen» har fremdeles fortsat sin Virks<strong>om</strong>hed, uden at<br />
jeg har hävt Anledning til at forandre den <strong>om</strong> dettes Virks<strong>om</strong>hed tidligere<br />
udtalte Ansknelse.<br />
Under »Sick & distressed mariners act» har paa et herværende Hospital<br />
været indlagt og nydt Lægetilsyn og Forpleining et samlet Antal af 101 Sömænd<br />
fra norske Skibe, der har været forpleiet i 1,203 Dage. Deraf er en<br />
död, medens Resten ere igjen blevne udskrevne deels s<strong>om</strong> helbredede til ny<br />
Bortforhyring og deels s<strong>om</strong> fremdeles lidende til Hjemsendelse.<br />
I Arbeiderforholdene, hvad angaar Skibenes Lösning og Lastning, er saavidt<br />
bekjendt ingen Förändring foregaaet, hvad ogsaa gjælder officielle Afgifter,<br />
alene fraseet Hovedstationen, hvor ved Flodpolitiets Ophævelse Afgiften af 3 Cts<br />
pr Ton er bortfaldt.<br />
Handel.<br />
Den i tidligere Beretninger <strong>om</strong>handlede Import af norske Produkter til<br />
Halifax antages ogsaa i det forlöbne Aar at have gjentaget sig uden dog at<br />
have antaget större Omfång og er fremdeles af lidet nævneværdig Betydenhed,<br />
hvortil vistnok ogsaa k<strong>om</strong>mer s<strong>om</strong> sædvanlig Jern- og Staalvarer af svensk Produktion<br />
og Medecintran fra Norge, samt endeel andre Varer af mindre Betydenhed,<br />
og hvorover, forsaavidt ei indgaaende i nedenstaaende Opgaver, tagne<br />
af officielle Tabeller, og s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fatter den förste Halvdeel af Kalenderaaret<br />
1893, Oplysninger mangler. hvilket ogsaa gjælder mulig Export under samme<br />
Termin.
444<br />
Den i forskjellige tidligere Beretninger <strong>om</strong>handlede Mangel paa direkte<br />
Forbindelse mellem De forenede Kiger og Distriktet sees i indeværende Aar at<br />
ville blive afhjulpet ved Etableren af Dampskibsforbindelse, og s<strong>om</strong>, forsaavidt<br />
den vil vise sig lönnende og saaledes at have Forudsætningen <strong>om</strong> at blive vedvarende,<br />
udentvivl vil fremkalde en stærkere Handelsrörelse mellem disse.<br />
Ifölge Opgaver i Canadas officielle Tidende androg Importværdierne fra alle<br />
Lande under Kalenderaaret 1893 til Doll. 122,035,046 mod Doll. 114,155,799<br />
i det foregaaende Aar, og Exporten til henholdsvis Doll. 118,535,348 og Doll.<br />
113,314,030 og viser saaledes inden begge Brancher foröget Handelsvirks<strong>om</strong>hed.<br />
Nedenstaaende Tabel giver et Tilbageblik over Konfederationen Canadas<br />
Import, Export og Handels<strong>om</strong>sætning siden Aaret 1872, da Konfederationen<br />
ved Indtrædelse af Provindserne Britisk Columbia og Manitoba antog sin nærværende<br />
Skikkelse, og dens Værdi pr Individ af Befolkning:<br />
En Sammenligning af Middelstallet for Seriens tre förste Aar med Middelstallet<br />
for dens sidste tre Aar vil vise en middelsaarlig Fremgang af kuns<br />
1.19 % paa Exporten, 0.11 % paa Importen og 0.67 % paa den hele Handels<strong>om</strong>sætning,<br />
og naar beregnet paa Middelsbefolkningen vil for Treaaret 1872<br />
— 74 findes en Værdi pr Individ af Doll. 2300 paa Exporten, Doll. 32.31<br />
paa Importen og Doll. 55.31 paa den hele Handels<strong>om</strong>sætning, mod for Treaaret<br />
1891—93 en Værdi af Doll. 22.50 paa Exporten, Doll. 25.60 paa Importen<br />
og Doll. 48.10 paa den hele Handels<strong>om</strong>sætning, fölgelig en Tilbagegang<br />
i Værdi af henholdsvis Doll. 0.50, Doll. 6.79 og Doll. 7.21, hvilke beklagelige<br />
Forholde falder saameget mere i Öinene, naar sees hen til De forenede Rigers<br />
og navnlig Sveriges Fremskridt i Handelsforholde.
445<br />
Bringes den samme Undersögelse i Anvendelse paa Exportværdierne af<br />
Ganadas vigtigste Industribrancher stiller Forholdet sig s<strong>om</strong> fölger:<br />
hvorefter Fiskeri, Eædrift og Manufakturvirks<strong>om</strong>hed viser en Tilgang i Værdi<br />
pr Individ af tilsammen Doll. 36, medens Bjergværksdrift, Skovbrug og Agerbrug<br />
viser Afgang tilsammen Doll. 24'B.<br />
Selv for Agerbrugere synes saaledes Canada ikke at være noget tillokkende<br />
Felt for Emigranter. Dog bör herved bemærkes at denne Industri, s<strong>om</strong> i den<br />
mellemliggende Periode har været stærkt trykket i Aarene 1892 og 93, ätter<br />
har været i Opk<strong>om</strong>st.<br />
Hvad Aarets Trælastforretning angaar kan, i Förbindelse med ovenstaaende<br />
efter et hersteds udk<strong>om</strong>met Handelscirkulære, der <strong>om</strong>fatter Forretninger ved<br />
Hovedstationen, anfbres, at Trælastexporten har andraget 6,130,240 Fod Tömmer<br />
og 4,268,300 Quebec-Standard Planker mod henholdsvis 7,969,220 og<br />
4,491,728 i Aaret 1892, og viser saaledes en Tilbagegang af 1,838,980 Fod<br />
Tömmer og 223,428 Quebec-Std Planker, men er <strong>om</strong>trent jevnstort med Aaret<br />
1891. Og et lignende, der <strong>om</strong>fatter Exporten fra New Brunswick og Nova<br />
Scotia, angiver en sanilet Export af 421 Millioner superficielle Fod mod 413<br />
for Aaret 1892, og viser saaledes en Forögelse af 8 Millioner Fod. Af Exporten<br />
falder 312 Millioner Fod paa New Brunswick, hvoraf fra S:t John c:a<br />
156.6, Miramichi 82.6, Sackville 133, Shediac c:a 11.7, Dalhousie 109,<br />
Richibucto c:a 10.6, Bathurst c:a 10.2, Moncton c:a 6.9 og Campbellton 6.7<br />
Millioner Fod, og paa Nova Scotia c:a 109.3 d:o.<br />
De ved Hovedstationen overvintrende Beholdninger androg efter oven<strong>om</strong>handlede<br />
Cirkulære til c:a 5 Millioner Fod Tömmer og 1 Million Quebec-Std<br />
Planker.<br />
For de fornemste Exportartikler stillede Priserne sig ved Aarets Udgang<br />
s<strong>om</strong> fölger:<br />
White pine 14 til 35 Cts pr Fod mod 14 til 35 ved Udgang af Aaret 1892<br />
Waney » 30 » 43 » » » 30 » 40 » » » »<br />
Red » 14 » 30 » » » 14 » 30 » » » »<br />
Eg 45 » 51 » » » 45 » 51 » » » »<br />
Alm 28 » 32 » » » 25 » 32 » » » »<br />
For Planker stillede Priserne sig s<strong>om</strong> fölger:<br />
1:ste Sort 2:den Sort 3:die Sort<br />
Pine pr Std Hd Doll. 115 til 123 Doll. 78 til 82 Doll. 40 til 42<br />
Spruce » » » » 40 » 43 » 27 » 28 » 23 » 25<br />
og stiller sig <strong>om</strong>trent uforandret mod det foregaaende Aar.
446<br />
Fragtmarkedet aabnede sig med 16 Sh. pr Load og 40 Sh. pr Ptbg-Std.<br />
til ledende Havne med liden Efterspörgsel efter Tonnage og holdt sig udover<br />
S<strong>om</strong>meren til <strong>om</strong>trent samme Rater med fremdeles liden Efterspörgsel.<br />
S<strong>om</strong> for Traslast saaledes gjælder det ogsaa for Fiskeriernes Vedk<strong>om</strong>mende<br />
at ingen anden Oplysning foreligger end den ovenfor indtagne.<br />
Lodstax for Lisc<strong>om</strong>b.<br />
Ind Ud<br />
Partöier af 120 Ton og under 150 Ton Doll. 4 Doll. 5<br />
» » 150 » » op til 200 » » 5 » 6<br />
» » 200 » » » 250 » B 6 » 7<br />
» » 250 » » » 300 » » 7 » 8<br />
» » 300 » » » 350 » » 8 » 9<br />
» » 350 » ;. » 400 » » 9 »10<br />
» » 400 » » » 500 » » 10 » 12<br />
» » 500 » » » 600 » »12 »14<br />
Fartöier över 600 Ton 1 Doll. for hver 100 Ton eller Part af 100 Ton.<br />
Fartöier under 120 Ton 3 Cts pr Ton.<br />
Alle Dampskibe over 120 Ton V, mindre end den foregaaende Afgift.<br />
Lodstax for S:t Marys river.<br />
Ind Ud<br />
Fartöier af 120 Ton og op til 160 Ton Doll. 5 Doll. 7<br />
B fra 160 » » » 230 » » 6 » 8<br />
» » 230 » » » 400 » B 9 » 11<br />
» » 400 » » » 500 » )> 11 » 13<br />
» » 500 » » » 600 » » 14 »15<br />
Fartöier över 600 Ton 1 Doll. for hver 100 Ton eller Part af 100 Ton.<br />
Fartöier under 120 Ton, s<strong>om</strong> tage Lods, skal betale 4 Cts pr Ton til<br />
Sherbrooke ind og ud.<br />
Dampskibe under 120 Ton, s<strong>om</strong> behöver Lods, skal betale 3 Cts pr Ton<br />
ind og ud.<br />
Skibe under Slæbning skal betale 1/3 mindre Afgift baade ind og ud.<br />
Til Behandling under det nu forsamlede Confederationsparliament foreligger<br />
Regjeringsforslag <strong>om</strong> Förändring i den nu gjældende Toldtarif, og hvor·<br />
ved denne i nogen Grad vil blive modificeret, hvilket ogsaa efter forlydende<br />
finder Sted i de Forenede Stater, hvor adskillig Nedsættelse af Tolden, navnlig<br />
paa forskjellige Raamaterialer, skal være foreslaaet, og hvilke Forandringer,<br />
forsaavidt de bliver vedtagne, rimeligvis vil fremkalde foröget Forretnings·<br />
virks<strong>om</strong>hed mellem begge Lande.<br />
Spörgsmaalet <strong>om</strong> en forandred politisk Stilling till Moderlandet har for<br />
kort Tid siden traadt et Skridt nsermere frem i Dagen gjennem en Br<strong>och</strong>ure,<br />
udgivet af en fremragende Mand, en forhenværende Lieutenant-Governor i Northwest<br />
Territorium, og hvori denne af Hensyn til k<strong>om</strong>mercielle Stillinger og Forholde<br />
med stærke Ord fremholder Nödvendigheden af Uafhsengighed.
447<br />
Calgary (från vicekonsuln).<br />
Emigrationen. Under Aaret 1893 har der været en meget talrig Indvandring til Provindsen<br />
Alberta af Svensker og Nordmænd, der, efter tidligere att have været bosatte i de<br />
Forenede Stater, ätter ere udvandrede derfra og bosat sig her, hvor flere Nybyggere have optaget<br />
Land og etableret Kolonier längs Calgary—Edmonton-Jernbanelinien. Den direkte Indvandring<br />
til Alberta fra Sverige og Norge har derimod Mdindtil ikke været saa talrig s<strong>om</strong><br />
man kunde have ventet, da den störste Del af hrngbart Land i de Forenede Stater nn saa<br />
godt s<strong>om</strong> alt er optaget» medens der her er tusindsvis af Sektioner aabne for Nybyggere.<br />
Sociale Forhold. Den störste Del af svenske og norake Inbyggere her ere natnrligvis<br />
Landmænd, i Regelen Agerbrngsarbeidere s<strong>om</strong> have spåret lidt Penge sammen og k<strong>om</strong>met<br />
herud for at söge Land, dels ogsaa mindre Gaardeiere, der, utilfredse med Forholdene i Hjemlandene,<br />
have solgt deres tidligere Eiend<strong>om</strong>me dersteds og udvnndret hertil, hvor de saa igjen<br />
have kjöht andre Eiend<strong>om</strong>me, og alle ere enige <strong>om</strong> at disse Emigranter ere bedre skikkede<br />
til at adstaa det haarde Arbeide og kolde Klima, s<strong>om</strong> de jo ere udsatte for her, end de fieste<br />
andre Nationaliteter, der lande i Kanada. De s<strong>om</strong> ere ank<strong>om</strong>ne hertil i det sidste Aar have<br />
i Regelen været af den mere velhavende Arbeidsklasse, ædrnelige og arbeids<strong>om</strong>me Folk, s<strong>om</strong><br />
snart skabe sig et Hjem paa de herværende rige Prairier. Haandværkere k<strong>om</strong>me ogsaa hertil<br />
fra Sverige og Norge, men de fÖ3ge imidlertid i Regelen deres andre Landsmænds Exempel<br />
og vælge Agerbrug s<strong>om</strong> deres Levevei. Imidlertid ville disse rimeligvis, Baasnart Skandinaverne<br />
have samlet sig i Landsbyer, ätter optage sine tidligere Professioner. Det er meget<br />
vanskeligt, endog blöt tilnærmelsesvis, at angive Antallet af de i dette Distrikt bosiddende<br />
Svensker og Nordmænd, da disse ere spredte över et Areal af <strong>om</strong>trent 100,000 engelske<br />
Kvadratmile; men der er ingen Tvivl <strong>om</strong> at der er bosat 2- til 3,000 Individer af svensk og<br />
norsk Nationalitet inden Territoriet Alberta, af hvilke <strong>om</strong>trent 200 ved Vicekonsnlsstationen.<br />
De skandinaviske Emigranter have hidindtil, i Modsætning til de fieste andre Nationaliteter,<br />
lært det engelske Sprog og optaget engelske Skikke overordentlig hurtig og de ere s<strong>om</strong> FÖlge<br />
deraf ofte betalt höiere Lön end disse. Dette er navnlig Tilfældet med Tjenestepiger, der<br />
uden Vanskelighed erholder en Lön af 10 til 15 Dollars <strong>om</strong> Maaneden og i Regelen en hel<br />
Del lettere Arbeide end i Hjemlandet. De Skandinaver, der ikke ere Jordbrngere, arbeide i<br />
de forskjellige Sangværker, Knlgruber og Skove eller ogsaa paa Jernbaner. Veiinspectören paa<br />
den kanadiske Stillehavsbane her er saaledes svensk, liges<strong>om</strong> ogsaa nogle af disse Tjenestemænd<br />
i Provindsen Manitoba. Disse Mænd skaffe Arbeide for nyank<strong>om</strong>ne Skandinaver og<br />
<strong>om</strong>trent hveranden Sektions Formand er s<strong>om</strong> FÖlge deraf svensk, norsk eller dansk. Nogle<br />
faa ere Forretningsmænd, af hvilke en i indeværende Aar er blevefc indvalgt i herværende<br />
K<strong>om</strong>munebestyrelse.<br />
Skandinaviske Kolonier. Den störste Koloni i Territoriet Alberta findes i Nærheden<br />
af Wetaskiwin, hvor 70 til 80 Familier ere bosatte, hovedsagelig bestaaende af svenske og<br />
norske Indvandrere, der tidligere have været bosatte i de Forenede Stater. Kolonien blev grundlagt<br />
for et par Aar siden og Indvaanerne ere naturligvis ikke endnu velhavende nok til at<br />
bygge solide Bygninger, men <strong>om</strong> et par Aar, hvis Hösten k<strong>om</strong>mer op til Forventningerne, vil<br />
en lille By rimeligvis blive anlagt og Grundstenen lagt til en af de vigtigste skandinaviske<br />
Kolonier. Der er ogsaa et lille Nybygge i Nærheden af Lac<strong>om</strong>be grundet hovedsagelig af<br />
Svenske og Norske direkte indvandrede.<br />
Provinsen Manitoba är stadd i raskt framåtskridande, hvilket icke minst<br />
gäller staden Winnipeg. Detta visade sig också vid utställningen i Chicago,<br />
der provinsens alster väckte mycken uppmärksamhet <strong>och</strong> täflade med många af<br />
de Förenta Staternas.<br />
Invandringen var mindre än man väntat, men bestod å andra sidan af i<br />
allmänhet bemedladt folk, s<strong>om</strong> strax kunde gripa sig an sås<strong>om</strong> nybyggare med<br />
god utsigt till framgång. Af samtliga invandrare, <strong>om</strong>kr. 8,000, voro något<br />
mer än 2,000 skandinaver, bland dem 800 isländare.<br />
Ett af provinsens mest lofvande samhällen är Portage la Prairie, beläget<br />
midt i det stora hvetedistriktet <strong>och</strong> förnämsta <strong>om</strong>sättningsorten för denna vara.<br />
Vigtiga jernvägslinier beröra densamma <strong>och</strong> affärslifvet pulserar starkt; hotell<br />
<strong>och</strong> kyrkor, fabriker <strong>och</strong> byggnader af alla slag växa upp med den snabbhet,<br />
s<strong>om</strong> endast är känd från den amerikanska vestern.
448<br />
Dagligen passera hundratals emigranter under s<strong>om</strong>mar- <strong>och</strong> höstmånaderna.<br />
Många stanna qvar <strong>och</strong> få god sysselsättning antingen i sina respektiva yrken<br />
eller hos landtmännen här<strong>om</strong>kring. Vicekonsuln på platsen, sjelf svensk, har<br />
ofta varit i tillfälle att bispringa sina landsmän gen<strong>om</strong> att skaffa dem platser<br />
<strong>och</strong> är det glädjande att <strong>om</strong>tala att nyk<strong>om</strong>lingarne utan undantag gjort hon<strong>om</strong><br />
all heder <strong>och</strong> blifvit <strong>om</strong>tyckta af sina arbetsgifvare. Det goda namn skandinaverna<br />
ha <strong>om</strong> sig gör att de i allmänhet ha lätt nog att få arbete, särskildt<br />
under s<strong>om</strong>mar <strong>och</strong> höst, men äfven under vintern, då det arbetas i skogarne.<br />
Från Nya Stockholm meddelar derrarande vicekonsul likaledes glädjande<br />
upplysningar <strong>om</strong> landets odling <strong>och</strong> allmänna materiella framsteg. Jordbruk,<br />
boskapsskötsel, fiske <strong>och</strong> bergsbruk hafva synnerligen goda naturliga förutsättningar<br />
i provinsen. På stenkol finnes god tillgång <strong>och</strong> skogarne lemna tillräckligt<br />
både bränsle <strong>och</strong> byggnadsvirke.<br />
Svenskt stål <strong>och</strong> norsk sill hafva arbetat sig långt vesterut, men nämnvärda<br />
upplag finnas ännu icke i dessa trakter.<br />
W. A. Schwartz.<br />
Pointe-à-Pitre (Guadeloupe).<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Med last ank<strong>om</strong> från utrikes ort 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 265 ton, hvilket<br />
tillika med 1 från förra året qvarliggande <strong>om</strong> 221 ton åter afgick med last.<br />
In- <strong>och</strong> utgående frakter utgjorde tills, fres 26,330. Af norska fartyg hitk<strong>om</strong>mo<br />
22 <strong>om</strong> 7,591 ton.<br />
Både export <strong>och</strong> skeppsfart visa nedgång under året <strong>och</strong> med de Förenade<br />
rikena egde ingen direkt <strong>handel</strong>sförbindelse rum, icke ens beträffande tändstickor,<br />
hvilka hitk<strong>om</strong>ma från England <strong>och</strong> äfven börjat tillverkas här.<br />
Den nya tulltaxan trädde i kraft den 11 jan. 1893. Enligt densamma<br />
äro alla främmande varor (med undantag af kreatur, salt kött, mjöl <strong>och</strong> spanm&l,<br />
tobak, timmer, stäfver, kol, petroleum, salt, hackor <strong>och</strong> t<strong>om</strong>fat) underkastade<br />
samma införselstull s<strong>om</strong> i Frankrike, jemte lokal oktroj <strong>och</strong> konsumtiotsafgift.<br />
Tändstickor af trä betala fres 12 pr 100 kg., andra slag fres 20,<br />
men råämne för öns fabriker betalar ingen tull. Salt fisk drager tull af 60<br />
fres pr 100 kg.<br />
Hamnafgifterna äro oförändrade. Ett från England inköpt mudderverk<br />
håller på att fördjupa hamnen <strong>och</strong> inseglingsrännan, så att tillträde är möjligt<br />
för de största ångare.<br />
De förnämsta införselsartiklarne voro: socker 41,000 ton, melass 335,000<br />
gal\· <strong>och</strong> r<strong>om</strong> 813,000 gäll.; dessut<strong>om</strong> logwood 5,500 ton samt kaffe, kakao<br />
<strong>och</strong> vanilj.<br />
»Banijue de la Guadeloupe» lemnade en dividend af 20.37 %. Diskont<br />
<strong>och</strong> premie på 3 månaders vexlar Paris noterades resp. 6 <strong>och</strong> 2 %.<br />
Konsulatets adress är Quai Gatine 3, Pointe-à-Pitre.<br />
James Jopp.
Marseille den 30 maj 1894.<br />
449<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet var följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Sverige med last 4 2,805<br />
» andra länder » 43 31,536<br />
» » i barlast 2 1,479<br />
tillsammans 49 35,820<br />
Afgångna: till Sverige med last ... 1 529<br />
» andra länder » 36 26,111<br />
» » i barlast 10 7.831<br />
tillsammans 47 34,471<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Norge med last 5 5,744<br />
» andra länder » 130 75,165<br />
» » i barlast 11 5,559<br />
tillsammans 146 86,468<br />
Afgångna: till Norge med last 2 922<br />
» » i barlast 3 1,756<br />
» Sverige med last 1 178<br />
» andra länder » 78 37,001<br />
» » i barlast 57 43,740<br />
tillsammans 141 83,597<br />
Sammanlagdt ank<strong>om</strong>mo:<br />
med last: svenska f. 47 <strong>om</strong> 34,341 ton<br />
» norska » 135 » 80,909 » tills. 182 <strong>om</strong> 115,250 ton<br />
i barlast: svenska f. 2 <strong>om</strong> 1,479 ton<br />
» norska » 11 » 5,559 » » 13 » 7,038 » tills. 195 <strong>om</strong> 122,288 ton<br />
<strong>och</strong> afgingo:<br />
med last: svenska f. 37 <strong>om</strong> 26,640 ton<br />
» norska » 81 » 38,101 » tills. 118 <strong>om</strong> 64,741 ton<br />
i barlast: svenska f. 10 <strong>om</strong> 7,831 ton<br />
» norska » 60 » 45,496 » 70 » 53,327 » » 188 » 118,068 »<br />
Tillsammans 383 <strong>om</strong> 240,356 ton<br />
mot 1892 619 » 333,532 »<br />
Minskning 236 <strong>om</strong> 93,176 ton
450<br />
Svenska skeppsfarten.<br />
Af nedanstående tablå framgår dennas betydelse under femårsperioden<br />
1889—1893 på distriktets samtliga hamnar, ångfartyg <strong>och</strong> segelfartyg upptagna<br />
hvar för sig:<br />
Det visar sig häraf att i det hela antalet under år 1893 minskats med<br />
52 eller 35.1 % <strong>och</strong> tontalet med 26,093 eller 27 %. Denna minskning i<br />
den svenska skeppsfarten träffar så väl ång- s<strong>om</strong> segelfartyg, dock mera de sistnämnda.<br />
Segelfartygens antal <strong>och</strong> tontal hafva på inånga år ej varit så låga.<br />
Nedgången för år 1893 utgör i antalet 20 fartyg eller 59 % <strong>och</strong> i tontalet<br />
9,375 eller 57'3 %. Medeldrägtigheten har emellertid stigit under femårsperioden<br />
från 395 till 499 ton. Ångfartygen åter hafva att uppvisa ofördelaktigare<br />
siffror än de närmast föregående 3 åren. Jemfördt med år 1892 är<br />
minskningen i antalet 32 eller 28 % <strong>och</strong> i drägtigheten 16,718 eller 20 %.<br />
Medeldrägtigheten för ångfartygen har ökats sedan år 1889 från 584 till 772 ton.<br />
Minskningen i denna del af skeppsfarten var icke oväntad; oafsedt de dåliga<br />
konjunkturerna har särekildt frånvaron af den för våra mindre ångfartyg<br />
fördelaktiga timecharterfarten haft stort inflytande. Endast ett sådant har dervid<br />
funnit sysselsättning, nämligen mellan Marseille <strong>och</strong> hamnar i Egypten <strong>och</strong><br />
Mindre Asien. Från hamnar i Spanien <strong>och</strong> Sicilien bjödos frakter allt emellanåt.<br />
Upphörandet af rättigheten att deltaga i fraktfarten mellan Frankrike <strong>och</strong><br />
Algeriet, hvilket inträffade i början af oktober, inverkade ej obetydligt.<br />
Huru den svenska skeppsfarten var fördelad på distriktets hamnar synes<br />
af efterföljande öfversigt:<br />
Undantagande den lilla salthamnen Port de Bouc har minskningen träffat<br />
alla distriktets hamnar. Då emellertid endast Marseille <strong>och</strong> Cette spela någon rol,
451<br />
är det blott på dessa hamnar s<strong>om</strong> vexlingarna äro af betydenhet. Det visar<br />
sig att det är den förstnämnda s<strong>om</strong> varit mest lidande, då hänsyn tages till<br />
det föregående året, men deremot den sistnämnda, då de goda åren 1890 <strong>och</strong><br />
1891 tagas med i betraktande. Jemfördt med år 1892 företer Marseille en<br />
minskning i antalet af 29 fartyg eller 30 % <strong>och</strong> i drägtigheten af 16,722 ton<br />
eller 26 - 4 %, då deremot sådan jemförelse med år 1891 lemnar i afseende å<br />
antalet en nedgång af 17'3 % medan drägtigheten stigit 7 5 %, <strong>och</strong> med är<br />
1890 visat sig att antalet minskats med 4"3 %\ hvaremot tontalet ökats med<br />
26'7 %. Under femårsperioden har den svenska skeppsfarten på hufvudstationen<br />
undergått en afsevärd förändring till det bättre; tillökningen i antalet<br />
utgör 45'6 % <strong>och</strong> i drägtigheten 88'2 %", under hvilken tid medeldrägtigheten<br />
stigit från 539 till 695. Af 1893 års skeppsfart faller på ångfartygen<br />
hvad beträffar antalet 83'6 %' <strong>och</strong> tontalet 89 % <strong>och</strong> på segelfartygen<br />
resp. 16'4 % <strong>och</strong> 11 %. Motsvarande siffror för 1889 voro för ångfartygen<br />
37 % <strong>och</strong> 50'8 % samt för segelfartygen 63 % <strong>och</strong> 49'2 %.<br />
Stationen Cette, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> sin betydelse i vin<strong>om</strong>sättningen varit till stor<br />
del beroende af importen från Spanien af denna vara, har lidit gen<strong>om</strong> traktatbrytningen<br />
mellan de båda länderna, <strong>och</strong> då, sås<strong>om</strong> föregående år utvisat, våra<br />
ångfartyg i denna trade haft fördelaktig sysselsättning, så torde deruti i främsta<br />
rummet sökas den ansenliga fortgående nedgången sedan år 1890, utgörande<br />
icke mindre än 74'7 % i antalet <strong>och</strong> 60 % i tontalet. Jemföres året 1893<br />
med det nästföregående, så visar sig minskningen hafva varit resp. 29'·t %<br />
<strong>och</strong> 18 %. Hela den svenska skeppsfarten på denna hamn tillfaller ångfartygen.<br />
De på distriktet af svenska fartyg införtjenta bruttofrakter utgjorde:<br />
Ångfartyg Segelfartyg Tillsammans<br />
1889 Frcs 276,625 471,030 747,655<br />
1890 B 510,643 437,625 948.268<br />
1891 B 558,675 465,225 1,023,900<br />
1892 » 595,738 277,300 873,038<br />
1893 » 515,175 182,000 697,175<br />
Att en minskning äfven i frakterna skulle inträffa var att vänta <strong>och</strong> att<br />
segelfartygen fortfarande äro de mest lidande förvånar ingen. Totalbeloppet har<br />
sjunkit med frcs 175,863 = 20 %. Motsvarande siffror, fördelade pá de tvenne<br />
slagen, äro för ångfartygen frcs 80,563 — 13'5 % <strong>och</strong> för segelfartygen frcs<br />
95,300 = 30 %.<br />
Norska skeppsfarten.<br />
Dennas betydelse på distriktet under samma femårsperiod framgår af följande<br />
tablå:
452<br />
År 1893 har i sin helhet varit mycket ogynsamt för den norska skeppsfarten<br />
på detta konsulatdistrikt. Någon forhoppning att uppnå siffrorna för<br />
åren 1890 <strong>och</strong> 1891 fans visserligen ej, men ett bättre resultat hade man dock<br />
kunnat vänta. Minskningen i det hela utgör i antalet 184 = 39 % <strong>och</strong> i<br />
tontalet 67,087 = 28.2 %.<br />
Minskningen i den norska skeppsfarten faller till största delen på hamnen<br />
Cette, hvarigen<strong>om</strong> det bekräftas huru jemförelsevis obetydlig vintransporten varit.<br />
Nedgången för året utgjorde i antalet 155 = 61 % <strong>och</strong> i tontalet 67,961 =<br />
60 %. Intet föregående år under femårsperioden har uppvisat så låga siffror.<br />
Bruttofrakterna for de norska fartygen uppgingo till frcs 2,397,030 eller<br />
frcs 469,370 (16 %) lägre än år 1892.<br />
Följande fraktnoteringar hafva under år 1893 k<strong>om</strong>mit våra fartyg till del:<br />
Trä<br />
Ingående:<br />
pr std N.-Kalix frcs 58 (ångf. o. segelf.), Piteå 55 (ångf.), Hernösand<br />
60 (ångf.), Söderhamn 56 (ångf.), Arkangel 80—85<br />
Jern<br />
(segelf.), Keret 80 (segelf.). Björneborg 58 (segelf.), Kotka<br />
60 (ångf.), 56—60 (segelf.), Wiborg 60 (ångf.), Port Townsend<br />
81 (segelf.) pr 1,000 sup. feet.<br />
pr ton Luleå 11 (ångf.), Hernösand 15 (ångf.).<br />
Kol » (ångf.) Liverpool 12, Cardiff 7.76.<br />
Spanmål » (ångf.) Galatz 11 — 13, Odessa 9.25, Berdiansk 13.75—15.75,<br />
Mariupol 14.75—15, Taganrog 13.50 — 14.<br />
Svafvel » (ångf.) Qirgenti 7.50—8.25.<br />
Stäfver » (segelf.) Triest 7.<br />
Styckegods » (ångf.) Beyrouth 12, Port Said 20.<br />
Petroleum pr fat (segelf.) Philadelphia 3.<br />
Socker pr ton ( » ) Point-à-Pitre 25 (säck), 30 (hogsh.), Le Moule<br />
resp. 32—42, Fort de France 20—30, S·.t François 29—39.<br />
Oljefrön » (ångf.) Rufisque 26, Bissao 32, (segelf.) Col<strong>om</strong>bo 31-25,<br />
Logwood »<br />
Makassar 40—65, Tjalatjap 48, Padang 50, Cheribon 5260,<br />
Menado 70, Samoa-ö:na 50—60, Tonga-ö:na 50—60, Tahiti<br />
62, Zainit 70.<br />
(segelf.) Cap Haiti 38.<br />
Salpeter » ( » ) Iquique 25.<br />
Vin <strong>och</strong> styckegods (ångf.) pr mån. frcs 5,500—7,250.<br />
Utgående:<br />
Oljekakor pr ton (ångf.) Leith 11.25, Hamburg 11.25 —12 - 50, Stettin 15-50.<br />
(segelf.) Helsingborg 13.75, Hamburg 11.50—14, Bostock<br />
13.75, Stettin 12—12.50, Trinidad 16, Havanna 13—17-50.<br />
Tegelsten<br />
Cement<br />
Styckegods<br />
B (segelf.) Cardenas 14, Progreso 23, Pernambuco 27, Bahia<br />
32, Rio 25—32, Maranhao 25, Montevideo 20—21-50,<br />
Buenos Aires 20—21, Mauritius 23—27, Madagascar 25.<br />
Med högst fá undantag synas sålunda frakterna hafva varit betydligt under<br />
de motsvarande för 1892, hvilka redan då voro anmärkningsvärdt låga.
453<br />
Af nedanstående öfversigt framgår qvantiteten af de varor s<strong>om</strong> hit importerats<br />
med svenska <strong>och</strong> norska fartyg:<br />
Det är fortfarande artikeln spanmål s<strong>om</strong> intager första platsen; <strong>om</strong>kring<br />
5,000 ton mera än år 1892 föllo på våra ångfartyg. Den under året gen<strong>om</strong>förda<br />
tullförhöjningen hade naturligtvis stort inflytande derpå; säkerligen k<strong>om</strong>mer<br />
också den uppdrifna importen att hafva inverkan på innevarande år.<br />
Särskildt våra segelfartyg hafva s<strong>om</strong> vanligt hitfört ansenliga qvantiteter<br />
af oljefrön, dock c:a 6,000 ton mindre än föregående året. De ofvan uppgifna<br />
fraktnoteringarna angifva afskeppningsorterna. Endast en last petroleum<br />
ank<strong>om</strong>, då deremot socker synes hafva intresserat våra rederier. Några ångbåtslaster<br />
kol hitfördes under svensk <strong>och</strong> norsk flagga <strong>och</strong> gåfvo artiklarne svafvel<br />
<strong>och</strong> styckegods sysselsättning hufvudsakligen åt de månadsbefraktade ångfartygen.<br />
En obetydlighet mera trä infördes än år 1892, <strong>och</strong> anlände från Chili under<br />
norsk flagga en stor last salpeter.<br />
Härifrån har utförts med svenska <strong>och</strong> norska fartyg följande:<br />
Under benämningen styckegods ingår till betydlig del artikeln tegelsten<br />
af olika slag, hvaraf ansenliga qvantiteter exporteras, mestadels till Sydamerika<br />
<strong>och</strong> Antillerna. Af oljekakor hafva ganska betydande qvantiteter utförts<br />
med våra fartyg. Denna artikel spelar fortfarande en mycket vigtig rol i hamnens<br />
export.
454<br />
Följande artiklar infördes till Marseille frän Sverige <strong>och</strong> Norge:<br />
De dåliga direkta förbindelserna mellan Sverige-Norge <strong>och</strong> denna hamn,<br />
<strong>och</strong> detta särskildt med hänsyn till Utförseln af varor, nästan <strong>om</strong>öjliggöra all<br />
import direkt, hvarför de artiklar s<strong>om</strong> här finna någon afsättning måste taga<br />
andra vägar. Det är följaktligen <strong>om</strong>öjligt att anskaffa pålitliga siffror. Detta<br />
gäller särskildt fiskartiklar. Det är otvifvelaktigt att utaf de qvantiteter, s<strong>om</strong><br />
i de officiella tulluppgifterna äro upptagna säs<strong>om</strong> varande från andra länder,<br />
en del kan anses sås<strong>om</strong> norska produkter. De följande intressera oss särskildt:<br />
klippfisk 10,350 kg. från Nederländerna <strong>och</strong> 10,455 från England. Stockfisk<br />
21,467 kg. från Nederländerna, 13,642 från England, 4,930 från Tyskland<br />
<strong>och</strong> 1,633 från Belgien. Fiskolja 57,308 kg. från Tyskland, 15,497 från<br />
Belgien <strong>och</strong> 3,120 från Nederländerna.<br />
Fiskmarknaden här är likvisst ej af samma betydelse s<strong>om</strong> för en del år<br />
tillbaka. Marseilleköpmän försågo då kustplatserna <strong>och</strong> delvis italienska behof,<br />
men en förändring har deruti inträdt, sedan mera direkt import försiggår.
455<br />
Till Sverige <strong>och</strong> Norge utfördes härifrån följande artiklar:<br />
Sedan aluminiumfabrikation synes hafva framtid för sig i Sverige <strong>och</strong><br />
Norge, torde artikeln bauxite k<strong>om</strong>ma att figurera bland de mera betydande<br />
exportämnena. Denna jordart förek<strong>om</strong>mer i ymnighet i departementen Hérault<br />
<strong>och</strong> Var <strong>och</strong> gå årligen flera laster deraf under norsk <strong>och</strong> svensk flagga, särskildt<br />
från hamnen S:t Raphaël (Var), till nordeuropeiska orter. Af Varbauxiten<br />
förek<strong>om</strong>ma här på marknaden tvenne slag, nämligen rouge (röd) <strong>och</strong><br />
blanche (hvit); det förra angifves innehålla minimum 60 % aluminium <strong>och</strong> maximum<br />
3 % silicium; priset f. n. är frcs 17 pr 1,000 kg. f. o. b. Marseille,<br />
det senare äfvenledes minimum 60 % aluminium, men maximum 3'/a % silicium<br />
samt noteras frcs 23 f. o. b. här. Det torde ej sakna intresse att i förening<br />
härmed nämna, att tvenne stora aluminiumfabriker i Savojen använda betydande<br />
qvantiteter af den röda Varbauxiten.<br />
Vid hufvudstationen afmönstrades å svenska fartyg 47 <strong>och</strong> á norska 230 man<br />
» T> påmönstrades » » B 50 B » » 204 »<br />
Af rymningsfall anmäldes 1 från svenskt fartyg <strong>och</strong> 7 från norska, inalles<br />
8 mot 27 ár 1892, 36 1891 <strong>och</strong> 47 1890.<br />
Detta goda förhållande torde hufvudsakligen kunna tillskrifvas det skandinaviska<br />
sjömanshemmets välgörande inflytande. K<strong>om</strong>itén står i begrepp att
456<br />
ytterligare förbättra hemmets inre förvaltning, <strong>och</strong> kan jag icke nog framhålla<br />
huru nödvändigt det är för våra sjömäns väl att de afhålla sig från all beröring<br />
med andra s. k. boardinghus, hvilka icke förtjena det ringaste förtroende.<br />
Några af dessa söka locka sjömännen till sig gen<strong>om</strong> att kalla sig<br />
skandinaviska <strong>och</strong> lyckas naturligtvis detta ofta, sedan de alla befinna sig i<br />
samma stadsdel. Det verkliga skandinaviska hemmet är beläget vid Quai du<br />
Port n:o 38, vid gamla hamnen, hvarest de flesta segelfartygen lossa.<br />
Af inbesparade hyresmedel blefvo gen<strong>om</strong> konsulatets försorg hemsända:<br />
till Sverige frcs 1,870 mot frcs 2,086-76 àr 1892<br />
» Norge » 4,240 » » 3,850-00 »<br />
Å härvarande hospital inlades under året 25 sjömän mot 38 år 1892;<br />
3 dödsfall inträffade.<br />
2,878 till sjömän adresserade postförsäudelser ank<strong>om</strong>nio till konsulatet mot<br />
3,324 föregående året.<br />
Konsulatets adress är fortfarande 26 Rue de l'Arsenal.<br />
Guayaquil den 5 juni 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Claes G. Peyron.<br />
Intet svenskt, men 1 norskt fartyg <strong>om</strong> 1,233 ton besökte distriktet.<br />
Handeln förlamades i hög grad af en gränskonflikt med Peru, hvarigen<strong>om</strong><br />
vi förlorade tvá dyrbara månader, ehuru det icke k<strong>om</strong> till något krig.<br />
Införseln hade ett totalvärde af 10 1/2 mill. sucres. Dithörande transaktioner<br />
ledo svårt af de ruinerande silfverprisen, då importörerna i ovisshet <strong>om</strong><br />
kursfluktuationernas vidd icke visste huru de skulle göra sina beräkningar.<br />
Utförseln visar stigande siffror på grund af ökad afkastning i våra stapelartiklar<br />
kakao, kaffe, socker <strong>och</strong> elfenbensnötter. Totalvärdet kan anslås till<br />
14 1/3 mill. sucres, hvaraf ensamt på Gruayaquil faller 12 1/2 mill.<br />
Industrien synes dereinot vara i nedgående <strong>och</strong> inga nya företag låta höra<br />
af sig. Guldvaskning pågår fortfarande i Bsmeraldas <strong>och</strong> ett nybildadt sällskap<br />
med ringa kapital har försökt sin lycka i Napo. I Zaruma har samma arbete<br />
upprätthållits af ett engelskt konsortium, men för öfrigt hafva alla grufVor<br />
stått stilla. Silfvergrufvan i Tilzhum har endast bearbetats nödtorftigt <strong>och</strong><br />
utan vinst.<br />
E. Rickert.<br />
Innehåll: Guayaquil (sid. 456), Hamburg (sid. 393), Kapstaden (sid. 436), Marseille<br />
(sid. 449), Monrovia (sid. 440), Pointe-à-Pitre (sid. 448), Quebec (sid. 441), S:t Th<strong>om</strong>as<br />
(sid. 439).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Utdrag ur<br />
års<strong>berättelser</strong> från de Förenade rikenas konsuler m. m.<br />
Årg. 1894. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1894. N:o 10.<br />
Montevideo den 8 juni 1894.<br />
(Årsberättelse för 1393.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriket var följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: från utrikes ort med last 10 5,121<br />
» » i barlast 3 764<br />
Afgångna: till » med last 6 2,525<br />
» » i barlast 7 3,360<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: från utrikes ort med last 47 29,404<br />
» » i barlast 10 2,724<br />
Afgångna: till » med last 24 8,873<br />
» » i barlast 28 17,719<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde sålunda 57 <strong>om</strong> 34,525 ton<br />
<strong>och</strong> med last afgångna 30 <strong>om</strong> 11,398 ton.<br />
Häruti ingå endast de af de Förenade rikenas fartyg, s<strong>om</strong> hafva anlupit<br />
Montevideo <strong>och</strong> Paysandu, emedan inga tillförlitliga uppgifter hafva kunnat erhållas<br />
från republikens öfriga hamnar.<br />
Skeppsfarten på distriktet, jemförd med de 4 föregående årens, utvisas af<br />
följande tabell:<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 30
458<br />
Af föregående tabell framgår, att det 1890 inträdda tillbakagåendet af<br />
de Förenade rikenas skeppsfart på distriktet ännu fortfor under 1893. Det<br />
är dock att antaga att densamma nu har uppnått sitt minimum <strong>och</strong> att redan<br />
innevarande år skall utvisa en förbättring, åtminstone i fraktförtjenst på landets<br />
exportartiklar.<br />
Bruttofrakterna under de senaste 5 åren utvisas af följande tabell:<br />
De Förenade rikenas fartyg, s<strong>om</strong> hafva lossat eller lastat vid distriktets<br />
konsulsstationer under 1893, hafva erhållit nedanstående rater, beräknade i<br />
shilling <strong>och</strong> pence pr ton:
459<br />
Mönstringsförrättningar <strong>och</strong> rymningar:<br />
Påmönstrade Afmönstrade Rymde<br />
Å svenska fartyg 3 1 5<br />
B norska » 50 33 18<br />
På härvarande barmhertighetshospital vårdades från svenska fartyg 2 <strong>och</strong><br />
från norska 15 sjömän.
460<br />
Vid konsulatet har under året uppburits doll. 23.9 9 = kr. 91.60 emot<br />
kr. 249.24 år 1892 s<strong>om</strong> frivilliga bidrag till sjömanspresten i Buenos Aires.<br />
Månadshyrorna stälde sig s<strong>om</strong> följer:<br />
För styrman kr. 70 à 80<br />
» matros » 45 à 54<br />
» kock <strong>och</strong> stuert » 36 à 54<br />
» lättmatros » 30 à 45<br />
Enligt uppgift från statistiska byrån härstädes var skeppsfarten på republikens<br />
hamnar under år 1893 s<strong>om</strong> följer:<br />
Ank<strong>om</strong>na fartyg inalles 13,992 <strong>om</strong> 5,428,439 ton <strong>och</strong><br />
Afgångna » » 13,864 » 5,397,913 »<br />
De till Montevideo ank<strong>om</strong>na segelfartygen, kustfarten deruti ej inberäknad,<br />
fördelades på följande nationer:<br />
Svenska <strong>och</strong> norska __ 122 fartyg <strong>om</strong> 60684 ton<br />
Spanska 106 » » 32,665 »<br />
Engelska 85 » » 79,992 »<br />
Italienska 72 » » 42,125 »<br />
Tyska 22 » » 19,717 »<br />
Nordamerikanska 12 » » 8,116 »<br />
Franska 7 s> » 4,344 B<br />
Österrikisk-Ungerska 7 » » 3,994 »<br />
Danska 6 » » 2,715 B<br />
Argentinska 5 » » 2,728 »<br />
Holländska 5 » » 1,046 »<br />
Uruguayska 5 » » 634 »<br />
Brasilianska 3 B » 439 »<br />
Ryska 1 » i 1,036 »<br />
Skeppsfarten företedde under årets sista månader tecken till lifiigare rörelse,<br />
hvilken förbättring troligtvis k<strong>om</strong>mer att utvidga sig i den mån s<strong>om</strong> de<br />
svåra följderna af den 4-åriga krisen hinna utplånas <strong>och</strong> landets tillgångar utvecklas.<br />
Hitfrakterna voro dock ännu i nedgående, <strong>och</strong> kolinförseln från England,<br />
i hvilken de Förenade rikenas fartyg förr i så betydande grad deltogo,<br />
öfvergick allt mera till främmande ångfartyg, hvilka, hit destinerade för att<br />
söka frakt, för att ej behöfva gå i barlast medförde stenkol till frakter för låga<br />
att antagas af segelfartyg.<br />
Utskeppningen har deremot under den sista exportperioden, oktober—maj,<br />
varit af större <strong>om</strong>fång än sedan flora år tillbaka <strong>och</strong> utfrakterna något förbättrats.<br />
Densamma sker emellertid numera till största delen i ångfartyg.<br />
Under 1893 afgingo från stationen till hamnar ut<strong>om</strong> La Plata<strong>om</strong>rådet tillsammans<br />
856 fartyg <strong>om</strong> 1,281,631 ton, af hvilka dock endast 202 <strong>om</strong> 113,876<br />
ton voro segelfartyg, utgörande således knappt en tiondel af tonnagen. Under<br />
sådana förhållanden finnes föga förhoppning <strong>om</strong> att de Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong><br />
på republiken skall återvinna sin forna betydelse, förrän våra rederier medelst<br />
tidsenliga ångfartyg k<strong>om</strong>ma att utvidga sitt deltagande i trafiken.<br />
Utfrakterna från republikens hamnar vid Uruguayfloden visade likaledes<br />
en förbättring <strong>och</strong> noterades från 30 à 46 sh. pr ton för salta hudar till
461<br />
Kanalen. För dessa frakter användes i synnerhet första klassens fartyg <strong>om</strong><br />
4- à 500 ton, på hvilka tillgången under exportperioden ej var tillräcklig.<br />
För fartyg af lägre klasser funnos i ofvannämnda hamnar några laster ben <strong>och</strong><br />
benaska till 21 sh. 6 d. à 23 sh. 6 d. pr ton för Kanalen.<br />
Fraktmarknaden i Montevideo har under år 1893 stält sig s<strong>om</strong> följer:<br />
Handeln<br />
har småning<strong>om</strong> börjat resa sig ur den prekära ställning, i hvilken de föregående<br />
årens finansiella <strong>och</strong> ekon<strong>om</strong>iska olyckor nedtryckt densamma, <strong>och</strong> <strong>om</strong>sättningen<br />
förökats i både in- <strong>och</strong> utförsel, sås<strong>om</strong> följande jemförelse utvisar:<br />
Import Export<br />
1889 doll. 36,823,863 doll. 25,954,107<br />
1890 » 32,364,627 » 29,085,519<br />
1891 » 18,978,420 » 26,998,270<br />
1892. » 18,404,296 » 25,951,819<br />
1893 » 19,761,640 » 27,681,373<br />
Någon direkt <strong>om</strong>sättning med de Förenade rikena egde under året ej rum.<br />
Af norsk klippfisk hitfördes i små partier öfver Hamburg <strong>om</strong>kr. 271,400<br />
kilo, s<strong>om</strong> betaltes frän doll. 9 till doll. 11 pr qq. för frisk förtullad vara.<br />
Oförtullad såldes densamma till doll. 6 à 8 pr qq.<br />
Öfver Hamburg hitfördes äfvenledes s<strong>om</strong> vanligt små partier af svenska<br />
<strong>och</strong> norska preserver (anjovis, lax m. m.) så väl s<strong>om</strong> norsk fisklefvertran, men<br />
öfver dessa artiklar föreligga ej några tillförlitliga uppgifter.<br />
Införseln af nordamerikansk furu har något förökats <strong>och</strong> uppgifves hafva<br />
varit under 1893 609,192 kbm.
Prisen noterades:<br />
462<br />
White Pine »Clair» doll. 56 à 58 pr 1,000 löpande fot<br />
D:o I:a » 45 à 46 » » »<br />
D:o II:a B 35 à 36 » » »<br />
Pitch Pine » 29 à 32 » B »<br />
Spruce » 24 à 26 » » »<br />
Några svenska fartyg hafva under de senaste åren hitfört Cadizsalt för<br />
egen räkning. Jag tillåter mig derföre notera årets pris för denna artikel, s<strong>om</strong><br />
voro: i Montevideo doll. 0'66 à 0'87 pr fanega <strong>och</strong> i Uruguays hamnar doll.<br />
0.78 à 0.96 pr d:o.<br />
Införseln af åkerbruksredskap tilltager årligen <strong>och</strong> borde blifva föremål<br />
för våra fabrikers uppmärksamhet, så snart s<strong>om</strong> en direkt ångbåtsförbindelse<br />
med dessa länder k<strong>om</strong>mer till stånd. Endast af plogar infördes under 1892:<br />
från Nordamerika 6,568 stycken<br />
» England 484 »<br />
» Tyskland 204 »<br />
<strong>och</strong> af sláttermaskiner:<br />
från Nordamerika 388 stycken<br />
» England 127 »<br />
B Tyskland 3 »<br />
Utförseln var emot slutet af året ganska liflig. En ovanlig tillgång på<br />
så väl slagtbar boskap s<strong>om</strong> jordbruksprodukter, tack vare en tillräcklig nederbörd<br />
efter flerårig torka, lemnade ett rikligt öfverskott för exporten, s<strong>om</strong> under året<br />
uppnådde doll. 27,681,373. Prisen höllo sig under hela året låga <strong>och</strong> noterades:<br />
Saltade oxhudar pr 28 kg. doll. 2'50 à 3'20 pr st.<br />
B kohudar B 18 B B 1 - B0 à 2'20 B »<br />
Torra ox- <strong>och</strong> kohudar B 1'50 à l·so » 10 kg.<br />
Oren Mestigo-ull i> 1'90 à 2'90 » »<br />
Får- <strong>och</strong> lamskinn B 0.151 à 0"198 » kg.<br />
Saladero-talg B 11.31 àl3— » 100 kg.<br />
Tagel B 14.50 à 16-75 B qq.<br />
Hvete B 2·— à 2-85 B 110 kg.<br />
Mais B 1'90 à 2'95 » 104 B<br />
Exporttullen<br />
följande form:<br />
på landets produkter erlägges sedan den 1 januari 1894 i<br />
Ull doll. 1.30 pr 100 kg.<br />
Pårskinn B 0.80 » » »<br />
Tagel » 1.70 B B B<br />
Talg <strong>och</strong> oljor » 0.50 » » »<br />
Ben <strong>och</strong> benaska » 0.60 » 1,000 »<br />
Salta ox- <strong>och</strong> kohudar » 0.26 » st.<br />
Torra » » B B 0.12 » B<br />
Saltade hästhudar B 0.12 » »<br />
Torra » B 0.06 » B<br />
Kalfhudar » 1.— » 100 kg.<br />
Horn » 2.50 B 1,000 »
463<br />
Åkerbruket gick raskt framåt, gynnadt af fördelaktig väderlek. Den under<br />
sistlidna december månad inhöstade hveteskörden var den ymnigaste s<strong>om</strong><br />
landet hittills producerat. Af densamma utfördes redan under detta års första<br />
qvartal 36 millioner kg. hvete <strong>och</strong> 10 1/2 millioner kg. mjöl, <strong>och</strong> beräknades<br />
då ännu återstå att utföras <strong>om</strong>kring 25 millioner kg. hvete <strong>och</strong> 6 millioner kg.<br />
mjöl. Äfven majsskörden har lemnat ett rikligt öfverskott af <strong>om</strong>kring 7 millioner<br />
kg. för exporten.<br />
Vinodlingen tilltager starkt år från år <strong>och</strong> har redan betydligt förminskat<br />
införseln, i synnerhet af det ordinära Bordeaux-vinet. Det har olyckligtvis<br />
konstaterats att Phylloxera Vastatrix har uppträdt på åtskilliga ställen, men<br />
denna insekt, s<strong>om</strong> ej synes vara så förhärjande här s<strong>om</strong> i Europa, har hittills<br />
endast undantagsvis förorsakat någon större skada. Planteringar af några arter<br />
nordamerikanska vinrankor, s<strong>om</strong> skola vara föga utsatta för sjukd<strong>om</strong>en, fortsättas<br />
med stor ifver.<br />
Den höga införseltullen på tobak har föranledt upprepade försök att odla<br />
denna planta i stor skala <strong>och</strong> årets skörd kan anses vara god. Landets vanligtvis<br />
allt för torra klimat synes dock ej vara särdeles passande för tobaksodlingen.<br />
Stora planteringar af olivträd, s<strong>om</strong> sedan några år företagits, börja redan<br />
gifva en ej obetydlig afkastning, <strong>och</strong> flera pressar <strong>och</strong> maskiner för beredande<br />
<strong>och</strong> raffinering af olja hafva nyligen införts.<br />
Landets obetydliga industri har under året ej gjort några nämnvärda<br />
framsteg. En ansenlig del derutaf framdrager en tynande tillvaro i hägn af<br />
landets enorma skyddstullar.<br />
Den under de senaste åren stadfunna utvandringen har nu i det närmaste<br />
upphört <strong>och</strong> en <strong>om</strong> ock ringa förökning af republikens befolkning gen<strong>om</strong> invandring<br />
(3,551 personer) egde rum under 1893.<br />
Den konsoliderade statsskulden (3 1/2 %), s<strong>om</strong> noterades från 32 till 36 %<br />
under 1893, steg senare till 42 %.<br />
Ingen rubbning i landets myntväsen är för närvarande att befara.<br />
Vexelkursen på den uruguayska dollarn noterades:<br />
London.... d. 50'/, à 52'/4<br />
Paris frcs 5'31 à 547<br />
Antwerpen » 5 - 31 à 5'48<br />
Italien ... » 5'50 à 5'95<br />
Hamburg mk 4'29 à 4 - i3<br />
Rio de Janeiro reis 17-950 à 24'000 pr doll. 4'70.<br />
Sam. Blixén.
Barcelona den 1 maj 1894.<br />
464<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet var följande:<br />
Svenska fartyg: Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Sverige med last 11 7,167<br />
» » andra länder » 42 28,483<br />
B » » i barlast 89 62,209<br />
Afgångna: till Sverige med last 22 15,377<br />
» » Norge » 1 313<br />
» » andra länder » 82 57,464<br />
» » » i barlast 36 24,282<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Norge med last 118 44,122<br />
B s> Sverige » 7 5,119<br />
» » andra länder » 144 86,620<br />
» B 5> i barlast 115 56,402<br />
Afgångna: till Norge med last 6 2,625<br />
» » Sverige » 3 1,384<br />
» » andra länder » 170 82,923<br />
» » » i barlast 209 107,359<br />
I allt ank<strong>om</strong>mo 127 svenska ångare <strong>om</strong> 91,283 ton <strong>och</strong> 15 segelfartyg <strong>om</strong><br />
6,576 ton samt 353 norska ångare <strong>om</strong> 174,175 ton <strong>och</strong> 31 segelfartyg <strong>om</strong><br />
18,088 ton, eller tillsammans ångare <strong>och</strong> segelfartyg:<br />
Svenska<br />
Antal Ton<br />
Norska<br />
Antal Ton<br />
År 1893 142 97,859 384 192,263<br />
» 1892 137 98,955 384 207,090<br />
i> 1891 181 123,857 628 297,983<br />
» 1890 230 152,411 658 296,145<br />
B 1889 94 57,845 421 190,510<br />
Fördelningen på distriktets hamnar, af de under 1893 ank<strong>om</strong>na fartyg var:
465<br />
Föregående antal fartyg uppstår gen<strong>om</strong> att beräkna resan till hvarje af de<br />
olika hamnarna sås<strong>om</strong> ett fartyg, oaktadt samma fartyg derunder besökte flera<br />
af hamnarna.<br />
Dessa resor verkstäldes:<br />
År 1893 af 24 olika svenska ångare <strong>om</strong> 17,779 ton<br />
» 1892 » 34 » » » » 26,663<br />
» 1891 36 » » 25,941 »<br />
» 1890 » 38 » » » 27,900 »<br />
1893 85 norska » 48,607 »<br />
» 1892 87 » » 51,563 »<br />
1891 91 » » » 51,404 »<br />
1890 93 » 47,830<br />
Bruttofrakterna under år 1893 utgjorde för:<br />
Svenska fartyg, ank<strong>om</strong>na<br />
ångare... kr.<br />
seglare... »<br />
305,200<br />
74,200<br />
kr. 379,400<br />
Svenska fartyg, afgångna<br />
ångare...<br />
seglare...<br />
»<br />
»<br />
412,400<br />
26,800<br />
» 439,200<br />
Norska fartyg, ank<strong>om</strong>na<br />
ångare...<br />
seglare...<br />
»<br />
»<br />
1,303,350<br />
324,800<br />
B 1,628,150<br />
Norska fartyg, afgångna<br />
ångare ...<br />
seglare...<br />
»<br />
B<br />
803,100<br />
59,600<br />
B 862,700<br />
mot:<br />
för svenska fartyg ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna:<br />
År 1892 Kr. 1,165,900<br />
B 1891 B 1,600,000<br />
B 1890 B 2,283,600<br />
för norska fartyg ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna:<br />
År 1892 Kr. 2,606,980<br />
B 1891 B 3,925,600<br />
B 1890 B 3,861,830<br />
Minskningen såväl i ank<strong>om</strong>na fartyg s<strong>om</strong> i fraktbeloppet under åren 1893<br />
<strong>och</strong> 1892, jemförda med de tvenne föregående, har förnämligast uppstått gen<strong>om</strong><br />
den betydligt mindre exporten af vin från Spanien till Frankrike, i följd af de<br />
stegrade tullumgälderna derå, efter att traktaten mellan begge länderna upphörde<br />
att vara gällande, för hvars transport en mängd ångare funno sysselsättning<br />
i månadsfrakt.<br />
Gen<strong>om</strong> de under år 1893 gällande låga fraktsatserna, såväl vid importen<br />
till s<strong>om</strong> vid exporten från Spanien, <strong>och</strong> med de numera stora seglationskostnaderna,<br />
återstår för rederierna i de flesta fallen endast en ringa nettobehållning.<br />
Den förnämsta fraktfart hvari de svenska fartygen funnit sysselsättning<br />
har varit vid importen:<br />
5 ångare <strong>och</strong> 6 segelfartyg från Sverige; 3 ångare <strong>och</strong> 1 segelfartyg från<br />
Finland med plankor, till frakt mellan 60 <strong>och</strong> 67 pesetas pr S:t Ptbg-std;<br />
9 ångare från England med stenkol, till frakt mellan 9 sh. <strong>och</strong> 11 sh.<br />
3 d. pr ton;<br />
1 segelfartyg från Island med klippfisk till 6 3/4 rmk pr qffi;<br />
2 ångare från England med guano till frakt pr rus;
466<br />
1 ångare 11 resor i månadsfrakt, <strong>och</strong> 3 ångare pr rus från Frankrike<br />
med t<strong>om</strong>ma fat;<br />
1 ångare från Frankrike med jernvägssyllar, till frcs 0.55 for sylle.<br />
Och vid exporten:<br />
8 ångare med russin, vindrufvor etc. från Denia, Almeria <strong>och</strong> Malaga till<br />
Sverige, till frakt mellan 35 <strong>och</strong> 40 sh. pr ton;<br />
5 segelfartyg med salt från Torrevieja till Sverige <strong>och</strong> 1 segelfartyg till<br />
Norge, till frakt mellan 70 <strong>och</strong> 80 öre pr hektol.<br />
Förut<strong>om</strong> <strong>om</strong>handlade ångare i månadsfrakt 10 ångare till Frankrike med<br />
vin, till frakt nästan alla pr rus;<br />
23 ångare med frukt till Storbritannien, intagna i hamnarna Tarragona,<br />
Valencia, Denia, Almeria <strong>och</strong> Malaga, till frakt pr rus;<br />
1 ångare med vin till Montevideo från Valencia, till frakt pr rus;<br />
10 ångare med malm till England från Alicante, Almeria <strong>och</strong> Malaga, till<br />
frakt mellan 6/8—8/6 pr ton.<br />
Den förnämsta fraktfart hvari de norska fartygen funnit sysselsättning har<br />
varit vid importen:<br />
48 ångare från Bergen, Christiansund <strong>och</strong> Aalesund, s<strong>om</strong> utlossat partier<br />
af klippfisk i hamnarna Malaga, Cartagena, Alicante, Valencia, Tarragona <strong>och</strong><br />
Barcelona, till frakt mellan 2 <strong>och</strong> 1 s /4 pesetas pr 54 kg.;<br />
2 segelfartyg från Island med klippfisk till Barcelona, till frakt af rmk<br />
6 3/4 pr qtt;<br />
1 segelfartyg från New Foundland med klippfisk till Malaga, till frakt af<br />
2/3 pr q«;<br />
1 segelfartyg från Norge med bräder till Valencia, till frakt af frcs 48<br />
pr S:t Ptbg-std;<br />
2 ångare <strong>och</strong> 5 segelfartyg från Sverige; 5 ångare <strong>och</strong> segelfartyg från<br />
Finland med plankor, till frakt mellan 55 <strong>och</strong> 65 pesetas pr std;<br />
3 segelfartyg från Nordamerika med plankor, till frakt mellan 45 sh. <strong>och</strong><br />
52/6 pr std;<br />
23 stora ångare från Svarta hafvet med hvete till hamnarna Barcelona,<br />
Tarragona <strong>och</strong> Valencia, till frakt mellan frcs 11 <strong>och</strong> 16'26 pr ton;<br />
1 stor ångare från Savannah med b<strong>om</strong>ull till frakt pr rus, <strong>och</strong> en mindre<br />
d:o, s<strong>om</strong> gjorde tre resor från Alexandria till Barcelona med samma vara, denna<br />
sista till frakt af frcs 9'2B <strong>och</strong> 10 pr bal;<br />
2 segelfartyg med copra <strong>och</strong> 1 d:o med gaskol från Australien till Barcelona,<br />
de tvenne första till frakt af £ 2 <strong>och</strong> det sista till 23/6 pr ton;<br />
2 segelfartyg från Nordamerika med petroleum, till frakt af 2'/, cts pr<br />
gallon;<br />
33 ångare <strong>och</strong> 3 segelfartyg från Storbritannien med stenkol, till frakt<br />
mellan 9/0 <strong>och</strong> 10/6 pr ton;<br />
40 ångare med t<strong>om</strong>ma fat från Frankrike, hvaraf lossning verkstäldes i<br />
flere af hamnarna. Häraf voro 12 i månadsfrakt till mellan 5,000 <strong>och</strong> 10,000<br />
frcs pr månad, 13 till frakt pr rus <strong>och</strong> för de återstående frakt mellan 3 <strong>och</strong><br />
5 frcs pr pipa.<br />
Och vid exporten:<br />
Förut<strong>om</strong> <strong>om</strong>handlade 12 ångare i månadsfrakt, erhöllo 29 andra sysselsättning<br />
med att transportera vin till Cette, Bordeaux, Nantes, Bouen etc. <strong>och</strong><br />
36 med apelsiner, hasselnötter etc. från åtskilliga af hamnarna i distriktet till<br />
England, största delen befraktade till en rund summa för hela resan;
467<br />
11 ångare frän Derna med rusain till England, till frakt mellan 20 <strong>och</strong><br />
25 sh. pr ton;<br />
17 ångare frän Almeria med vindrufvor <strong>och</strong> annan frukt till England <strong>och</strong><br />
1 d:o till Köpenhamn, till frakt pr rus;<br />
3 ängare från Malaga till England, 1 d:o till Havre <strong>och</strong> 1 d:o till S:t<br />
Petersburg med torr frukt <strong>och</strong> olja, likaledes befraktade till en rund summa<br />
för resan;<br />
10 ångare från Cartagena <strong>och</strong> Alicante med malm till England, till frakt<br />
mellan 6/6 <strong>och</strong> 8/3 pr ton;<br />
2 ångare <strong>och</strong> 4 segelfartyg från Torrevieja till Norge, 3 segelfartyg till<br />
Sverige <strong>och</strong> 1 d:o till Newyork med salt, till frakt mellan 75 öre <strong>och</strong> 1 kr.<br />
pr hektol. till Norge <strong>och</strong> Sverige <strong>och</strong> 7 sh. pr ton till Newyork.<br />
Sås<strong>om</strong> synes af föregående uppgifter, användas numera i fraktfarten till<br />
<strong>och</strong> från detta distrikt förnämligast ångare, hvilka år efter är utträngt segelfartygen,<br />
äfven vid transporten af varor för hvilka förut dessa uteslutande användes.<br />
Import.<br />
trävirke:<br />
Till hamnarna i distriktet importerades af allt slags ordinärt<br />
Från Sverige:<br />
Med svenska fartyg kbm. 14,100<br />
» norska » » 11,200<br />
» andra nationers fartyg » 11,800 kbm. 37,100<br />
Med norska fartyg<br />
Från Norge:<br />
» 1,100<br />
mot:<br />
Med svenska fartyg<br />
Från Finland:<br />
kbm. 7,900<br />
» norska » » 12,100<br />
» andra nationers fartyg » 99,100 » 119,100<br />
Med norska fartyg<br />
Från Nordamerika:<br />
kbm. 5,700<br />
B andra nationers fartyg » 34,000 » 39,700<br />
Från andra länder:<br />
Med andra nationers fartyg » 16,000<br />
År 1893 kbm. 213,000<br />
År 1892 År 1891<br />
Från Sverige kbm. 46,300 kbm. 66,700<br />
» Norge » 2,900 » 2,100<br />
» Finland » 120,800 » 123,700<br />
» Nordamerika <strong>och</strong> andra<br />
länder D 51,800 » 68,400<br />
kbm. 221,800 kbm. 260,900<br />
I alla Spaniens tullkamrar tullbehandlades af allt slags ordinärt virke, sågadt<br />
<strong>och</strong> biladt, ank<strong>om</strong>met sjö- <strong>och</strong> landvägen:<br />
År 1893 kbm. 458,191<br />
» 1892 » 499,245<br />
» 1891 » 577,590
468<br />
De tullkamrar, i hvilka denna import verkstäldes, voro:<br />
År 1892 År 1891<br />
Barcelona kbm. 90,244 kbm. 89,838<br />
Tarragona » 9,953 » 14,966<br />
Valencia » 30,628 » 36,745<br />
Denia » 24 » 7,278<br />
Alicante » 37,923 » 35,649<br />
Torrevieja » 459 » 628<br />
Cartagena » 5,689 » 23,318<br />
Almeria » 9,209 » 5,200<br />
Malaga B 24,973 » 25,417<br />
Palma » 3,433 B 8,488<br />
Mahon » 1,386<br />
Öfriga hamnar i distriktet » 9,268 » 12,005<br />
Hamnarna i Bilbao-distriktot ... » 159,724 v> 136,846<br />
» i Cadiz' distrikt ... » 60,390 » 78,993<br />
Landvägen från Frankrike, Portugal<br />
<strong>och</strong> Gibraltar B 57,328 » 100,833<br />
Summa kbm. 499,245 kbm. 577,590<br />
Enligt de nu kungjorda officiella statistiska uppgifterna för år 1892 importerades<br />
häraf:<br />
År 1892 År 1891<br />
Från Sverige kbm. 120,378 kbm. 142,693<br />
» Norge » 41,936 » 31,082<br />
» Finland <strong>och</strong> Ryssland ... B 152,565 « 131,711<br />
» Nordamerikas Förenta<br />
Stater » 25,282 » 35,915<br />
» Storbritanniens besittningar<br />
i Nordamerika » 7,983 » 13,333<br />
» Frankrike B 102,417 » 134,708<br />
» Portugal » 16,414 » 19,456<br />
» andra länder » 32,270 » 68,692<br />
Summa kbm. 499,245 kbm. 577,590<br />
Gen<strong>om</strong> de stora behållningar, s<strong>om</strong> funnos af plankor <strong>och</strong> bräder i hamnarna<br />
af detta distrikt vid början af 1893, har importen deraf från Sverige<br />
<strong>och</strong> Norge varit vida mindre än under de föregående åren.<br />
Efter att de förhöjda tullumgälderna å hyllade <strong>och</strong> spåntade bräder, från<br />
2 till 9 pesetas pr kbm., sattes i verkställighet, har deraf ingen import egt rum.<br />
I de officiella statistiska uppgifter, s<strong>om</strong> dessa dagar kungjorts, angifvas sås<strong>om</strong><br />
producerade i de Förenade rikena följande af de i Spanien tullbehandlade<br />
artiklar, nämligen:<br />
Under år 1892<br />
Under år 1891<br />
Sverige Norge Sverige Norge<br />
Tjära <strong>och</strong> beck kg. 10,300 4,934 21,086<br />
Stångjern, plåt <strong>och</strong> stål » 685,379 417,104<br />
Hästskosöm » 55,361 13,178 16,250<br />
Trämassa » 5,057,413 1,507,603 3,215,728 511,639<br />
Omslagspapper » 3,218 38,750
469<br />
Papp, ordinärt kg. 5,084 10,000 11,980<br />
Trän af alla slag <strong>och</strong> djurfett<br />
» 4,464 47,699 6,244 8,705<br />
Fiskr<strong>om</strong> 614,794 1,205,982<br />
Öl liter 5,184 306 365 9,911<br />
Af klippfisk importerades till hamnarna i distriktet år 1893:<br />
Frän Norge norsk klippfisk kg. 8,331,100<br />
» d:o isländsk » » 535,700<br />
» d:o norsk stockfisk B 89,000<br />
» Island, klippfisk » 1,457,500<br />
» Frankrike » » 74,400<br />
» Skotland <strong>och</strong> Shetland, klippfisk » 188,400<br />
» Newfoundland <strong>och</strong> Labradorkusten, klippfisk s> 7,448,400<br />
kg. 18,124,500<br />
I alla Spaniens tullkamrar tullbehandlades under:<br />
1893 1892 1891<br />
Klipp- <strong>och</strong> stockfisk kg. 43,719,222 42,048,795 43,579,106<br />
Förut<strong>om</strong> det till distriktet sjöledes importerade qvantum norsk, isländsk <strong>och</strong><br />
skotsk klippfisk hafva med jernbanan från Bilbao ank<strong>om</strong>mit till Barcelona <strong>och</strong><br />
Tarragona, i smärre partier, <strong>om</strong>kring 100,000 kg.<br />
Den till Spanien importerade klipp- <strong>och</strong> stockfisken var enligt <strong>om</strong>handlade<br />
uppgifter producerade i följande länder:<br />
År 1892 År 1891<br />
Norge kg. 26,784,390 kg. 26,463,426<br />
Island » 1,748,870 » 1,884,151<br />
Frankrike<br />
Storbritannien <strong>och</strong> dess besittningar i Nord<br />
» 2,543,627 » 5,071,274<br />
amerika » 10,712,913 » 9,647,121<br />
Andra länder <strong>och</strong> i transit derifrån » 258,995 » 513,134<br />
kg. 42,048,795 kg. 43,579,106<br />
Äfven under sistförflutna året hafva ångarne, i förening med den norska<br />
klippfisken, medfört från Bergen betydliga qvantiteter isländsk, hvilket slag i allmänhet<br />
afyttrats till högre pris än den norska, sås<strong>om</strong> varande bättre beredd,<br />
<strong>och</strong> härigen<strong>om</strong> förminskat förbrukningen af den norska, förnämligast i Catalonien.<br />
Importen till hamnarna i detta distrikt af den i Frankrike beredda klippfisken<br />
har aftagit från:<br />
1,287,600 kg. under år 1891 till 338,200 kg. under år 1892 <strong>och</strong> endast<br />
74,400 kg. under år 1893.<br />
Nästan all den till distriktet ank<strong>om</strong>na norska <strong>och</strong> isländska klippfisken har<br />
varit reqvirerad gen<strong>om</strong> <strong>och</strong> för räkning af de olika föreningarna af fiskhandlarne,<br />
hvilka detaljera densamma.<br />
Förut<strong>om</strong> de <strong>om</strong>handlade artiklarne trävaror <strong>och</strong> klippfisk hafva till Spanien<br />
importerats:<br />
År 1893 År 1892<br />
Glas, ordinärt, i flaskor metr. ton 3,277 4,411<br />
Tackjern <strong>och</strong> skrot » 23,348 29,996<br />
Gjutna jernrör <strong>och</strong> pelare » 4,254 6,103
470<br />
Gjutgods i ordinära artiklar mctr. ton 1,847 2,932<br />
D:o i fina J> » 870 1,119<br />
Jern <strong>och</strong> stål i stänger » 3,664 5,008<br />
D:o i plåt <strong>och</strong> tunnband » 8,814 12,743<br />
Spik <strong>och</strong> skrufvar af jern <strong>och</strong> stål B 3,133 3,997<br />
Jern- <strong>och</strong> ståltråd » 4,947 6,540<br />
Trämassa för papperstillverkning B 15,945 14,571<br />
Papper i långa banor B 606 1,248<br />
Kardus- <strong>och</strong> <strong>om</strong>slagspapper » 1,203 1,487<br />
Trän <strong>och</strong> djurfett » 5,475 11,747<br />
Hudar <strong>och</strong> skinn, oberedda B 8,880 9,191<br />
Guano <strong>och</strong> öfriga gödningsämnen B 51,683 52,681<br />
Åkerbruksmaskiner B 323 541<br />
Motorer <strong>och</strong> ångpannor för ákerbruksmaskiner B 2,795 4,556<br />
Saltadt kött <strong>och</strong> tasajo B 311 415<br />
Smör B 270 206<br />
Fläsk <strong>och</strong> ister » 883 4,784<br />
Lätt saltad <strong>och</strong> rökt fisk B 209 90<br />
Konserverade matvaror » 68 99<br />
Ost<br />
Sprit <strong>och</strong> bränvin:<br />
» 1,138 1,152<br />
från Sverige hktl. 5,778<br />
» Norge<br />
» Cnba <strong>och</strong> Porto Rico B 56,605 106,632<br />
» Tyskland » 2 51,863<br />
» Frankrike B 6 8,053<br />
B andra länder » 314 27,535<br />
Likörer B 500 1,357<br />
Värdet af de förnämsta i Spanien förtullade varor uppgifves hafva varit:<br />
år 1893 pesetas 684,824,976<br />
mot » 1892 » 751,723,597<br />
De här i distriktet etablerade svenska <strong>och</strong> norska agenturfirmor söka, sås<strong>om</strong><br />
är i deras intresse, bereda afsättning af de Förenade rikenas olika industrialster,<br />
men utfalla största delen tyvärr för dyra för att kunna i marknaden<br />
täfla med de inhemska <strong>och</strong> de af andra nationer, oaktadt deras i allmänhet goda<br />
qvalitet. Importen inskränker sig således förnämligast till de förut <strong>om</strong>handlade<br />
produkter äfvens<strong>om</strong> till smidt <strong>och</strong> valsadt stångjern <strong>och</strong> stål från Sverige, hästskosöm<br />
<strong>och</strong> trämassa från Sverige <strong>och</strong> Norge samt smärre partier af smör, ost.<br />
konserver, öl etc. från begge länderna, garf- <strong>och</strong> medicintran, fiskguano, kalfskinn<br />
etc. från Norge.<br />
Vid tillämpningen af den nya tulltaxan, hvari umgälderna å fint gjutstål<br />
stegrades till 25 pesetas pr 100 kg. produkt af gynnade nationer, blef i några<br />
af tullkamrarne i distriktet valsadt bessemer-martin-stål af svensk tillverkning,<br />
hvarå tullumgälderna äro faststälda till pesetas 9.50 pr 100 kg., ansett sås<strong>om</strong><br />
gjutstål till följd af dess utmärkta qvalitet, men lyckades det kongl. beskickningen<br />
att ordna saken, emedan i annat fall med de högre umgälderna importen<br />
deraf skulle blifvit <strong>om</strong>öjlig.<br />
Oaktadt den stora konkurrens, s<strong>om</strong> råder vid försäljning till pappersfabrikanterna<br />
af bisulfit <strong>och</strong> mekanisk trämassa, hafva dock agenterna för de svenske<br />
<strong>och</strong> norske tillverkarne deraf lyckats under senare tiden kontraktera för leverans<br />
betydliga partier till antagliga pris.
471<br />
Så länge <strong>handel</strong>straktaten med Tyskland ej godkändts af cortes, <strong>och</strong> således<br />
nedsättning i tullumgälderna å tryck- <strong>och</strong> <strong>om</strong>slagspapper icke trädt i kraft, kan<br />
ej förväntas någon betydlig afsättning af de i de Förenade rikena tillverkade<br />
slag deraf.<br />
S<strong>om</strong> större delen af dessa artiklar ank<strong>om</strong>ma från Köpenhamn, Hamburg,<br />
Antwerpen, Havre, Liverpool etc. med utländska ångare, <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> misstag<br />
uppföras i tullkamrarnes statistiska tabeller sås<strong>om</strong> produkt af det land hvarifrån<br />
de ank<strong>om</strong>ma, är det <strong>om</strong>öjligt utforska de qvantiteter s<strong>om</strong> deraf importeras från<br />
Sverige eller Norge.<br />
Export. Sås<strong>om</strong> varit förhållandet under föregående år, har exporten från<br />
hamnarna i distriktet till Sverige <strong>och</strong> Norge bestått af: ordinärt vin från Tarragona;<br />
hvitt <strong>och</strong> sött vin från Malaga; olivolja från Malaga <strong>och</strong> Tarragona;<br />
russin från Malaga <strong>och</strong> Denia; apelsiner, citroner, p<strong>om</strong>eransskal, fikon, vindrufvor,<br />
mandel etc. från Malaga <strong>och</strong> Almeria; fjäder från Barcelona <strong>och</strong> Tarragona<br />
samt salt från Torrevieja <strong>och</strong> Iviza.<br />
I de statistiska tabellerna i tullkamrarne upptagas likaledes de med utländska<br />
ångare afsända varor till Sverige <strong>och</strong> Norge sås<strong>om</strong> utskeppade till den<br />
första hamn för hvilken ångaren utklarerats, hvarför ej heller säkra uppgifter<br />
kunna erhållas för hvad del af lasten är bestämd för de Förenade rikena.<br />
De förnämsta artiklar, hvilka exporterats från Spanien till utrikes orter,<br />
<strong>och</strong> hvilka kunna vara af intresse för Sveriges <strong>och</strong> Norges fraktfart, voro:<br />
År 1893 År 1892<br />
Jernmalm metr. ton 5,046,757 5,242,673<br />
Kopparmalm » 603.064 541,338<br />
Blymalm » 12,712 15,358<br />
Zinkmalm B 30,814 39,574<br />
Tackjern » 31,231 43,490<br />
Jern <strong>och</strong> stål i stänger » 2,128 2,450<br />
Kasserade jernvägsskenor » 9.214 3,427<br />
Koppar, rå, <strong>och</strong> -aska » 29,554 37,332<br />
Qvicksilfver » 1,559 1,643<br />
Bly » 154,154 153,295<br />
Zink » 2,486 2,761<br />
Salt » 200.924 231,912<br />
Korkbark » 2,572 2,766<br />
Espartogräs B 44,107 44,365<br />
Saltade <strong>och</strong> pressade sardiner » 5,120 5,121<br />
Hasselnötter » 8,911 6,371<br />
Fikon » 3,172 3,971<br />
Russin » 27,289 37,281<br />
Apelsiner » 91,397 89423<br />
Citroner B 3,170 3,385<br />
Vindrufvor » 26,928 16,745<br />
Olivolja B 26,255 15,709<br />
Vin, ordinärt hktl. 5,029.166 6,543,899<br />
» fint B 170,650 215,455<br />
Värdet af de förnämsta från Spanien exporterade artiklar var:<br />
år 1893 pesetas 626,631,032 mot<br />
» 1892 » 663,022,145.
472<br />
Följande förordningar angående <strong>sjöfart</strong> <strong>och</strong> <strong>handel</strong>, hvilka äro af intresse<br />
för de Förenade rikena, hafva utfärdats sedan konsulatets berättelse af den 26<br />
april 1893, nämligen:<br />
Den 26 juli 1893 en kongl. förordning, hvarigen<strong>om</strong> klippfisk vid importen<br />
till Spanien fritages från skyldigheten att åtföljas af ursprungsbevis för att<br />
blifva tullbehandlad efter de lägre tullumgälderna af andra kolumnen i tulltaxan.<br />
Den 3 november samma år kungjordes i den officiella tidningen konventionerna<br />
afslutade mellan Sverige, Norge <strong>och</strong> Spanien, för att sättas i verkställighet<br />
den 1 januari 1894.<br />
Den 31 december samma år kungjordes åtskilliga kongl. förordningar under<br />
den 26 i samma månad med förhållningsregler för tullkamrarne i anledning af<br />
<strong>handel</strong>skonventionerna med Sverige, Norge, Schweiz <strong>och</strong> Nederländerna.<br />
Den 1 januari 1894 kungjordes en kongl. förordning under föregående<br />
dagen, hvarigen<strong>om</strong> tillerkännas Tysklands, Österrike-Ungerns, Danmarks, Frankrikes<br />
inklusive Algeriets, Storbritanniens med dess koloniers <strong>och</strong> Italiens, äfvens<strong>om</strong><br />
Argentinska republikens, Bolivias, Costa Ricas, Chiles, Guatemalas, Hawaiöarnas,<br />
Marokkos, Mexikos, Nicaraguas, Paraguays, Persiens, Perus, Salvadors,<br />
Uruguays <strong>och</strong> Venezuelas produkter alla de förmåner <strong>och</strong> tullnedsättningar s<strong>om</strong><br />
medgifvits Sverige, Norge, Schweiz <strong>och</strong> Nederländerna, men att Annams, Belgiens,<br />
Kinas, Columbias, Ecuadors, Japans, Siarns <strong>och</strong> Rysslands inklusive Finlands<br />
produkter åtnjuta endast förmånen af tullumgälderna enligt andra kolumnen<br />
af tulltaxan.<br />
Den 8 mars 1894 utfärdades ett kongl. dekret, hvilket kungjordes följande<br />
dagen i den officiella tidningen, hvarigen<strong>om</strong> infördes förändringar i art. 1, 2,<br />
3 <strong>och</strong> 26 af expeditionstaxan för de spanske konsulerna, faststäld gen<strong>om</strong> kongl.<br />
dekret af den 14 juli 1890.<br />
Vexelkurserna i Barcelona å utlandet hafva fluktuerat under det förflutna<br />
året mellan pesetas 31.15 <strong>och</strong> 28.90 för £ på London, samt 123.60 <strong>och</strong><br />
115.15 för 100 francs på Paris för sigivexlar, varande för närvarande 30.67<br />
på London <strong>och</strong> 121.40 på Paris. Diskonton har varit <strong>och</strong> är fortfarande 4 1/2<br />
till 5 % pr anno.<br />
Af sjömansanvisningar hafva, till följd af de höga vexelkurserna, endast<br />
utstälts 3 på Sverige för pesetas 619.10 <strong>och</strong> 3 på Norge för pesetas 439.60.<br />
Från svenska fartyg hafva anmälts 2 <strong>och</strong> från norska 5 rymningar.<br />
Helsotillståndet är fortfarande tillfredsställande i alla Spaniens hamnar.<br />
C. A. Dahlander.
Genua den 3 maj 1894.<br />
473<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet var s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Sverige med Ladning 2 1,047<br />
» andre Lande » 8 6,560<br />
» » i Ballast 1 1,160<br />
Afgaaede: til » med Ladning 1 1,160<br />
s T> i Ballast 10 7,607<br />
Norske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Norge med Ladning 31 12,451<br />
» Sverige » 7 8,293<br />
» andre Lande » 70 74,484<br />
» » i Ballast 1 1,132<br />
Afgaaede til Norge » 1 431<br />
» andre Lande med Ladning 6 3,960<br />
B » i Ballast 103 92,500<br />
Optjent Bruttofragt var for<br />
Svenske Fartöier, ank<strong>om</strong>ne Kr. 146,812<br />
» » afgaaede » 7,200<br />
Norske » ank<strong>om</strong>ne B 1,170,787<br />
» » afgaaede » 51,883<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa selve Hovedstationen har, sammenlignet<br />
med de foregaaende Aar, stillet sig saaledes:<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 31
474<br />
Hvad særligt vor Dampskibsfart paa Genua angaar, opviser den siden<br />
1885 fölgende Ziffre:<br />
1885 1886 1887 1888 1889<br />
Ant. Ton Ant. Ton Ant. Ton Ant. Ton Ant. Ton<br />
Svenske i 2,319 — 3 2,903 — 1 1,314-<br />
Norske 62 29,064 55 28,169 26 11,381 53 33,548 74 61,703<br />
1890 1891 1892 1893<br />
Svenske 13 11,184 1 350 6 3,507 4 3,552<br />
Norske 90 61,484 82 67,162 81 52,280 82 76,797<br />
Af de 5 svenske Seilfartöier, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> hertil i 1893, og s<strong>om</strong> havde en<br />
GjennemsDitsdrægtighed af 613 Ton, ank<strong>om</strong> to fra Luleå og Hernösand med<br />
Trælast, 2 fra Pensaeola med Pitchpine og 1 fra Savannah med Harpix. Do<br />
svenske Dampskibe, hvoraf de 4 ank<strong>om</strong> til Hovedstationen og 2 til Savona, havde<br />
en Gjennemsnitsdrægtighed af 757 Ton og vare befragtede, 1 fra Savannah<br />
med B<strong>om</strong>uld, 2 fra Dunkerque med Sukker og Stykgods, 1 fra Newport med<br />
Stenkul og 1 fra Villa Real (Portugal) med Svovlkis, inedens 1 ank<strong>om</strong> hertil<br />
for at k<strong>om</strong>plettere sin Ladning (Vin og Stykgods) til Sydamerika. De övrige<br />
afgik fra Distriktet i Ballast.<br />
De til Distriktet i 1893 ank<strong>om</strong>ne norske Dampskibes Gjennemsnitsdrægtighed<br />
udgjorde 966 Ton og i de foregaaende Aar 1885—92 gjennemsnitlig<br />
634 Ton. Nettodrægtighedens Forögelse er altsaa ganske betydelig og er,<br />
sammenligningsvis med de foregaaende Aar, i Virkeligheden endnu betydligere<br />
end hvad der fremgaar af det anförte Ziffer, i det nemlig de norske Dampskibe<br />
efter det Kgl. Indredepartements Bestemmelse fra l:ste Oetober 1893<br />
alene er blevne opförte efter engelsk Maal, hvorved fremk<strong>om</strong>mer en ikke ubetydelig<br />
Difference. Forögelsen er væsentlig at tilskrive den tiltagende Kulfart<br />
fra England, hvori der er anbragt Dampskibe fra 1,300 til <strong>om</strong>kr. 1,900 Tons<br />
Drægtighed.<br />
Genua besögtes i 1893 i det hele af 5,626 italienske og fremmede Fartöier,<br />
drægtig 3,675,397 Ton, saaledes fordelt paa de forskjellige Nationers Flag:<br />
Antal Ton<br />
Italienske Fartöier 3,784 1,630,935<br />
Engelske » 971 1,038,081<br />
Franske » 135 113,888<br />
Tydske » 175 338,821<br />
Österrigske » 170 162,267<br />
Græske » 99 88,426<br />
Amerikanske (U. S.) » 2 1,908<br />
Svenske » 9 6,617<br />
Norske » 98 83,283<br />
Andre Nationers » 183 211,171<br />
tilsammen 5,626 3,675,397<br />
Sit höieste Punkt naaede det samlede Antal af de ank<strong>om</strong>ne Skibe i 1889,<br />
efter hvilken Tid det er gaaet ned med <strong>om</strong>trent 25 %. Tilbagegangen falder<br />
imidlertid udelukkende paa Seilfartöierne, i det Dampskibenes Antal er gaaet<br />
jevnt fremad. Hvad angaar den samlede Tonnage, saa er denne stegen ikke<br />
ubetydeligt og ligesaa Gjennemsnitsdrægtigheden, idet denne udgjorde for Seil-
475<br />
skibe i 1889 83 Ton, i 1893 107 Ton; og for Dampskibe i 1889 953 Ton,<br />
i 1893 1,084 Ton.<br />
Forsaavidt angaar Italiens egen Handelsflaade, besögtes Genua i 1880 af<br />
4,271 Fartöier med en Tonnage af 979,967 Ton og i 1893 af 3,766 Skibe<br />
af 1,626,980 Tons Drægtighed, hvoraf Dampskibe: i 1880 Antal 901 af<br />
Drægtighed 605,334 Ton og i 1893 Antal 1,385, Drægtighed 1,395,101 Ton.<br />
Den stærke Udvikling af den italienske Dampskibsfart skyldes væsentligst de<br />
to store Dampskibsselskaber »Navigazione Generale Italiana» (Florio e Rubattino),<br />
der underholder Fart paa Middelhavet, Sortehavet, Indien, Ostasien samt Sydamerika<br />
med Genua s<strong>om</strong> Udgangspunkt samt »La Veloce», der underholder<br />
Fart mellem Genua og Sydamerika.<br />
Engelske Fartöier besögte Havnen i 1880 i et Antal af 607 af Drægtighed<br />
505,960 Ton <strong>och</strong> i 1893 i et Antal af 971 af Drægtighed 1,038,081.<br />
Frankrikes Skibsfart paa Genua befinder sig for Tiden i Tilbagegang.<br />
Forrige Åars Antal var 135 af 113,888 Tons Drægtighed.<br />
Paa samme Tid er den tydske Skibsfart paa Genua undergaaet en stærk<br />
Udvikling fremad. Stedet besögtes i 1880 alene af 57 tydske Seil- og Dampskibe,<br />
medens der i 1893 ank<strong>om</strong> 175 af 338,821 Tons Drægtighed. Dette<br />
stærke Opsving i den tydske Skibsfart her paa Pladsen vedk<strong>om</strong>mer for det<br />
væsentligste »Norddeutscher Lloyd», s<strong>om</strong> med Statsunderstöttelse underholder<br />
Linier fra Bremerhafen til Ostasien og Australien, hvilke begge have Genua<br />
s<strong>om</strong> Anlöbssted saavel paa Tur s<strong>om</strong> Retur. Desuden underholder dette Selskab<br />
nu paa tredie Aar en 14-daglig Linie mellem Genua og New-York, der er<br />
stærkt frekventeret. I samtlige Linier er anbragt fortrinligt udstyrede Fartöier<br />
af meget betydelig Tonnage, nemlig fra 4,000 til 7,000 Ton. Genua er derhos<br />
regelmæssigt Anlöbssted for 2 Hamburger-Dampskibsselskaber, nemlig Sl<strong>om</strong>an-Linien,<br />
der væsentlig underholder Godstrafik paa Middelhavet samt Hamburger-Packet-Dampfschiffsgesellschaft,<br />
der liges<strong>om</strong> Norddeutscber Lloyd underholder<br />
regelmæssig Rute mellem italienske Havne og New-York med Dampskibe<br />
af betydelig Drægtighed og fortrinligt Udstyr. Konkurrencen mellem de<br />
to tydske Selskaber paa Linien Genua—New-York har henved et Åars Tid<br />
været meget skarp og har formentüg neppe været synderlig heldbringende for<br />
nogen af Parterne, men der synes nu at være k<strong>om</strong>met til en Overensk<strong>om</strong>st<br />
mellem K<strong>om</strong>pagnierne med Vedtagelse af lige Tariffer samt en ligeligere Fordeling<br />
af Godset og Afgangsdagene.<br />
Den österrigske Skibsfart paa Genua, der længe var temmelig ubetydelig,<br />
er i det sidste Aar gaaet op til 170 Fartöier af 162,267 Tons Drægtighed.<br />
Den græske Skibsfart, der har været underkastet adskillige Svingninger her<br />
paa Pladsen, er ätter i Stigning. Forrige Åars Antal var 99 Fartöier af<br />
88,426 Tons Drægtighed.<br />
De Befragtninger, s<strong>om</strong> vore Dampskibe i 1893 havde paa Genua, vare,<br />
s<strong>om</strong> ovenfor anfört, fölgende:<br />
Fragt af gamle Jernbaneskinner fra Sverige og Norge. Höieste Fragt,<br />
s<strong>om</strong> opnaaedes herfor i 1893, var 11 Sh., medens laveste Fragt var 9 Sh. 9<br />
D. pr Ton, altsaa noget bedre end i 1892, da Fragterne bevægede sig mellem<br />
10 Sh. 9 D. og 8 Sh. 9 D. (I 1890 vare disse Fragter oppe i 16 Sh.).<br />
For Flanker fra Sverige med Dampskib erholdtes en Fragt af 54 Fr. pr<br />
Standard under Dæk og 36 Fr. for Dækslast (i 1892 henholdsvis Fr. 56 à<br />
62 og 37 à 38).<br />
Fiskefragter fra Norge. Disse have paa et Par Undtagelser nær været<br />
bestemte i rund Sum for de hele her udlossede Partier, og da disse s<strong>om</strong> oftest
476<br />
have bestaaet af saavel Rundfisk s<strong>om</strong> Klipfisk og tildels andre Varer, läder<br />
Raten pr Vog sig vanskeligt beregne. Det synes dag, s<strong>om</strong> disse Fragter i<br />
1893 ere gaaet noget ncdad. For Rundfisk fra Finmarkshavnene have Fragterne<br />
udgjort Fr. 1'40 pr Vog (i 1892 fra Fr. l - 38 op til Fr. 1'80 pr Vog).<br />
Kulfragter fra England. Disse Fragter, der i de to foregaaende Aar<br />
havde lidt en betydelig Nedgång, have heller ikke i 1893 formaaet at hæve<br />
sig. De holdt sig det hele Aar for det meste <strong>om</strong>kring 7 Sh. pr Ton, enkelte<br />
vare oppe i 8 Sh., men paa den anden Side saaes de ogsaa at gaa betydelig<br />
lavere end anfört, idet en enkelt endog var ned til 5 Sh.<br />
For Jernl·aneskinner fra England udgjorde Fragten 9 Sh. pr Ton.<br />
For Stykgods fra England (sammen med Kulfragter) erholdtes fra 8 og<br />
op til henimod 10 Sh.<br />
Kornfragter fra det Sorte Hav. Fra Berdiansk betaltes fra Fr. 13'7 5op<br />
til Fr. 16 - 80, Nikolajeff Fr. 13'—, Novorossisk Fr. 9-76, Taganrog 14'25,<br />
Kertsch Fr. 13—, Braila Fr. 10-25 (Mais 14"—) pr 1,015 Kilogr.<br />
Sukkerfragter. Fra tydske Östersöhavne 10 Sh. 6 D. pr Ton.<br />
» Dunkerque Fr. 10'50 —1250.<br />
» Java 31 Sh. 3 D.<br />
B<strong>om</strong>uldsfragt fra Savannah. 5 /i3 Pence Pr ^·<br />
Maanedsbefragtnhtger. Medens Genua i de foregaaende Aar jevnlig blev<br />
anlöbet af Dampskibe i Timeeharter, ank<strong>om</strong> der i hele 1893 kun et eneste<br />
saadant med 'Labradorfisk. Dette Dampskib (af Drægtighed 432 Ton) havde<br />
en Maanedsfragt af 8,550 Kr. Der er for Tiden ringe Efterspörgsel efter<br />
Dampskibe i Maanedsbefragtning hersteds, hvortil Aarsagen dels er at söge<br />
deri, at Onisætningen under Italiens långvarige finansielle Krise i det hele er<br />
gaaet stærkt tilbage, dels i den tiltagne Kystfart mellem Adriaterhavet og<br />
Rivieraeu, hvori der nu er anbragt et stort Antal Skibe i regelmsessig Rute<br />
med mange Anlöbssteder og med saa lave Fragter, at de Handlende finde det<br />
hensigtsmæssigere og billigere at betjene sig af disse K<strong>om</strong>munikationsmidler<br />
istedetfor at befragte egne Dampskibe for sine Varer og overtage den dermed<br />
forbundne Risiko.<br />
Af Fragter for Seilskibe kan nævnes:<br />
Trælast fra Luleå Fr. 58 pr Std (2/3 for Dækslast).<br />
» » Hernösand »60 » ( » B » ).<br />
» » Pensacola fra £ 4. 2. 6 indtil £ 4. 12. 6 pr Std.<br />
Lerjord fra England 13 Sh. pr 1,015 Kilogr.<br />
Farvetræ fra Belize fra 28 Sh. 9 D. indtil 31 Sh. 3 D. pr Ton.<br />
» » Laguna 36 Sh. pr Ton.<br />
Harpix fra Savannah 2 Sh. 6 D. pr Ton (5<br />
Salpeter fra Chili 23 Sh. pr 1,015 Kilogr.<br />
Klipfisk fra Labrador 2 Sh. 6 D. pr Qvintal.<br />
%).<br />
» » Island samlet Sum Kr. 4,600 for 173 Ton.<br />
Med Hensyn til Fragter fra Genuas Generalkonsulats Distrikt gjælder detsamme<br />
s<strong>om</strong> forklaret i foregaaende Aarsberetninger. Da Udförselen herfra er<br />
ringe i Forhold til den enorme Indförsel, viser det sig fremdeles meget vanskeligt<br />
at faa Udfragter, og vore Skibe ere derfor, s<strong>om</strong> nærmere forklaret ovenfor,<br />
ogsaa i forrige Aar i Regelen afgaaede herfra i Ballast, FiskeskibeDe dog<br />
for den stärste Del med Restladning til andre italienske Indförselssteder.
477<br />
De væsentligste for Tiden i Virks<strong>om</strong>hed værcnde Dampskibslinier, der<br />
udgaa fra eller beröre Stedet, ere fölgende:<br />
1. Den subvenerede norsk-spanske Linie, s<strong>om</strong> udstrækker hver anden af<br />
sine fjortendaglige Ture mellem Norges Vestkyst og Spanien til Genua, der<br />
saaledes har fast Anlöb af denne Rute en Gäng maanedlig. Fra Genua afgaa<br />
Dampskibene til en anden italiensk Havn og derpaa hjein- Genua havde sit<br />
förste Anlöb af Linien i Begyndeisen af Marts d. A., og det er derfor endnu<br />
for tidligt at danne sig nogen hestemt Förmening <strong>om</strong> dette Foretagendes Frem<br />
tid. Liniens herværende Agent: H. Trumpy, Via Fossatello 16.<br />
2. »Navigazione Generale Ilaliana·» (Florio e Rubattino) underholder en<br />
udstrakt Dampskibsfart paa forskjellige Linier, hvoraf skal nævnes: a) Genua—<br />
Alexandria—B<strong>om</strong>bay med Fortsættelse til Singapore og Hong-Kong·, b) Genua<br />
—Alexandria; c) Genua—Alexandria—Massaua med Fortsættelse til Aden; d)<br />
Genua—Saloniki—Constantinopel—Odessa; e) Genua—Smyrna—Odessa; f)<br />
Genua—Marseille; g) Genua—Palermo—Venedig; h) Neapel—Genua—Montevideo—Buenos-Aires<br />
m. fl. Kontor: Via Balbi 40, Genua.<br />
3. »L·o Fdoce» underholder Fart paa La Platå og Brasilien. Kontor<br />
Piazza Annunziata 18, Indskrivningskontor for Passagerer Via Andrea Doria<br />
44—48 r.<br />
4. Soeietà di Navigazione Puglio di Bari, Fart paa La Platå. Agent G.<br />
Giglio e Figli, Vico Conservatori del Mare 47 r.<br />
5. Cyprien Fabre k C:ie, Fart paa La Platå, samme Agent s<strong>om</strong> 4.<br />
6. Norddeutscher Lloyd, Fart paa a) Ostasien (Shanghai), b) Australien,<br />
c) Genua—New-York. Agenter: Fratelli Leupold, Piazza San Siro 10.<br />
7. Sl<strong>om</strong>an-Linien, Hamburg—Barcelona—Genua og Kysten sydover til<br />
Sicilien og tilbage til Udgangsstedet. Agent: G. Cabella, Piazza San Siro 6.<br />
8. »Hamburg-Amerika-Packet-AktiengesellschaftT>, Genua— Hamburg—<br />
New-York—Vestindien. Agent: F. Scerni, Piazza Banchi.<br />
9. »Z-Line», Genua—Sicilien — Liverpool. Agent: G. Cabella, Piazza<br />
San Siro 6.<br />
10. Société Cockerill de Seraing, Linie Genua —Sicilien—Antwerpen.<br />
Agent: H. Trumpy, Via Fossatello 16.<br />
11. Prinee-Line, Afgang 1 Gäng pr Maaned til La Platå, 1 Gäng pr<br />
Maaned til Vestindien. Agent: H. Trumpy, Via Fossatello 16.<br />
12. Wilson-Linc, Hull—Genua—Neapel og Retur. Agent: Carr Bro·.s<br />
& Klein, Via al Ponte Reale 2.<br />
13. Kosmos-Line, Genua—Sydamerikas Vestkust, samme Agenter s<strong>om</strong><br />
under 12.<br />
14. C<strong>om</strong>pagnie Fraissinet, Fart Genua—Marseille—Sydspanien og Portugal<br />
samt paa Sydrusland. Agent: V. Sauvaigne, Piazza Campetto 7.<br />
15. Danske Forenede Dampskibsselskab, Kjöbenhavn—Antwerpen—Barcelona—<br />
Genua—Livorno—Civita-Vechia—Neapel—Sicilien<br />
Agent: F. W. Mowinckel, Piazza Pelliceria 5.<br />
og Retur via Spanien.<br />
16. Gelatly-Hankey, Sewell k C:ie, Genua—Antwerpen—England. Agent:<br />
G. B. Gastaldi, Via San Lorenzo 15.<br />
17. »Kon. Nederl. Sto<strong>om</strong>bot Maatschappy», Genua—Amsterdam. Agenter:<br />
Fratelli Leupold, Piazza San Siro 10.<br />
18. Leyland Line, Genua—Sicilien—Liverpool. Agent: John H. White,<br />
Via Luccoli 14.<br />
19. C<strong>om</strong>pagnie Nederland, Amsterdam—Genua—Holländske Besiddelser<br />
i Asien. Agenter: Fratelli Gondrand, adr. Calata degli Zingari.
478<br />
S<strong>om</strong> i de tidligere Aar, har de Forenede Rigers Import herover væsentlig<br />
<strong>om</strong>fattet de tre Hovedartikler Jern, Træ og törrede Fiskevarer.<br />
Noget væsentlig nyt at bemærke for Vare-Indförselen i det sidst forlöbne<br />
Aar er ikke tilk<strong>om</strong>met, hvorfor Generalkonsulatet i det væseutlige skal indskrænke<br />
sig lil her at hidsætte statistiske Data og tror — for at undgaa<br />
Gjentagelser — forövrigt at kunne henvise til den indgaaende Behandling af<br />
de herhen hörende Spörgsmaal, s<strong>om</strong> vil findes i de foregaaende Aarsberetninger.<br />
Jern og Staal. Det er meget vanskeligt, ja endog umuligt, med Sikkerhed<br />
at angive Kvantumet af det her indförte Jern og Staal, idet denne Vare<br />
ogsaa i forrige Aar, med Undtagelse af 30 Ton, der k<strong>om</strong> med et norskt<br />
Dampskib, er indfört i mindre Partier över Hull og Hamburg og saaledes i<br />
Toldkammerets Opgaver for den vaeseutligste Del er blevet opfört s<strong>om</strong> engelsk<br />
eller tydsk Vare. Det synes imidlertid, s<strong>om</strong> <strong>om</strong> Importen af svensk Jern og<br />
Staal er i Stigende, i det der efter nöiagtigst mulig Gjennemgaaelse af Manifesterne<br />
över införte Varer overslagsvis antages at være ank<strong>om</strong>met 2,100,000<br />
Kg. Jern og 700,000 Kg. Staal, tilsammen 2,800,000 Kg.<br />
imod i 1887.... 1,425,000 Kg.<br />
» i 1888 970,000 »<br />
j i 1889 2,100,000 x<br />
imod i 1890 1,900,000 Kg.<br />
» i 1891 1,748,000 »<br />
» i 1892 2,246,000 »<br />
Grundpriserne for de forskjellige Sorter Jern har, sammenlignet med de<br />
foregaaende Aar, været noteret saaledes:<br />
Massiaux<br />
B i 1 1 e t t e s<br />
1889 1890 1891 1892 1893 1889 1890 1891 1892 1893<br />
Svenske<br />
Lire<br />
20'00<br />
Lire<br />
14-50<br />
Lire Lire<br />
15-25 13'oo<br />
Lire<br />
16·oo<br />
Lire<br />
22<br />
Lire Lire Lire Lire<br />
- oo 16 - oo 17 - Engelske<br />
Tydske<br />
16'00<br />
16'oo<br />
12'oo<br />
13'oo<br />
12-50 ll'oo<br />
13'25 12'oo<br />
14·oo<br />
1550<br />
18'00<br />
18'00<br />
13'00<br />
14'00<br />
50<br />
13-25<br />
lé'80<br />
15-00<br />
12'oo<br />
13·oo<br />
18'50<br />
16'oo<br />
16'60<br />
Barres<br />
1889 1890 1891 1892 1893<br />
Lire Lire Lire Lire Lire<br />
Svenske<br />
Engelske<br />
Tydske<br />
25'00<br />
20'00<br />
2V00<br />
22'00<br />
17'50<br />
18'oo<br />
24'20<br />
18'50<br />
19·oo<br />
21'00<br />
16'00<br />
16-60<br />
23'50<br />
18'50<br />
19'00<br />
alt pr 100 Kg. c. i. f. Genua. Der sees altsaa at have været en Prisstegring.<br />
men denne er dog selvfölgelig ikke saa betydelig s<strong>om</strong> tilsyneladende efter de<br />
anförte Ziffre, idet forrige Åars höie Agio maa tages i fornöden Betragtning<br />
ved Prisernes Sammenligning. (Om Agioen nærmere nedenfor under Afsnittet<br />
Pengej'orkoide.)<br />
Af brugte Jernbaneskinner og andet gammelt Jern s<strong>om</strong> Raamateriale for<br />
Jernstöberierne har Indförselen været i Tiltagende. Der er saaledes<br />
fra Sverige ank<strong>om</strong>met 6 norske Dampakibo med tils. 8,700 Ton og<br />
fra Norge (for förste Gäng) 2,012 »<br />
(I 1891 var Importen fra Sverige 6,400 Ton og i 1892 6,629 Ton.)
479<br />
Fra andre Lande er af denne Artikel i 1893 indfört:<br />
Belgien 351 Ton<br />
Frankrig 51 »<br />
Tydskland 885 »<br />
Storbritannien 27 634 »<br />
Spanien 4,226 »<br />
Schweiz 30 »<br />
Andre Lande. 14,194 »<br />
47,371 Ton<br />
med ovennævnte Indförsel fra Sverige og Norge 10,712 »<br />
udgjör altsaa Aarets samlede Indförsel af gamle Skinner 58,083 Ton<br />
Priserne paa gamle Jernbaneskinner have, sammenlignet med de foregaaende<br />
Aar, været noteret saaledes:<br />
Jernskinner<br />
1890 1891 1892 1893<br />
Double headed— 69 Sh. 6 D. 64 Sli. 60 Sh. 61 Sh.<br />
Bull headed 68 » 63 » 6 D. 59 » 60 »<br />
Bridge 65 » 60 » 55 » 56 »<br />
Barlow 60 » 56 » 6D. 51 » 52 »<br />
Staalskinner<br />
1890 1891 1892 1893<br />
Double headed... 72 Sh. 51 Sh. 56 Sh. 57 Sh.<br />
Bull headed 68 — 71 » 50 » 55 » 56 >•<br />
Bridge 69 » 51 » 53 » 54 «<br />
Barlow 62 — 65 » 47 » 45 » 46 »<br />
pr Ton c. i. f. Genua.<br />
For at indgaa og at toldbehandles s<strong>om</strong> Raamateriale (1 Lire pr 100<br />
Kg.) maa de brugte Skinner være opskaame i Smaastykker, med mindre de<br />
ere bestemte til Jernstöberier, s<strong>om</strong> arbeide under Toldvæsenets Opsigt.<br />
Agenter i Jern: John Arfwedson, Varvelli, Justin & Rasche, J. G. Ziliiken,<br />
Herman Braun, Ingeniör Guiseppe Poggi, Gio-Batta Valle, samtlige i<br />
Genua, Luigi Viglioni i Sampierdarena.<br />
Hesteskosöm. Indförselen heraf har for svensk Vares Vedk<strong>om</strong>mende holdt<br />
sig nogenlunde uforandret, medens der af norsk Vare er indfört meget ubetydeligt.<br />
Der har saaledes i de sidste Aar været indfört:<br />
1886 1887 1888 1889 1890 1891 1892 1893<br />
Kg. Kg. Kg. Kg· Kg· Kg· Kg- Kg.<br />
Svensk Vare Opgave mangler 40,000 60,000 138,000 176,000 290,000 280,000<br />
Norsk » 40,000 56,000 32,000 50,000 50,500 35,000 11,000 4,000<br />
Konkurrencen med Tydskland, Schweiz og Österrige er fremdeles meget<br />
skarp, hvortilj s<strong>om</strong> i forrige Aarsberetning oplyst, endnu er k<strong>om</strong>met indenlandsk,<br />
italiensk Fabrikat fra den nyanlagte Hesteskosömfabrik i Pinerolo, beliggende<br />
mellem Turin og den franske Grændse i Valdenserdalen. Den nye Fabrik, der<br />
tilhörer Firmaet Banorhard & C:o i Pinerolo med Agenturen Varvelli i Turin,<br />
er anlagt efter svensk Mönster. Dens Produktion i förste Aar skal have været<br />
500 Ton. Dette Foretagende, der siges for sit eget Vedk<strong>om</strong>mende, ikke at
480<br />
arbeide under synderlig gunstige Vilkaar, har ikke dest<strong>om</strong>indre övet en meget<br />
skadelig Indflydelse paa Indförselen af skandinavisk Vare, hvis Priser i den<br />
sidste Tid have niaattet end yderligere nedsættes. Priserne variere ifölgo-<br />
Sömmenes Nummere og Partiernes Störrelse fra 54 til 107 Lire pr 100 Kg.T<br />
Våren ufortoldet.<br />
Trælast. Der liar i de sidste Aar været indfört:<br />
1888 1889 1890 1891 1892 1895<br />
Kbm. Kbm. Kbm. Kbm. Kbm. Kbm.<br />
Svensk<br />
Österrigsk<br />
Nurdamerikansk<br />
9,000<br />
6,000<br />
14,600<br />
9,300<br />
5,200<br />
22,000<br />
4,700<br />
4,850<br />
45,600<br />
6,519<br />
7,460<br />
22,969<br />
2,814<br />
10,348<br />
27,940<br />
5,662"<br />
18,641<br />
38,897<br />
Tilsammen 29,600 36,500 55,150 35,948 41,102 63,200<br />
Svenske Planker 3×8 og 3×9 Tömmer, der i 1892 stod meget lavt,<br />
blev i 1893 paa herværende Magasiner ätter betalte med den i de foregaaende<br />
Aar sædvanlige Pris, nemlig, alt efter Kvaliteten, 70—72 Lire pr Kbm.<br />
Til<br />
Lande:<br />
Sammenligniog hidsættes ogsaa Priserne paa Trævarer fra andre<br />
Den ber magasinerede österrigske Trælast, der for den störste Del k<strong>om</strong>mer<br />
fra Tyrol, staar i fölgende Pris: Bjælker, tilhugne med Oxe, 13—24<br />
Ctm., 42—46 Lire pr Kbm.; D:o sagede, 25 Ctm., 48—50 Lire pr Kbm.;<br />
Bord, l:ste Kvalitet, 1 Ctm. 72—75 Lire pr Kbm·; D:o l 1 /, Ctm. 62—65<br />
Lire pr Kbm.; D:o 2'/2, 3, 3 1 Kvalitet,<br />
/,, 4 — 6 Ctm. 60 Lire pr Kbm.; D:o 2:deD<br />
1 Ctm. 58 — 60 Lire, D:o l 1 /, Ctm. 50 Lire, D:o 2, 2'/,, 3, 3'/,<br />
—6 Ctm. 46—48 Lire pr Kbm.<br />
Amerikansk Pitch-pine 1, l'/4, lVsi 2 Tömmer (Bord og Planker) 65<br />
Lire; 3, 4, 5 Tömmer 63 — 65 Lire pr Kbm. Tilsagede Bjælker 50 Lire<br />
pr Kbm.<br />
Af kanadisk Trævirke (Spruce) ank<strong>om</strong> der ogsaa i 1893 meget ubetydeligt.<br />
Planker 3 × 8 og 3 × 9 betaltes paa Magasinerne med 48—50 Lire<br />
pr Kbm.<br />
Samtlige ovennævnte Priser ere beregnede for Trælasten, læsset paa Wagon<br />
fra Magasinerne.<br />
De betydeligste Oplagssteder for Trælast findes i Sampierdarena, nær ved<br />
Genua paa den vestlige Riviera. Dersteds er paa Firmaet Fratelli Feltrinellis<br />
T<strong>om</strong>ter anlagt en Dampsag paa 50 Hestes Kraft. Paa samtlige de övrige<br />
Oplagst<strong>om</strong>ter sages de indförte Bjælker udelukkende ved Haandkraft.<br />
Den stærke Stigning i Trælastimporten er foraarsaget ved betydelige Byggeforetagender<br />
saavel her i Genua s<strong>om</strong> fornemmelig i Piemont. Genua, der paa<br />
Grund af Terrænforholdene tidligere havde vanskeligt for at udvide sig, har i<br />
den senere Tid overvundet de lokale Hindringer, idet de <strong>om</strong>liggende Höider nu·<br />
efterhaanden ere blevne gjorte bebyggelige ved Anlæg af Terrasser, der afgive<br />
udmærkede Byggegrunde og efterhaanden forsynes med fortrinlig K<strong>om</strong>munikation<br />
gjennem elektriske Baner og Ascenseurer. Da derhos ældre trange Gader<br />
nu demoleres for at give Pläds for Boulevarder med tidsmæssig Bebyggelse, er<br />
det sandsynligt,<br />
betydeligt.<br />
at Behovet for Bygningsniateriale endnu i läng Tid vil blive<br />
S<strong>om</strong> et Forsög er der fra Norge for kort Tid siden med den nye norskspanske<br />
Linie indfört et mindre Parti (10 Standard) hövlede og plöiede Bord.
481<br />
Efteråt der havde hersket Tvivl <strong>om</strong>, hvorledes saadanne vilde blive toldbehandlede,<br />
har det gjorte Forsög nu godtgjort, at denne Vare indgaar under<br />
Toldtariffens § 163 og at den fölgelig for Lande med Mestbegunstigelsestraktat<br />
er toldfri.<br />
Af större Trælastforretninger kan nævnes: 1) Fratelli Feltrinelli, Hovedforretning<br />
i Milano (Dampsag) med Filialer i R<strong>om</strong>, Venedig, Desenzano, Verona,<br />
Sampierdarena ved Genua (Dampsag), Neapel (Dampsag) og Messina samt i<br />
Bozen (Tyrol) og Triest. 2) Andrea Sanguinetti, Via del Rivale 18 (Foce) ved<br />
Genua. 3) Zanotti & Forui, Via Luccoli 20, Genua. 4) Antonio B&rabino &<br />
Figlio i Bolzaneto og 5) Fratelli Mezonio i Sestri.<br />
Agenter: John Arfwedson, Via al Ponte Reale 2, Oscar Goetzlof, Piazza<br />
Pelliceria 5, Ogtrop Successori, Vico dei Greci 2.<br />
Fiskevarer. Indförselen af torrede og konserverede Fiskevarer i Genua<br />
udgjorde i 1892, sammenlignet med de foregaaende Aar:<br />
1893<br />
1889<br />
1890 1891 1892<br />
Kg.<br />
Kg·<br />
Kg·<br />
Kg·<br />
Kg·<br />
Norsk Vare 4,241,407 ( 4,748,608 4,643,799 2,539,339 3,734,503)<br />
Fransk » 81,231 ( 419,705 435,188 50,000 163,400)<br />
Labrador 2,619,912 ( 2.417,543 2,761,704 2,050,000 3,227,200)<br />
Forenede Stater U. S. 744,029 ( 2,111,461 618,957 1,107,104 690,800)<br />
Isländsk 569,294 ( 1,023,474 880,000 986,437 527,900)<br />
8,255,873 (10,720,791 9,339,648 6,732,880 8,343,803)<br />
Engrospriserne fra Entrepôt i Genua for vore Fiskevarer efter de forskjellige<br />
Sorteringer, sammenlignet med Priserae for Fisk fra andre Lande,<br />
stillede sig i Aarets Löb saaledes:<br />
Samtlige disse Priser ere for 100 Kg., Varen ufortoldet. Betalingen<br />
er dog selvfölgelig forudsat i italienske Papirpenge, der, s<strong>om</strong> nedenfor skal
482<br />
forklares, i Særdeleshed i 2:det Halvaar saak betydeligt under Kurs, idet der<br />
til sine Tider endog betaltes en Agio af 15 % og derover.<br />
Rögesild. Indförselen af Rögesild har ogsaa i 1893 været temmelig ringe,<br />
idet der i det Hele ikke kan sees at være ank<strong>om</strong>met mere end henved 400<br />
Tönder. Aarsagen til den ringe Import er, s<strong>om</strong> i tidligere Aarsberetninger<br />
anfört, dels den store Kisiko, hvorfor denne Vare er udsat paa Grund af den<br />
vexlende Temperatur, dels Konkurrencen med den engelske Sild. Det er dog<br />
fra alle Sider erkjendt, at den norske Sild er ulige bedre tilberedt og meget<br />
federe; men da den engelske Sild baade i og for sig er billigere efter Vægt<br />
og derhos mindre af Volum, saa at den stykkevis i Detail koster betydeligt<br />
mindre, er det klart, at denne Vare, der især konsumeres af Arbeiderbefolkniogen,<br />
er lettere afsættelig. Saavidt Generalkonsulatet har hävt Anledning til<br />
at erfare, sker der dog stadig Forespörgsler efter den norske Rögesild fra<br />
Detailhandlerne, og det er derfor rimeligt, at den skulde kunne vinde et Marked<br />
her, naar vore Exportörer blive mere fortrolige væsentligt med de klimatiske<br />
Forholde, s<strong>om</strong> vistnok hidtil have stillet de störste Hindringer iveien.<br />
Efter hvad der er udtalt fra flere Kanter, bör Rögesilden altid sendes hertil<br />
senhöstes mod Vintertiden, idet det endog er udtalt, at större Partier, s<strong>om</strong><br />
muligens kunne blive henliggende nogen Tid paa Lager, ikke bör k<strong>om</strong>me hertil<br />
senere end Begyndeisen af November. Hidtil have de ank<strong>om</strong>ne Partier været<br />
sendte hertil uden nogets<strong>om</strong>helst Hensyn til Aarstiden, og deri er formentlig<br />
at söge Aarsagen til de hyppigt forek<strong>om</strong>ne Tilfælde, hvor Våren er bleven<br />
bedærvet og medfört store Tab for de Handlende. Silden var tidligere nedlagt<br />
i Smaatönder, men sees i den senere Tid ogsaa at være ank<strong>om</strong>men pakket<br />
i mindre Trækasser. Endel Partier, der ere ank<strong>om</strong>ne i Februar <strong>och</strong> Marts<br />
1894, vare nedlagte paa denne Maade, men en stor Del deraf havde været<br />
udsat for Bedærvelse. Om dette nu var foraarsaget ved det paa den Tid herskende<br />
overordentlig milde Veir, eller ved den nye Pakningsmaade, er ikke let<br />
at afgjöre. De Handlende hersteds tilskriver det imidlertid den hüie Temperatur,<br />
og flere have for Afàætningens Vedk<strong>om</strong>mende udtalt sig stærkt til Fordel<br />
for den nye Pakningsmaade, idet de formene, at Smaakasser paa <strong>om</strong>kring<br />
50 veltilberedte norske Rögesild vilde være en Vare, der særdeles let skulde<br />
kunne afsættes til Detailhandlerne. Der synes dog at være Grund til Forsigtighed,<br />
og fremfor alt er det i höi Grad at tilraade vore Exportörer at vælge<br />
det rigtige Tidspunkt af Aaret for Indförselen i Italien.<br />
Torskelevertran. Indförselen af norsk Torskelevertran var i de sidste<br />
Aar: 1888 816 T:r, 1889 815 T:r, 1890 2,113 T:r, 1891 1,200 T:r, 1892<br />
1,307 T:r, 1893 1,927 T:r. Af sidste Åars Indförsel k<strong>om</strong> 1,057 T:r i norske<br />
Dampskibe, Resten i fremmede Fartöier.<br />
Priserne opgives at have været fölgende:<br />
a. extrafin, hvid, i Blikbeholdere med Trækasse 109 Lire<br />
b. lys i Træfustage 72 1/4 »<br />
c. brun 71 1/2 »<br />
franco bordo Genua, 3 % Svinding, 3 Maaneders Accept. Efter disse Ziffre<br />
skulde Priserne være stegne ikke ubetydeligt fra forrige Aar, men heri maa<br />
dog tages i Betragtning de italienske Papirpenges samtidige Syuken.<br />
Hvaltran. Saavidt det af Manifesterne kan sees, skulde der i forrige Aar<br />
være ank<strong>om</strong>met <strong>om</strong>kring 700 Tönder norsk Hvaltran. Ogsaa denne Vares
483<br />
Noteringer ere stegne endel, idet den siges at være solgt fra herværende Magasiner<br />
for fölgende Priser (ufortoldet): lysegul Lire 80, »blond» 78, gul 77,<br />
röd 77, brun 76 Lire.<br />
Skind og Huder. S<strong>om</strong> i de foregaaende Aar, er der ogsaa i 1893 ank<strong>om</strong>met<br />
mindre Partier, antagelig <strong>om</strong>kring 1,500 Stk. norske Kalve-, Lammeog<br />
Gjedeskind, hvilke gaa til Garverierne i Turin <strong>och</strong> Milano.<br />
Pengeforholde. Kursen paa italienske, rentebærende Statspapirer (Rendita<br />
italiana), der i 1890 bevægede sig mellem 94 og 98'50, i 1891 mellem 90<br />
og 96 og i 1892 mellem 92 og 97'20, begyndte i 1893 med en Kurs af<br />
96'50 og havde i Aarets Löb fölgende Noteringer: 31 Jan. 95'27, 28 Febr.<br />
9680, 31 Marts 97, 30 April 97-12, 31 Mai 97'12, 30 Juni 97, 31 Juli<br />
94-70, 31 Aug. 93-95, 30 Sept. 93-86, 31 Okt. 90-87, 30 NOT. 93'27, 31<br />
Dec. 90.35.*<br />
Italienske Papirpenge, der allerede i flere Aar havde staaet meget under<br />
pari (i 1890 1 % — 2 %, 1891 indtil 3 %' og i 1892 fra 2'/s % indül 5<br />
%), sank i 1893 saa betydeligt, at det har frembragt den störste Forstyrrelse<br />
og Uro paa Pengemarkedet. Kursen paa avista Paris begyndte saaledes i Jan.<br />
1893 med 104-00 og havde i Aarets Löb fölgende Noteringer: 31 Jan. 104'19,<br />
28 Febr. 104-07, 31 Marts 104-15, 30 April 104-32, 31 Mai 104-58, 30<br />
Juni 105-40, 31 Juli 108-17, 31 Aug. 110-25, 30 Sept. 111-85, 31 Okt.<br />
114-50, 30 Nov. 114-55, 31 Dec. 112-35.**<br />
Den långvarige, finantsielle Krise er, s<strong>om</strong> det af disse Ziffre vil bemærkes,<br />
i Aarets Löb bleven end mere akut. At der under den långvarige höie Guldagio<br />
aldrig sees Guldmynt hertillands, uden naar den er nödvendig ved Betalinger<br />
til Udlandet og saaledes exprès maa kjöbes, er en Selvfölge. Angaaende<br />
den i de sidste to Aar stedfundne successive Forsvinden ogsaa af Landets<br />
Sölvmynt, angaaende de derved opstaaede Vanskeligheder og de i den Anledning<br />
foretagne Foranstaltninger tillader Generalkonsulatet sig at henvise til<br />
forrige Aarsrapport og senere indgivne Speeialberetninger, særlig af 25 Okt.<br />
1893, hvor Forholdet er indgaaende <strong>om</strong>handlet.<br />
Den deri <strong>om</strong>handlede Emission af 1 Lires-Sedlor til et samlet Belöb af<br />
30 Millioner fandt Sted i November 1893 og har selvfölgelig virket til at<br />
fjerne de med Sölvmyntens Forsvinden opstaaede Vanskeligheder for Detail<strong>om</strong>sætningen.<br />
S<strong>om</strong> forklaret i ovennævnte Indberetniug, havde de Handlende<br />
indtil da maattet hjælpe sig ved höist extraordinære Midler. Foruden at der<br />
i stor Udstrækning betaltes med Postfrimærker, cirkulerede der en Tidlaug<br />
ogsaa private Bons paa 1 Lira, udfærdigede af Handlende og forsynede med<br />
deres Stempler til senere Indlösning med deres Paalydende. At Valuta, udfærdiget<br />
paa saa uregelmæssig og lidet legal Maade, ikke kunde nyde synderlig<br />
Tillid hos det store Publikum, var selvfölgeligt, og for ikke at udsætte Almenheden<br />
for fölelige Tab ved fortsat ukontrolleret Udstedelse af den Slags Valuta<br />
havde en Association af Næringsdrivende i Genua i Oktober 1893 besluttet at<br />
tage Sägen i sin Ilaand ved at lade udfærdige Repræsentativer paa 1 Lira til<br />
et Belöb af 1/2 Million og samtidigt til Sikkerhed at deponere en tilsvarende<br />
Sum i Nationalbauken. Lignende Foranstaltninger vare ogsaa trufne i andre<br />
Stæder, hvoriblandt Milano, Turin, Novi og Alessandria. Uagtet, s<strong>om</strong> nævnt,<br />
Staten kort Tid efter selv udfærdigede 1 Lires-Sedler, vedblive dog de <strong>om</strong>handlede,<br />
i forskjellige Byer emitterede Smaasedler fremdeles at cirkulere, men<br />
* Rendita italiana staar for nærværende (sidste Halvdel af April 1891) i 86.65.<br />
** Avista Paris staar for nærværende (sidste Halvdel af April 1891) i 113.25.
484<br />
modtages selvfölgelig ikke hverken i offentlige Kasser eller i det Hele udenfor<br />
det Sted, hvor de ere udfærdigede, hvorfor de ere til betydelig Ulenope, specielt<br />
for de talrige Fremmede, s<strong>om</strong> i Vaarmaanederne besöge Rivieraen, og<br />
hvoraf de færreste ere tilatrækkeligt underrettede <strong>om</strong> Pengeforholdene til at<br />
kunne tage sig iagt for at k<strong>om</strong>ine i Besiddelse af Sedler, s<strong>om</strong> de ikke igjen<br />
selv kunne gjöre Brug af.<br />
Mangelen paa Smaamynt er delvis afhjulpet ved en större Prægning af<br />
10 Centinie-Stykker i Bronce, liges<strong>om</strong> der <strong>om</strong> kort Tid ventes emitteret 20<br />
Centime·Stykker af Nike].<br />
En Foranstaltning, der vakte stor Uro inden Haadelsverdenen, var Regleringens<br />
i nogen Tid bebudede og fra 8 Nov. 1893 iværksatte Beslutning <strong>om</strong><br />
Toldafgifternes Opkrævning i Guld, hvilket, da Agioen dengang stod i henved<br />
15 %, var ensbetydende med en tilsvarende Forhöielse af Toldafgifterne. Da<br />
man i temmelig läng Tid havde været i Forventning <strong>om</strong> Indförelsen af en saadan<br />
Foranstaltning, havde dette til sine Tider ledet til en temmelig forceret<br />
Vare-Indförsel og Udgang fra Toldkreditoplagene, men da der herskede temmelig<br />
delte Meninger <strong>om</strong>, hvorvidt det virkelig vilde k<strong>om</strong>nie til Planens Realisation,<br />
holdt ogsaa MaDge sig tilbage, hvorfor Importen i läng Tid blev meget uregelmæssig.<br />
Importen var allerede ifærd med ätter at indtræde i det normale<br />
Spor, da den daværende Ministerpræsident ved en politisk Banket i Midten af<br />
Oktober bebudede Foranstaltningens snarlige Indförelse, hvilket i Tiden indtil<br />
Dekretets Emanation, 8 Nov., frembragte et usædvanligt Liv i de större Importstæder.<br />
Ved flere tidligere Indberetninger har Generalkonsulatet henledet Opmærks<strong>om</strong>heden<br />
paa Nödvendigheden af i Kontrakter og andre Papirer, betalbare i<br />
Italien, med Nöiagtighed at angive den stipulerede Myntsort, idet de italienske<br />
Papirpenges lave Kurs vilde paaföre vedk<strong>om</strong>mende Fordringshavere et betragteligt<br />
Tab, <strong>om</strong> de skulde blive nödsagede til at modtage italienske Papirpenge<br />
s<strong>om</strong> god Betaling i Tilfælde, hvor der var ment effektive Francs i Guld eller<br />
tilsvarende Valuta.<br />
S<strong>om</strong> indberettet, havde Generalkonsulatet i 1889 henvendt sig til Genuas<br />
Ilandelskammer med Anmodning <strong>om</strong> at erholde dettes Udtalelse <strong>om</strong>, hvorvidt<br />
Kontrakter, lydende paa Francs, hertillands vilde kunne befales i italiensk Papirvaluta,<br />
uden Tillæg af Agio efter Dagens Kurs. Handelskamret udtalte til<br />
Svar herpaa s<strong>om</strong> sin Formening, at der ved »Francs» maatte förstaas fransk<br />
Mynt, og ikke italiensk, saaledes at Debitor i saadant Tilfælde enten maatte<br />
betale i fransk Valuta, eller —· hvis Betaling skeede i italienske Papirpenge —<br />
efter Kurs for Avista paa Frankrige den Dag, da Betaling fandt Sted.<br />
Vistnok vilde en saa klar Udtalelse fra Handelskamret i Italiens betydeligste<br />
Importsted under opstaaende Differentser have været en værdifuld Stötte<br />
for udenlandske Fordringshavere, men det var dog ikke at vente andet end at<br />
der i et Anliggende af saa betydelig ökon<strong>om</strong>isk Rækkevidde ikke desto mindre<br />
hyppigt vilde opstaa Tvistigheder i Anledning af deslige Spörgsmaal. Specielt<br />
lykkedes det ofte Varemodtagere, særlig saalænge Agioen kun dreiede sig <strong>om</strong><br />
2 à 3 %, at faa den for dem gunstigere Opfatning respekteret af Skibsförere,<br />
for hvem nemlig en hurtig Afvikling af Sägen i Almindelighed er af den Vigtighed,<br />
at de ikke gjerne indlade sig i en Retstvist, hvis Omkostninger derhos<br />
i mange Tilfælde ikke staa t et rimeligt Forhold til det Belöb, hvor<strong>om</strong> Tvisten<br />
dreier sig.<br />
Da flere Omstændigheder derhos tydede hen paa, at D<strong>om</strong>stolene neppe<br />
vilde k<strong>om</strong>me til at erklære sig fuldt enige i den af Handelskamret udtalte<br />
Opfatning, fandt Generalkonsulatet det, s<strong>om</strong> ovenfor nævnt, nödvendigt at frem·
485<br />
holde Önskeligheden af ved Fragter til Italien og i alle her betalbare Papirer.<br />
hvor der var stipuleret Francs og Centimes, paa tydeligst mulig Maade at anföre,<br />
i hvilken Valuta Belöbet var ruent at skulde udbetales, ved Tilföielae af<br />
Ordene »i Guld», »ved Avista paa Paris» eller lignende.<br />
Nödvendigheden beraf er i den senere Tid bleven endnu större, baade<br />
paa Grund af de italienske Papirpenges stærkt sunkne Kurs og fornenimelig,<br />
fordi der ved italienske D<strong>om</strong>stole, s<strong>om</strong> forudseet, i den senere Tid er afgivet<br />
D<strong>om</strong>nie, der gaa i modsat Retning af den ovenfor anförte Udtalelse fra Genuas<br />
Handelskammer. De <strong>om</strong>handlede D<strong>om</strong>me ere muligens ikke at betragte s<strong>om</strong><br />
fuldt bindende Prejudikater, men de bave dog selfölgeligt hävt en saa stfcrk<br />
Indflydelse paa den almindelige Opfatning af det her <strong>om</strong>handlede Spörgsmaal,<br />
at der neppe i noget Tilfælde vil kunne ventes beregnet Agio, med mindre saadan<br />
ved en eller anden Tilföielse i vedk<strong>om</strong>mende Kontrakt er udtrykkelig<br />
stipuleret.<br />
Naar Generalkonsulatet, uagtet dette Anliggende tidligere gjentagne Gange<br />
har været <strong>om</strong>skrevet, nu har fundet ätter at burde gjöre Sägen til GjenstaDd<br />
for udförlig Behandling, er Aarsagen væsentlig den, at der i den allerseneste<br />
Tid er intruffet Tilfælde, der godtgjör, at Forholdet endnu ikke er tilstrækkelig<br />
bekjendt eller paaagtet af vore Rederier.<br />
Trods Italiens långvarige Krise har dog nærværende Pläds ikke været<br />
rammet af nogen större flnantsiel Rystelse. Forholdene her have i det hele<br />
vist sig sunde, og det synes at tale stærkt til Fordel for Genuas Soliditet s<strong>om</strong><br />
Handelsstad, at det har kunnet niodstaa det länge ökon<strong>om</strong>iske Tryk. At de<br />
nærværende Forholde maa betegnes s<strong>om</strong> vanskelige, kan dog ikke negtes.<br />
I Slutningen af November 1893 indstillede det store Penge-Institut Credito<br />
mobiliare sine Betaliuger og erholdt 6 Maaneders Moratorium. Credito mobiliare<br />
er en af Italiens ældste Kreditanstalter og liar nydt stor Anseelse. Dets<br />
seneste Statuter er af 24 April 1868. Med en Aktie-Kapital af 75 Millioner,<br />
hvoraf indbetalt 60 Millioner, har Selskabet virket med Hovedsædc i R<strong>om</strong> og<br />
Filialer i Genua, Florents, Milano, Neapel, Turin, Bari og Palermo. Aktiernes<br />
paalydende Belöb var 500 Fr., hvoraf indbetalte 400 Fr. Aktionærerne have s<strong>om</strong><br />
fast Rente i halvaarlige Terminer oppebaaret 24 Fr. aarlig, altsaa 6 %', hvorhos<br />
der i tidligere Aar udenfor Renten, ogsaa har været udbetalt tildels meget<br />
betydelige Dividender. Aktierne have s<strong>om</strong> Fölge heraf staaet i meget höi Pris<br />
og have endog været oppe i 1,300 Fr. Ved Aarsskiftet 1892—1893 vare de<br />
gaaede ned til 600 Fr. og vare senere i jevn Synken, indtil de i den sidste<br />
Tid för Moratoriet uoteredes med 193.<br />
Credito niobiliares Betalingsindstilliög var vistnok til betydelig Ulempe for<br />
Genua, men denne Bank har dog aldrig i den Grad været Genuesernes Kreditanstalt<br />
s<strong>om</strong> Banca Generale, der i indeværende Aar har delt Credito mobiliares<br />
Skjæbne, idet ogsaa den har været nödsaget til at söge Moratorium. Denne<br />
Betalingsindstilling, s<strong>om</strong> indtraf 17 Jan. 1894, antoges den Gäng at skulle<br />
blive skjæbnesvanger for Genuas Handelsstand, men det har dog vist sig, at<br />
Stedet, ialfald indtil nærværende Tidspunkt, ogsaa er k<strong>om</strong>met över denne Vanskelighed.<br />
Hvorledes det endelig vil gaa de to under Moratorium værende Banker,<br />
er vel endnu uvist, men det haabes dog, at de, efter at have afviklet sine<br />
Affærer, skulde kunne begrændse Tabene til kun at rauime Aktionærerne.<br />
Sundhedstilstanden var i 1893 tilfredsstillende, og der har hele Aaret<br />
igjennem kunnet udfærdiges rene Sundhedspas. I S<strong>om</strong>mer- og Höstmaanederne,
486<br />
da der var Grund til at frygte Smitte af Kolera fra hertil ank<strong>om</strong>ne Skibe,<br />
var der fra Sundhedsvæsenets Side truffet <strong>om</strong>fattende Forsigtighedsforanstaltninger.<br />
Svenske og Norske Firmaer i Genua:<br />
John Arfwedson, Agenturforretning i Træ- og Jernvarer samt Fisk, Via<br />
al Ponte Reale 2. H. Trumpy, Agentur-, Speditions- og Skibsinæglerforretning,<br />
Via Fossatello 16. F. W. Mowinkel, Agenturforretning, fornemmelig i Fiskeog<br />
Trævarer, Piazza Pelliceria 5.<br />
Generalkonsulatets Korrespondanee udgjorde i 1893 1,012 indk<strong>om</strong>ne Skrivelser<br />
og 945 afgaaede. Kontor Piazza Portello 2.<br />
Vice-Konsulatstationerne.<br />
Spezia. Henved 30,000 Indbyggere. Udmærket Havn. Hovedstation for<br />
den italienske Krigsflaade med betydelige Arsenaler, Værfter og Dokker. Foruden<br />
Træ- og Jernmaterialier samt Stenkul til Flaadens Behov, indföres der<br />
til et Par i Nærhedeu liggende Dampmöller store Kvanta Korn fra Det sorte<br />
Hav. Stedet besögtes i 1893 af 2 norske Dampskibe af tilsammen 2,244<br />
Tons Drægtighed, indeholdende Kornladninger.<br />
Savona. Omkring 30,000 Indbyggere. Stedets Skibsfart er i betydelig<br />
Stigende. Der ank<strong>om</strong> saaledes i 1893 319 Dampskibe (352,598 Ton) og 741<br />
Seilfartöier (61,986 Ton). De væsentligste Indförselsartikler er Stenkul, Kornvarer,<br />
Jern (gammelt og nyt), Trævarer og Petroleum. Der ank<strong>om</strong> i 1893 til<br />
Stedet 2 svenske Dampskibe (tils. 2,150 Ton) og 9 norske (10,833 Ton).<br />
vare for den störste Del ladede med Stenkul og Korn.<br />
De<br />
San Remo. Henved 20,000 Indbyggere. Liden Havn og ubetydelig<br />
Skibsfart. Svenske og norske Fartöier besöge kun af og til Stedet, naar de<br />
ere maanedsbefragtede og anlöbe for at medtage Olie, Vin og Frugt. Byen<br />
har sin störste Betydning ved sin maleriske og beskyttede Beliggenhed under<br />
SBalperne med et overordentlig mildt Klima, der specielt i de senere Aar har<br />
givet det en höi Rang s<strong>om</strong> Vinteropholdssted. San Remo, der gjennem et<br />
stort Antal udmærket udstyrede Hoteller og Pensioner frembyder mange Behageligheder<br />
for den Reisende, besöges hvert Aar af talrige Skandinaver. Paa<br />
Grund af den stærke Tilströmning af Reisende ere Priserne selvfölgeligt stegne<br />
i den sidste Tid, men de kunne dog endnu ikke siges at være overdrevne, s<strong>om</strong><br />
Tilfældet ved flere andre ren<strong>om</strong>merede Kursteder.<br />
Turin. Vice-Konsulen anbefaler Udstilling af svenske og norske Varer i<br />
det derværende Handelsmuseum (Museo merceologico). Særlig egnede til Udstilling<br />
dersteds vilde være alle Slags finere Industrigjenstande, Metaller, Trævarer,<br />
Möbler, Papir, Töier og Beklædningsstoife, Fjær, Skindvarer, ehemiske<br />
Produkter og Konserver. Museet beregner ingen Godtgjörelse for Udstillingen,<br />
men forbeholder sig efter Reglementet Eiend<strong>om</strong>sretten til de udstillede Prover.<br />
Forsaavidt der maatte handles <strong>om</strong> Säger af större Værdi, hvis Afgivelse til<br />
Museet vilde være förbundet med et pekuniært Offer for vedk<strong>om</strong>mende Udstiller,<br />
maatte der dog antagelig ved særskilt Forbehold efter forudgaaende<br />
Korrespondance kunne bevirkes en Förändring i denne Bestemmelse.
487<br />
Uanseet <strong>om</strong> Varerne önskes udstillede eller ikke, anbefaler Vice-Konsulen<br />
i det Hele skandinaviske Producenter, s<strong>om</strong> maatte önske Leverance til Turin<br />
eller Omegn, at sende ham Prover og Kataloger med Prisopgaver. Han lienleder<br />
specielt Opmærks<strong>om</strong>heden paa en derværende Vaabenfabrik, der hidtil<br />
bar anskaffet Træ til Geværkolber fra Rusland og Österrige. men s<strong>om</strong> antagelig<br />
vilde være villig til at gjöre et Forsög med at tage sit Træværk fra de skandinaviske<br />
Lande.<br />
Milano. Ogsaa dersteds findes s<strong>om</strong> i tidligere Indberetninger berört, et<br />
Handelsmuseum for Udstilling af Varer. Dettes Program er dog i den senere<br />
Tid undergaaet endel Modifikationer, idet der ved Udstillingen væsentligst haves<br />
for Öie at freinme den italienske Udförsel, saaledes at der i Almindelighed<br />
alene modtages Frembringelser af national italiensk Industri. Der gives vistnok<br />
ogsaa Pläds for udenlandske Produkter, men efter Regelen dog kun saadanne,<br />
s<strong>om</strong> ikke frembringes i Italien, og hvis Indförsel derfor önskes fremmet. Udstillingen<br />
af skandinaviske Produkter har hidtil været meget spars<strong>om</strong> og har<br />
kan <strong>om</strong>fattet Træmasse, endel Trævarer, Beg og Tjære samt Prover paa forarbeidet<br />
Granit. Vice-Konsulen, der har forhandiet med Museets Bestyrelse<br />
<strong>om</strong> vore Industriprodukters Udstilling, kan paa Forhaand ikke med Bestemthed<br />
udtale sig speeielt <strong>om</strong>, hvilke Säger ville kunne ventes modtagne, men henstiller<br />
til vedk<strong>om</strong>mende Fabrikanter, der maatte önske sine Fabrikata udstillede<br />
at henvende sig til Vice-Konsulatet med nærmere Beskrivelse af Produkterne,<br />
for at der kan söges udvirket Tilladelse. For Udstillingen befales ingen Àfgift<br />
til Museet.<br />
S<strong>om</strong> Varer, der efter Vicekonsulens Formening, vilde kunne finde Afsætning<br />
i Milano, hvor der i det hele er en långt större Konsumtion baade af<br />
simplere og finere Industriprodukter end i Genua, nævner Vice-Konsulen:<br />
Træmasse, hvoraf der maatte kunne indarbeides et betydeligt Marked<br />
netop i Milano, i hvis Omegn der er et stort Antal Papirfabrikker.<br />
Tapir.<br />
Konserver af Fisk, helst Lax, samt af Hummer.<br />
Farmaceutiske Produkter.<br />
Ostelöbe til Brug for L<strong>om</strong>bardiets talrige Ysterier.<br />
Skindvarer og Forvcerk, hvoraf der i Milano er et betydeligt og stedse<br />
stigende Forbrug. Denne Vare k<strong>om</strong>mer nu for den væsentligste Del fra Leipzig.<br />
Fcerdige Dijre og Vinduer samt Træ for parketterede Gulve.<br />
Kunsfige Ojödnitigsstoffe. For saadanne er der vistnok talrige Fabrikker<br />
i L<strong>om</strong>bardiet, men da Efterspörgselen til det stedse fremadskridende Agerbrugs<br />
Behov blive större og större, vilde der formentlig ogsaa være Pläds for frcmmed<br />
Vare.<br />
Frossen Fisk. Her<strong>om</strong> har der været forhandiet og skrevet adskilligt i'<br />
den senere Tid. Generalkonsulatet tillader sig saaledes at henvise til sin Indberetning<br />
af 15 April 1893, hvor Sägen er indgaaende behandlet. Hvad der<br />
hidtil for Generalkonsulatets Betragtning har stillet sig hindrende i Veien for<br />
Indförsel og Forhandling af fersk, frossen Fisk i Italien, var væsentlig den<br />
Omstændighed, at Våren var tænkt indfört söværts og fölgelig i temmelig store<br />
Partier ad Gängen samt uden bestemt Regelmæssighed. Under saadanne Omstændigheder<br />
vilde det være vanskeligt altid at faa denne Artikel afsat med<br />
fornöden Hurtighed. og Importörerne vilde være udsatte for saa meget större<br />
Risiko, s<strong>om</strong> der i Genua, hvorover Våren var tænkt indfört, ikke findes Fryserier.<br />
Sägen stiller sig imidlertid nu i et andet Lys, efteråt Fiskeselskabet<br />
»Nordkap» har skaffet sig et Depôt i Hamburg, hvorfra Fisken tænkes dispo-
488<br />
nerct til det Indre af Kontinentet pr Jernbane og i mindre Partier. Ders<strong>om</strong><br />
de tekniske Vanskeligheder med Hensyu til Befordringen kan finde en<br />
tilfredsstillende Lösning, synes det rimeligt, at de större norditalienske Byer<br />
insatte kunne blive et Marked for denne Vare. Vice-konsulen i Milano udtaler<br />
her<strong>om</strong>, at Betingelserne synes gunstige der paa Stedet, hvor Tilgangen af fersk<br />
Fisk er yderst ringe og neppe dækker Hotellernes Behov. Prisen er derfor<br />
saa höi, at en Fiskeret er en fuldk<strong>om</strong>nien Luxusartikel, der kun sjelden k<strong>om</strong>mer<br />
endog paa mere bemidlede Familiers Bord. Viee-konsulen tror derfor, at<br />
frossen fersk Fisk vilde blive skattet der paa Stedet, men han tilföier, at, da<br />
Befolkningen er lidet vant til fersk Fisk og derfor ikke egentlig föler noget<br />
Savn deraf, maatte Indförelsen begynde med meget lave Priser for derigjenuem<br />
lettere at vinde Indgang og Fodfæste. Engang indfört, antager han, at den<br />
vil kunne paaregne stadig Afsætning. Der findes i Milano et Etablissement<br />
for Opbevaring af Levnetsmidler i den värme Aarstid tilhörende La Soeietà<br />
anonima per la fabbricazione di ghiaccio artificiale. Temperaturen höides der<br />
for Tiden ikke lavere end 2 Graders Värme, men Bestyrelsen har erklæret sig<br />
villig til, saafremt en eventuel Fiske-Indförsol maatte vise sig levedygtig og at<br />
ville antage större Dimensioner, at indrette særskilte Rum med Temperatur<br />
ogsaa under Frysepunktet.<br />
Med Hensyn til Oktroi paa fersk Fisk i de forskjellige italienske Byer,<br />
henvises til de i forrige Aarsberetning indeholdte Oplysninger (Milano L. 8.64,<br />
Turin 30 Lire pr 100 Kg.).<br />
Harald Asche.<br />
Belize (Brit. Honduras).<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo i barlast 4 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,420 ton, af<br />
hvilka 3 afgingo till d:o med last af logwood <strong>och</strong> det fjerde qvarlág till innevarande<br />
år. 51 norska fartyg besökte samtidigt distriktet.<br />
De färskaste uppgifter angående <strong>handel</strong>srörelsen, s<strong>om</strong> äro tillgängliga, gälla<br />
året 1892. Enligt desamma uppgick totalimporten i värde till öfver 1 3 /4 mill.<br />
doll. <strong>och</strong> exporten till något derunder. Af förstnämnda belopp k<strong>om</strong> <strong>om</strong>kr.<br />
800,000 doll. från Förenta staterna <strong>och</strong> 682,000 doll. från Storbritannien:<br />
från Sverige <strong>och</strong> Norge endast en obetydlighet eller resp. 240 <strong>och</strong> 292 doll.<br />
Exporten var delad mellan Storbritannien med 795,000 doll. <strong>och</strong> andra länder<br />
med 945,000 doll. De vigtigaste posterna utgjordes af logwood för 617,000<br />
doll., mahogny 390,000 doll. <strong>och</strong> frukt (bananer m. m.) 225,000 doll. samt<br />
ädla metaller, myntade <strong>och</strong> <strong>om</strong>yntade, 277,000 doll.<br />
A. Williamson.
Antwerpen den 15 juni 1894.<br />
489<br />
(Årsberättelse for 1893.)<br />
De forcnede Rigers Skibsfart paa Distriktet stillede sig saalcdes:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Sverige med Ladniug 113 67,781<br />
» Norge » 4 2,004<br />
» andre Lande » 49 27,015<br />
» » i Ballast 5 1,546<br />
Afgaaede: til Sverige med Ladning 93 54,727<br />
» » i Ballast 12 4,728<br />
» Norge » 1 758<br />
» andre Lande med Ladning 27 11,264<br />
» » i Ballast 37 26,741<br />
Norske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Norge med Ladning 250 91.928<br />
» » i Ballast 2 557<br />
» Sverige med Ladning 35 12.261<br />
» andre Lande » 98 69,490<br />
» » i Ballast 11 4,143<br />
Afgaaede: til Norge med Ladning 82 36,480<br />
» » i Ballast 117 40,421<br />
» Sverige med Ladning 17 6,097<br />
» » i Ballast 21 6,219<br />
» andre Lande med Ladniug 59 31,582<br />
» » i Ballast 96 55,090<br />
Den samlede Skibsfartsbevægelse paa Belgien af alle Nationers ank<strong>om</strong>ne<br />
Skibe (Flod- og Kanaltart paa Nabolandene ikke iberegnet) udgjorde i det forlöbDe<br />
Aar ifölge den officielle Monitors Statistik 7,022 Fartöier med en Drægtighed<br />
af 5,999,799 Ton mod i 1892 7,066 Fartöier med en Drægtighed af<br />
5,771,210 Ton.<br />
Denne Tonnage har i 1893 været fordelt paa fölgende Maade mellem de<br />
belgiske Havne:<br />
Antal Ton<br />
Antwerpen 4,336 4,596,424<br />
Ostende 1,467 861,152<br />
Gent 915 478,720<br />
Bryssel 137 23,335<br />
Brügge 74 22,955<br />
Nieuport.... 37 10,161<br />
Sekaete 48 6,021<br />
Louvain 4 562<br />
Termonde 4 469<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart.<br />
32
490<br />
Antwerpen sees altsaa i den Grad at være Skibsfartens Metropol i Belgien,<br />
at över 3 Havn.<br />
/4 af den til Landet ank<strong>om</strong>ne Tonnage er k<strong>om</strong>met til denne<br />
Fölgende Opgave viser, hvorledes de til Antwerpen i det forlöbne Aar<br />
ank<strong>om</strong>ne Skibe har været fordelte med Hensyn til Nationalitet (ifölge en af<br />
Antwerpens Havnekaptein meddelt Statistik):<br />
Antal Ton<br />
Engelske 2,481 2.577,289<br />
Tydske 695 907,531<br />
Belgiske 311 449.792<br />
Norske 257 135.815<br />
Danske 142 113.637<br />
Franske 119 111.276<br />
Holländske. 91 104.594<br />
Svenske 155 94,890<br />
Græske _ 30 52,706<br />
Spanske 45 42.071<br />
Nordamerikanske 16 36,304<br />
Russiske 30 21.001<br />
Andre Lande.. 46 45.305<br />
Ialt 4,418 4,692,211<br />
Heraf fremgaar, at den maritime Trafik paa Antwerpen for den allerstörste<br />
Dels Vedk<strong>om</strong>mende besörges af engelske og tydske Skibe. Herefter k<strong>om</strong>mer den<br />
belgiske Nations egne Skibe; disse bar imidlertid saagodts<strong>om</strong> ingen Anvendelse<br />
iidenfor de store regulære Linjer paa Nordamerika og Congo. I det hele taget<br />
er den belgiske Skibsfart fremdeles kun af liden Betydning og bar i de seneste<br />
10 Aar endog gaaet tilbage i Antal og Tonnage. Den 31 December 1892 besad<br />
Belgien kun 53 Skibe, Drægtige 70,395 Ton, hvoraf 47 Dampskibe med en<br />
Drægtighed af 69,356 Ton; saagodts<strong>om</strong> samtlige Fartöier hörer hjemme i Antwerpen.<br />
— Den fjerde Pläds i Skibsfarten paa Antwerpen iudtoges i 1893 s<strong>om</strong><br />
sedvanlig af Norge; den svenske Tonnage var N:r 8 i Bækken.<br />
Den i Generalkonsulatets Rapporter tidligere fremholdte Kjendsgjerning, at<br />
Trafiken paa Antwerpen tenderer i Retning af mere og uiere at besörges af<br />
större Fartöier (paa over 1,000 Ton), kan ogsaa iagttages for det forlöbne Åars<br />
Vedk<strong>om</strong>mende, i hvilket den gjennemsnitlige Drægtighed af de denne Havn<br />
besögende Skibe har været 1.062 Ton (Dampskibenes Gjennemsnitsdrægtighed<br />
1,150 Ton).<br />
Hvorledes Forholdet har været mellem det sidste og de nsermest foregaaende<br />
Åars svenske og norske Skibsfart paa Distriktet, fremgaar af fölgende<br />
Opgave. Der ank<strong>om</strong>:<br />
Svenske<br />
Norske<br />
Seilskibe Dampskibe<br />
Seilskibe Dampskibe<br />
Antal Ton Antal Ton Antal Ton Antal Ton<br />
1890: 39 12,076 142 74,408 198 70,051 149 67,798<br />
1891: 31 9,182 147 75,017 243 89,337 151 78,168<br />
1892: 24 8,986 147 85,518 206 76,597 178 92,679<br />
1893: 28 11.011 143 87,935 210 74,561 186 103,818<br />
Disse Tal synes at vise, at saavel den svenske s<strong>om</strong> den norske Skibsfart<br />
paa Belgien befinder sig i en jevn og sikker Fremgang. I særlig Grad gjælder
491<br />
dog detle for de norske Dampskibes Vedk<strong>om</strong>mcnde, hvis samlede Tonnage for<br />
de sidste Aar udviser en aarlig Stigning af över 10,000 Ton, en Stigning,<br />
der netop under det sidst forlöbne Aar er ssameget mere bemserkningsværdig,<br />
s<strong>om</strong> Tonnageangivelserne for Aarets tre sidste Maaneder angiver den ikke saa<br />
lidet lavere Nettodrægtighed, der for Dampskibe framk<strong>om</strong>mer ved de nye norske<br />
Maaleregler.<br />
De forenede Rigers Skibsfart fordelte sig i 1893 paa fölgende Maade mel<br />
lem Distriktets Havne:<br />
S v e n s k o<br />
Antal Ton<br />
Norske<br />
Antal Ton<br />
Antwerpen 15-1 92,959 258 135.845<br />
Gent 13 5.038 42 14,973<br />
Ostende 4 949 95 27,399<br />
Louvain — 1 162<br />
Efterstaaende Opgave viser fra hvilke Lande og med hvad Slags Ladninger<br />
de svenske Fartöier er ank<strong>om</strong>ne til Distriktet i 1893:<br />
Fra<br />
Dampskibe<br />
Antal Ton<br />
Seilskibe<br />
Antal Ton<br />
Sverige: Trælast, Træmasse, Jern, Staal,<br />
Feltspat, Havre, Fisk. Stykgods 104 64.388 9 3,394<br />
Norge: Trælast 3 2,417 1 187<br />
Rusland: Trælast, Korn 3 1,953 —<br />
Frankrige: Kaffe, Olie, Siykgods 20 13.732 —<br />
Spanien: Bly, Frugter 2 852 —<br />
Nordamerika: Trælast — 2 1,285<br />
La Platå: Hvede, Huder, Horn, Talg,<br />
Farvetræ — 12 4,304<br />
Andre Lande: Trælast, Guano, Stykgods 6 3,047 4 1,841<br />
Mellem Antwerpen og Sverige har, s<strong>om</strong> sædvanlig, rægelmæssig Förbindelse<br />
været opreiholdt af to Linjer:<br />
a) Antwerpen—Göteborg. Afgang hver Uge.<br />
b) Antwerpen—Malmö og Stockholm. Afgang <strong>om</strong>trent hver 14:de Dag<br />
(dog ingen Afgang i Aarets tre förste Maaneder).<br />
Dc-suden i Aarets sidste Halvdel:<br />
c) Antwerpen—Gefle. Afgang hver 14:de Dag à hver tredie Uge, ofte<br />
via engelsk Kulhavn.<br />
Mellem Antwerpen og Norge har man i 1893 liges<strong>om</strong> i tidligere Aar hävt<br />
disse to Linjer:<br />
a) Antwerpen—Christiania, Afgang mindst en Gäng ugentlig.<br />
b) Antwerpen—Bergen, Afgang <strong>om</strong>trent hver 14:de Dag.<br />
Det forlöbne Aar har imidlertid ogsaa været vidne til en tredie Dampskibslinje<br />
herfra paa Norge, nemlig en med den förste af de ovennævnte konkurrerande.<br />
Denne Linje, der ifjor S<strong>om</strong>mer sattes igång af et herværende<br />
ubetydeligt Mæglerfirma og væsentlig var baseret paa den norske Export af<br />
Gadesten, opretholdtes af forskjellige, saavidt vides maanedsbefragtede norske<br />
Skibe, to ad Gängen, og anlöb især Byerne i Christianiafjorden. Ruten, hvis<br />
Fragtsatser for Konkurrencens skyld var sat ned til bevislig tabgivende Rater,<br />
bragte imidlertid kun Ödelæggelse for sine Stiftere, og blev i Begyndeisen af
492<br />
December, efter ialt 12 Ank<strong>om</strong>ster hertil, indstillet. Hermed synes det da<br />
godtgjort, hvad man ogsaa paa Forhaand skulde anse for givet, at Traden mellem<br />
Antwerpen og Christiania ikke frembyder tilstrækkelig Vareotnbytning til<br />
at kunne give et tilfredsstillende Udbytte for flere fäste Dampskibslinjer.<br />
Afgaaede Fartöier. Medens i 1893 af den afgaaede norske Tonnage hele<br />
58 % (eller 101,730 Ton) afgik i Ballast, var dette alene Tilfældet med 33 %<br />
af den svenske (32,227 Ton). Det er navnlig Seilskibene, der bidrager til det<br />
fdrstnaevnte Hüie Procenttal: af den udgaaede norske Seilskibstonnage var nemlig<br />
52,549 Ton eller 73 % ballastet.<br />
Af de ladcde Skibe afgik Störsteparten til de respektive Hjemlande, saaledes<br />
til Sverige 93 svenske Skibe, til Norge 82 norske, hovedsagelig med<br />
Stykgods samt Korn og Kul. Af de övrige svenske Skibe afgik 2 til Rusland<br />
med Sölvsand og Cement, 5 til Tydskland med Fosfat, Klid og Stykgods, 9<br />
til Danmark med Fosfat, Byg og Stykgods, 8 til England med Fosfat, Cokes,<br />
Æbler, Stykgods, 3 til andre Lande med Fosfat, Cokes, Cement.<br />
Bruttojragter. Disse har opgaaet til fölgende Belöb:<br />
Ank<strong>om</strong>ne Svenske Norske<br />
Dampskibe Frcs 1,141,370 Fres 1,620,380<br />
Seilskibe » 319.145 » 1.688.966<br />
Tilsammen Fres 1,460,515 Fres 3,309,346<br />
Afgaaede Svenske Norske<br />
Dampskibe Frcs 452,570 Frcs 580,500<br />
Seilskibe... )< 66,700 » 241,148<br />
Tilsammen Fres 519.270 Frcs 821,648<br />
Totalbelöb for ank<strong>om</strong>ne og afgaaede Frcs 1,979,785 Frcs 4,130,994<br />
Sammenligner man hermed Summerne af det foregaaende Åars Bruttofragter,<br />
viser det sig, at disse, uagtet Tonnagen er foröget, har taget af for<br />
svenske Skibes Vedk<strong>om</strong>mende med c:a 17,000 Frcs og for norske Skibes Vedk<strong>om</strong>mende<br />
med c:a 218,000 Frcs.<br />
Dette Resultat er ikke forbausende, da Fragterne i 1893 gjennemgaaende<br />
har hävt en nedadgaaende Tendens og i det hele har stillet sig meget ugunstige.<br />
Fölgende Fragtsatser er blevne noterede paa Generalkonsulatet:<br />
Fra<br />
Hidfragter.<br />
Dampskibe Seilskibe<br />
Trondhjem og H<strong>om</strong>melvik: Trælast Frcs 25 — 31 pr Std<br />
» Kis 6/6 pr Ton<br />
Det söndenfjeldske Norge: Trælast Frcs 24—27 pr Std Frcs 22—30 pr Std<br />
» Sten » 6 pr Ton<br />
Sveriges Vestkyst: Trælast » 327,-35 »<br />
5) Jern Frcs 10 pr Ton<br />
» Sild 2/6 pr Kasse<br />
Sveriges Östkyst: Trælast Fres 327,—40 pr Sid » 31 — 37-50 »<br />
» Jern » 77,-11 pr Ton » 12 pr Ton<br />
Finland: Trælast » 38—50 » Std<br />
» Jern » 10 » Ton<br />
L·ibau: Korn og Stykgods Frcs 9 —14 pr Ton
493<br />
Memel: Trælast Fres 02—34 pr Sid<br />
Boulogne: Cement 5/6 pr Ton<br />
Havre: Stykgods Frc3 5 à 15 pr Ton<br />
Portugal: Figener Fres 17 pr Ton<br />
Spanske Middelhavsliavne: Frugter 10/0 pr Ton<br />
» Mineral 6/7 j à 10/0 pr Ton<br />
Sardinien: D:o Fres 9'25 —16 pr Ton<br />
Grækenland: D:o 7/6—10/6 » »<br />
Konstantinopel og Braila: Korn 7/6 à 12/0 » »<br />
Akyab: Ris 31/3 à 33/9 » »<br />
Savannah og Wilmington: Harpix 24/0 pr Ton<br />
(2/3 à 2/6 pr Tönde)<br />
» Logwood 28/0 pr Ton<br />
Mobile: Trælast 105/0 pr Std<br />
Pensacola: D:o 87/6—100/0 pr Std<br />
Vestindien: Guano 17 Fres à 16/0 pr Ton<br />
» Farvetræ 32/6 à 37/6 pr Load<br />
(=50 Kboi.)<br />
Mexiko: Mabogni 42/6 pr Ton<br />
» Farvetræ 31/3 a 32/6 pr Ton<br />
Rio Grande do Sul: Huder 32/6 pr Ton<br />
La Plata-Havne: Huder, Horn 28/0 — 37/6 pr Ton<br />
» Talg 27/6 pr Ton<br />
» Farvetræ Fres 17—20 pr Ton<br />
» Hvede 12/6—20/6 pr Ton 13/0 — 24/0 pr Ton<br />
» Linfrö 19/0 pr Ton<br />
Udfragter:<br />
For Dampskibe:<br />
til Sverige, Stykgodsfragter efter Lastens Art Fres 5'80 pr Ton:<br />
» Sveriges Vestkyst, Jernbaneskinner 5 Sh. 6 D. pr Ton;<br />
B Sveriges Östkyst, Hvede Fres 7 - 50 à 8 pr Ton;<br />
» Reval, Fosfat 6 Sh. 3 D. pr Ton;<br />
» tydske Östersöhavne 5 Sh. à 6 Sh. 3 D.;<br />
i) Danmark, Stykgods 6 Sh. 6 D., Byg Fres 7'7 5:<br />
» England, Stykgods 4 Sb. 6 D.:<br />
» La R<strong>och</strong>elle, Fosfat 8 Fres;<br />
» Nordamerika, Macadam 4 Sh. 6 D.;<br />
» Vestindien, Stykgods 18 Sh.<br />
For Seilskibe:<br />
til Sveriges Vestkyst, Klid Fres 12 1 /, pr Ton. Kul Fres 6, Guano, Fosfat<br />
5 à 6 Sh.;<br />
til Sveriges Östkyst, Jerntraad Fres 7, Sölvsand Fres 4, l·'osfat 6 Sh. 6 D.;<br />
» det sydlige Norge, Cokes Fres 4 à 5, Kul Fres 6 à 4 Sh. 6 D., Slag<br />
Fres 6, Fosfat Fres 7;<br />
til Finland, Sölvsand Fres 5 à 6, Cement 5 Sh.;<br />
» Danmark, Fosfat 4 Sh. à 5 Sh. 3 D., Stykgods 6 Sh.;<br />
» Nordamerika, Cement, Glas 3 Sh. à 6 Sh. 6 D.;<br />
Mexiko, Stykgods 16 Sh. 9 D.;<br />
Vestindien, Jernbaneskinner 20 Sh.;
494<br />
til Brasilien, Stykgods 16 à 20 Sh., Cement 15 Sh., Jernbaneskinner 15<br />
à 18 Sh.;<br />
til Port Adelaide, Cokes 15 Sh.<br />
S<strong>om</strong> frivillige Bidrag til den hervaerende Sömandskirke blev ifjor indbetalt<br />
et samlet Belöb af Frcs 496.<br />
Gjennem Generalkonsulatet oversendtes i 1893 til Hjemlaodene af 18<br />
svenske Sömænd Fres 4.838'Sö og af 13 norske Frcs 5,370'30, tilsamuien<br />
Frcs 10,208-8 5, mod i 1892 Frcs 14,629'20.<br />
Af Pengebelöb, efterladte efter ufdöde svenske Undersaater hjemsendtes i<br />
1893 Frcs 450, efter norske Undersaater Frcs 25050.<br />
82 skibbrudte, syge og nödlidende svenske og norske Undersaater har i<br />
Aarets Löb nydt Pengeunderstöttolse af Generalkonsulatet; de i denne Anledning<br />
udlagte Belöb udgjorde Frcs 4,658.<br />
Antallet af Paa- og Afmönstringer var:<br />
Paawönstringer.<br />
Svenske Norske Andre<br />
Paa svenske Skibe 11 4 5<br />
» norske » 55 181 61<br />
Afmönstringer.<br />
Svenske Norske Andre<br />
Paa svenske Skibe 22 2 6<br />
» norske » 43 248 71<br />
I Aarets Löb römte fra 2 svenske Skibe 2 svenske Sömænd og fra 2<br />
norske Skibe 2 norske og 1 svensk Sömand.<br />
Skibsafgifterne er i Belgien fremdeles de samme s<strong>om</strong> för.<br />
Regjeringen havde iaar fremsat Forslag <strong>om</strong> Ophævelse af Fyrpengene<br />
(»droits des feux et fanaux»), der betynger Skibsfarten paa Antwerpen med en<br />
Afgift af 22 Centimes pr Ton (tilsammen for ind- <strong>och</strong> udgaaende); men Forslaget<br />
blev i sidste Öieblik taget tilbage.<br />
Havnearbeider. Planen <strong>om</strong> ved Kanalarbeider at gjöre det muligt for selv<br />
store Skibe at k<strong>om</strong>me op til Bryssel, »Bruxelles port de mer», s<strong>om</strong> Projektet<br />
almindelig benævnes, er iaar forsaavidt k<strong>om</strong>met et Skridt videre frem, s<strong>om</strong> Regjeringen<br />
havde fremsat eu Proposition for Kamrene <strong>om</strong> en Bevilgning til dette<br />
Öiemed. Forslaget blev imidlertid taget tilbage umiddelbart för Sessionens<br />
Slutning. Det samme var Tilfældet med et andet Forslag, s<strong>om</strong> i den senere<br />
Tid har været meget dröftet, nenilig at danne en ny Havn ved Heyst, beliggende<br />
paa Nordsökysten, era 10 Km. sydvest for den holländske Grænse. Forslag<br />
<strong>om</strong> begge disse Arbeider vil imidlertid i en nær Fremtid sandsynligvis<br />
foreligge paany. — Vicekonsulen i Louvain har indberettet, at man har ud·<br />
arbeidet Planer og Overslag över Uddybningsarbeider i den Kanal, der förer<br />
til Louvain, saaledes at Dybden, der för har været 3"50 M., nu skulde foröges<br />
til 4ö0 M. Nogen Afgjörelse med Hensyn til denne Plan er dog<br />
endnu ikke truffet. — Man er i det forlöbne Aar ikke naaet til nogen Lösning<br />
af Spörgsmaalet <strong>om</strong> at træffe Foranstaltninger, sigtende til at holde Indseilingeu<br />
til Antwerpen isfri under alle Eventualiteter.
495<br />
Handel.<br />
Værdien af Belgiens Handelsonisætning med Udlandet i det forlöbne Aar<br />
angives i den officielle Statistik til fölgende Ziffre: For Indförselens Vedk<strong>om</strong>mende<br />
1,367,653,000 Frcs og for Udförselens 1,166,285,000 Frcs.* Sammenlignet<br />
med det foregaaende Åars tilsvarende Værdier betegner disse Tal en<br />
Forögelse i Importen af 8 % og en Formindskelse i Exporten af 1 %. Importen<br />
see3 navnlig at være foröget af Artiklerne levende Kvæg, Trælast,<br />
Havre, Mais, Guano, Huder og diverse vegetabilske Stoffe, saas<strong>om</strong> oljeholdige<br />
Frö (Grames oléagineuses); Formindskelsen i Exporten spores sserlig for fölgende<br />
Varers Vedk<strong>om</strong>mende: Kjöd, Rug, Hvede, Lintraad, Lin, Maskiner og<br />
enkelte Slags Jernvarer. Omvendt sees Importen at være formindsket af Kul,<br />
Kjöd, Lin og kemiske Stoffe, og Exporten at være foröget af Kul, Staal og<br />
Staalvarer, Sukker.<br />
Indförsel til Belgien.<br />
Den vigtigste Importartikel fra De forenede Riger til Belgien er stadig<br />
Trælast. Af den samlede Værdi af De forenede Rigers Import til dette Land<br />
i 1892, nemlig 42,578,000 Frcs, falder saaledes de 28,542,000 paa denne<br />
Vare. Den samlede Trælastindförsel fra alle Lande til Belgien repræsentercde<br />
i samme Aar en Værdi af c:a 69 Millioner Frcs.<br />
Ialt indförtes af Trælast (bois de construction) til Belgien i 1893:<br />
Deraf fra Sverige og Norge<br />
Eg- og Valnödtræ 91,245 Kbm. 1,593 kbm.<br />
Anden, ikke skaaren Trælast... 66,263 » 5,294 »<br />
Skaaren Last 604,871 » 417,413 »<br />
Den Havn, hvortil den störste Mængde Trælast ank<strong>om</strong>mer, er Antwerpen,<br />
<strong>om</strong> end ogsaa betydelige Partier skibes til Gent og Ostende. Derimod er Træ-<br />
Iastimporten til Louvain ifölge Meddelelse fra Vieekonsulen dersteds saagodts<strong>om</strong><br />
ganske opbört, i det i 1893 kun to Trælastladninger er ank<strong>om</strong>ne dertil.<br />
Til Antwerpen importeredes ifölge Meddelelse fra denne Bys »Chambre de<br />
C<strong>om</strong>merce» i det forlöbne Aar fölgende Kvanta af de forskjellige Slags Trælast,<br />
hvormed sidestilles sammenlignende Opgaver for de 3 sidste Aar:<br />
1893 1892 1891<br />
Huggen Gran og Furu Kbm. 15,042 19,487 12,606<br />
Saget » över 5 Cm » 185,208 180,480 155,382<br />
» » under 5 » » 145.498 112,699 101,725<br />
Kassebord for Glas » 57,597 55,888 60,961<br />
Eg B 32,469 14,717 15,484<br />
Teak » 1.415 755 (307<br />
Tilsammen Kbm. 437,229 384,026 346,765<br />
*) Det bemærkes, at der ber med Indförsel menes hvad der gaar iod änder »C<strong>om</strong>merce<br />
special», d. v. s. Varer besterate til Forbrug i Landet, hvorved altsaa Varer deklarerede til<br />
Transit uudtages. Herred udelukkes dog ikke, at noget af den her opgivne Importmængde,<br />
efter först at være deklareret »en cons<strong>om</strong>mation», senere kan være bleven Gjenatand for Export.<br />
Dette Kvantum vil da gjenfindes under Eiportstatistikens Ziffre, s<strong>om</strong> saaledes ikke blöt<br />
<strong>om</strong>fatter belgiske Produkter. Værdien af Belgiens samlede Handels<strong>om</strong>sætning, naar alle Transitvarer<br />
medregnes, anslaaes for 1892 til 5,462 Millioner Frcs, hvoraf paa Iodförselen falder<br />
2,818 Millioner og paa Udförselen 2,644 Millioner Frcs.
496<br />
Denne Import var i det samme Tidsrum fordelt paa. fölgende Maade mel-<br />
]em de forskjellige Trælast producerende Lande. Der indförtes:<br />
1893 1892 1891<br />
Fra Sverige Kbm. 151,173 146,433 127,831<br />
» Norge.. .» 70,238 68,571 70,459<br />
» Finland » 91,918 54,812 42,963<br />
» Rusland » 55,656 68,667 62,583<br />
» Preussen » 19,111 8,828 11,531<br />
» Amerika » 28,191 26,547 24,405<br />
» Andre Lande » 20,942 10,168 6,993<br />
Tüsammen Kbm. 437,229 384,026 346,765<br />
Den anförte Import fra Sverige, Norge og Finland fordelte sig med Hensyn<br />
til Dimensioner paa fölgende Maade (beregnet efter Antal Stykker, undtagen<br />
for Kassebords Vedk<strong>om</strong>mende):<br />
Fra Rusland og Tydskland importerades i 1893 fölgende Kvanta af de<br />
forskjellige Dimensioner fra nedenstaaende Udskibningssteder (alt i Antal Stykker,<br />
undtagen Kassebord):
Fra Florida importeredes:<br />
497<br />
Af de ovennævnte Tal frenigaar, at Trælastiniporten er bleven en del forfiget<br />
i det sidste Aar. Denne Forögelse er særlig k<strong>om</strong>met Finland og Preussen<br />
tilgode; den svenske og norske Export har gaaet en Smule frein, medens Tilförslerne<br />
fra Rusland har aftaget ikke ubetydelig.<br />
Medens Importen af huggen Gran og Furu har taget af, er Indförselen af<br />
saget D:o tiltaget betydelig, særlig af de mindre Dimensioner. Den Artikel,
498<br />
s<strong>om</strong> væsentlig har bidraget til Importens Forögelse, er skaarne Bord af alle<br />
Dimensioner: disse har for en væsentlig Del fundet Anvendelse ved Arbeiderne<br />
paa den herværende Verdensudstilling, og den större Import, s<strong>om</strong> altsaa skyldes<br />
en speciel Aarsag, kan neppe antages at ville holde sig. Den stærke Udvikling<br />
af Importen af Battens, s<strong>om</strong> i de senere Aar har været iagttaget, synes nu at<br />
have, ialfald forelöbig, standset. Indförselen af Kassebord for Glas har holdt<br />
sig <strong>om</strong>trent paa samme Kvantum s<strong>om</strong> i de foregaaende Aar.<br />
1893 maa i det hele taget siges at have været et godt Aar for Trælastforretningerne<br />
paa denne Plads, der, <strong>om</strong> ikke netop at have været glimrende,<br />
dog har givet et ganske tilfredsstillende Resultat.<br />
Vid Udgangen af forrige Aar var de herværende Beholdninger af Battens<br />
meget smaa; af anden Last var Beholdningerne derimod normale.<br />
Om Udsigterne for nye Bygningsarbeider iaar er det umuligt at udtale<br />
noget. I Fjoraaret har man bygget ikke saa lidet, navnlig i Bryssels Forstæder<br />
og i Liège. I Kuldistrikterne, s<strong>om</strong> i 1893 har hävt et ganske godt Aar, har<br />
der ogsaa vætet en noksaa livlig Byggevirks<strong>om</strong>hed.<br />
Træmasse. I 1893 indeholder den belgiske Statistik for förste Gang specielle<br />
Opgaver <strong>om</strong> Træmasse, og man ter sig derfor iaar istand til at give detaillerede<br />
Meddelelser <strong>om</strong> Ind- og Udförselen af denne Artikel. Der införtes:<br />
Fra Sverige 5,879,349 Kg., hvoraf e:a 3/4 mekanisk Masse<br />
» Norge 19,269,553 » » » 7/8 » »<br />
» Holland 6,070,372. »<br />
» Tydskland 5,333,948 »<br />
» Seliweiz 623,615 »<br />
» England 614,252 »<br />
» Frankrige 268,927 »<br />
» Österrige 153,620 »<br />
» Andre Lande 87,600 »<br />
Tilsammen 38,301,236 Kg.<br />
Importen af Træmasse fra De forenede Riger andrager saaledes for 1893<br />
til et meget betydeligere Kvantum end i forrige Aar, da Indförselen kan anslaaes<br />
til c:a 16,000 Ton, altsaa en Stigning af c:a 9,000 Ton. Denne store<br />
Forögelse betegner dog neppe, at det belgiske Forbrug af nordisk Træmasse er<br />
blevet saa meget större; ingen ny Papirmaskine er nemlig bleven opsat her i<br />
Landet i det forlöbne Aar. Det er derimod Transit<strong>handel</strong>en paa Frankrige og<br />
Tydskland s<strong>om</strong> har været saa meget niere livlig. De hertil medvirkende Aarsager<br />
har imidlertid været af en forbigaaende Natur (saaledes navnlig Vandmangel<br />
i de nævnte Lande), og den iagttagne Forögelse i Importen kan derfor<br />
neppe med Sikkerhed forudsættes at ville holde sig. Den væsentligsto Indförsel<br />
foregaar över Antwerpen; kun ganske enkelte Partier indföres över Brügge<br />
og Gent.<br />
Den aldeles overveiende Mængde af Importen fra De forenede Riger er<br />
vaad mekanisk Masse. Kun en mindre Del er tör mekanisk. For den kemiske<br />
Træmasseindustri i Norden er det belgiske Marked af forholdsvis liden Betydning,<br />
idet de talrige Cellulosefabrikker i Vesttydskland' ad KaDaler og Jernbaner<br />
kan före sine Produkter meget billig frem til Belgien.<br />
Desuden er der i Provinsen Antwerpen en meget stor Fabrik, De Naeyer<br />
& C:o i Willebroeck, s<strong>om</strong> kan tilfredsstille Mesteparten af det indenlandske<br />
Behov for Sulfit-Cellulose; denne Fabrik skal efter en Udvidelse nu k<strong>om</strong>me til<br />
at producere c:a 100 Ton pr Dögn.
499<br />
Fra Belgien er der i 1893 bleven exporteret fölgende Kvanta Træmasse:<br />
Til Frankrige 5,739,246 Ton<br />
» Spanien 2,866,061 »<br />
» Argentina 2,178,675 »<br />
» United States of N. Amerika ... 2,140,088 »<br />
» Tydskland 547,702 B<br />
» Brasilien 434,847 »<br />
» Holland 232,266 J><br />
» England 143,745 »<br />
» Italien 98,765 »<br />
» Andre Lande 478,192 »<br />
Tilsammen 14,859,587 Ton<br />
Af denne Export er en betydelig Del udenlandsk Produktion, og da forlnentlig<br />
navnlig skandinavisk. Den störste Del af Exporten sees at gaa til<br />
Frankrige. Det er her især les Vosges, og i det hele de nordlige og östlige<br />
Departementer, der faar sin Træmasse över Antwerpen.<br />
1893 har for vore Træmasseforretninger paa Belgien vseret et heldigt Aar,<br />
ikke blöt i Henseende til Exportens Forögelse, men ogsaa i Henseende til de<br />
opnaaede Priser. Baade har den skandinaviske Trsemasseforenings Virks<strong>om</strong>hed<br />
bidraget til at holde Priserne oppe, og derhos har den ovecfor berörte Vandmangel<br />
i Tydskland nödsaget Importörerna til i större Grad at henvende sig<br />
til de nordiske Lande. Priserne, s<strong>om</strong> aüerede i Simningen af 1892 var temmelig<br />
gode, steg endnu mere udover Vaaren og Fors<strong>om</strong>meren 1893. For den<br />
kemiske Masses Vedk<strong>om</strong>mende har en teiumelig stærk Efterspörgsel fra Amerika<br />
bidraget til at hæve Prisen helt til hemmod Aarets Slutning, da Priserne ätter<br />
sank. Det tör imidlertid formentlig udtales, at Priserne paa Grund af de ovennævnte<br />
exceptionelle Konjunkturer blev dreven altfor höit op i Forhold til Prisstigningen<br />
paa Papir, saa det ansees for temmelig sikkert at et Prisfald vil<br />
være forestaaende.<br />
Fölgende Priser i det forlöbne Aar hidsættes:<br />
Januar 1893 c:a Frcs 12<br />
Vaaren » » » 13<br />
S<strong>om</strong>meren » j> » 14<br />
Under Vaaren 1893:<br />
Prima ubleget Sulfit c:a Fres 34<br />
Sekunda » » » » 32<br />
Prima bleget Natron » »36<br />
Halvbleget Natron Frcs 33<br />
Prima ubleget » » 27<br />
Secunda » z> 26<br />
Alt pr 100 Kg. tör, beregnet<br />
cif. Antwerpen netto.<br />
Alt pr 100 Kg. tör, beregnet<br />
netto cif. Antwerpen.<br />
Alt pr 100 Kg. tör, beregnet<br />
netto cif.<br />
Ogsaa Importen af Papir fra De forenede Riger har udviklet sig i dot<br />
forlöbne Aar saaledes s<strong>om</strong> fremgaar af fölgende Opgave:<br />
Tapetpapir:<br />
Indförsel.<br />
1893 1892 1891<br />
Fra Frankrige Kg. 323,556 314,494 325,597<br />
» Tydskland » 211,110 183,729 180,679
500<br />
Fra England Kg. 76,692 65,325 66,524<br />
» andre Lande » 29,851 37,186 31,096<br />
Tilsamruen Kg. 641,209 600,734 603,896<br />
Cartonpapir:<br />
Fra Sverige og Norge .. Kg. 314.217 178.967 257,090<br />
» Tydskland » 92.599 120,823 54,632<br />
» Frankrige » 28,764 28,021 23,902<br />
» Rusland J> 10,000 69,081<br />
» Holland )> 3,607 13.708 70,894<br />
» England » 3,327 80,394 47,370<br />
» andre Lande » 17,136 ——- 47,544<br />
Tilsammen Kg. 469,650 421,313 570,513<br />
Andre Sorter Papir:<br />
Fra Tydskland Kg. 4,119.717 3,482,926 3,150,622<br />
» Sverige og Norge » 915.810 812,792 968,864<br />
» England » 464,770 408,472 569,580<br />
» Holland » 754,867 475,592 544,925<br />
J· Frankrige » 363,478 379,160 376,755<br />
» andre Lande » 76,729 59,074 97,239<br />
Tilsammen Kg. 6,745,371 5,618.016 5,707,985<br />
Af Papir er der fra Belgien bleven exporteret fölgende Kvanta:<br />
1893 1892 1891<br />
Tapetpapir Kg. 474,037* 528,964 533,118<br />
Cartonpapir » 2,366,382** 1,415.184 1,172,999<br />
Andre Sorter » 23,797,948*** 21,106,069 22,523,021<br />
* deraf til Frankrige 237.274 Kg.<br />
** » » England 1,064,733 »<br />
*** » » England 9,265.758 »<br />
» Holland 5,076,198 »<br />
» Sverige og Norge 503,194 B<br />
Tiltrods for de höie Træmassepriser holdt Papirpriserne sig <strong>om</strong>trent uforandret.<br />
Der betaltes for brunt usatineret Halmpapir c·.a Frcs 23 cif netto.<br />
Kornmarkedet. Indförselen af Kornvarer til Antwerpen har i det forlöbne<br />
Aar betydelig översteget Indförselen i 1892, men k<strong>om</strong>mer dog ikke op mod<br />
Importen i 1891.<br />
Der indförtes (i Hektoliter):<br />
1892 1893 Difference<br />
Hvede 13,167,000 13,595,000 + 428,000<br />
Rug 331,000 394,000 + 63,000<br />
Byg 1,487,000 2,787,000 + 1,300,000<br />
Havre 622,000 3,029,000 + 2,407,000<br />
Mais 2,571,000 1,960,000 — 611,000<br />
Tilsammen 18,178,000 21,765,000 + 3,587,000<br />
Byg fra Sverige og Norge er bleven betalt med Frcs 14 à 18, Donau<br />
Frcs 10 — 18 efter Kvalitet.
501<br />
S<strong>om</strong> af ovennævnte Tabel fremgaar, har Havreimporten her været usædvanlig<br />
stor i 1893.<br />
Norgo 64,000 Hl.<br />
Merindförselen mod i 1892 har udgjort fra Sverige og<br />
Belgisk Havre er bleven betalt med 147, til 18 Fres, svensk og norsk<br />
med 147,-18, russisk 13—177,.<br />
Man har konstateret, at Kornavlen i Belgien i den senere Tid befinder<br />
sig i Tilbagegang, idet nemlig Landmændene begynder at finde det mere lönnende<br />
at dyrke Betteraver og Poteter. Gjennemsniilig udbringer nemlig i Belgien<br />
hver Hektare af Hvede 23 Hl., repræsenterende en Gjennemsnitsværdi af<br />
e:a 250 Frcs; af Rug höstes pr Hektare 26 Hl., udgjörende en Værdi af c:a<br />
225 Frcs; derimod udbringer Hektaren af Poteter 18,300 Kg., hvis Værdi er<br />
e:a 732 Frcs.<br />
Til De forenede Riger udförtes fra Belgien: Hvede 9,908; Rug 11.380<br />
og Havre og Mais 487 Ton.<br />
Fisk. Af Sild importeredes fölgendo Kvanta til Belgien i de 3 sidste Aar:<br />
Fra 1893 1892 1891<br />
Sverige og Norge Kg. 974,981 2,209,269 913,488<br />
Holland » 7,808,017 7,087,739 5.310,524<br />
England » 1,381.591 1,236,957 1,142,406<br />
Frankrige » 251,183 947,360 979,356<br />
Andre Lande » 26.382 43,030 17,954<br />
Tilsammen Kg. 10,442,154 11,524,355 8,363,728<br />
Man kan altsaa for det sidste Aar bemærke en betydelig Nedgång i den<br />
svenske og norske Tilförsel af Sild hertil, medens <strong>om</strong>vendt Importen fra Holland<br />
synes at ndvikle sig mere og mere.<br />
Af anden Slags Fisk importeredes hertil:<br />
Fra 1893 1892 1891<br />
Sverige og Norge Kg. 1,025,745 1,030,968 986,285<br />
Holland.... » 6,119,765 6,185,341 6,277.983<br />
England B 3,479,733 3,400,654 3,150,260<br />
Frankrige » 863.334 630,156 608,467<br />
Portugal » 660,143 411,588 202,262<br />
Tydskland » 647,471 457,044 421,311<br />
Andre Lande » 360,717 304.019 391,368<br />
Tilsammen Kg. 13,156,908 22,419,770 12,037,936<br />
Her kan altsaa ogsaa iagttages en, <strong>om</strong> end liden, Nedgång i Importen fra<br />
De forenede Riger.<br />
I det fölgende hidsættes Opgaver över Importen til Belgien i 1893 af forskjellige<br />
Slags Metaller og Metalvarer, der af Statistiken sees at have været<br />
Gjenstand for Import fra De forenede Riger.<br />
Samlet Import<br />
Heraf fra Sverige<br />
og Norge<br />
Staal i Stenger, Plader eller Traad Kg. 8,410,585 152,431<br />
Stbbejern » 156,186,610 1,020,836<br />
Forarbeidet Stöbejern » 3,067,570 17,747<br />
Valset Jern m. m. (fer battu, étiré ou<br />
laminé) » 12,387,877 1.111,338<br />
Söm » 760,945 363,295
502<br />
Endvidere er i Aarets Löb s<strong>om</strong> sædvanlig betydelige Kvanta af kobfaerholdig<br />
Svovlkis ank<strong>om</strong>met hid fra Norge og af Zinkmalm fra Sverige.<br />
Af denne Slags Varer er fölgende Kvanta i Aarets Löb blevne exporterede<br />
til De forenede Riger:<br />
Staal i Stænger, Plader eller Traad 2.968.447 Kg.<br />
Jernbjælker 1,161.338 »<br />
Jernskinner 1,139.076 »<br />
Jernplader 1,124,203 »<br />
Valset Jern m. m. (fer battu, étiré ou laminé) 1,805,902 »<br />
Forarbeidet Jern 320.249 B<br />
Uforarbeidet Zink 721,542 »<br />
Af den belgiske Statistik sees endvidere fölgende Produkter at have været<br />
Gjenstand for Export fra De forenede Riger til Belgien:<br />
1893 1892 1891<br />
Ferskt Kjöd og Vildt... 3.805 Kg. 18,425 Kg. 4,398 Kg.<br />
Harpix og Tjære 2.138,952 » 1.975,850 » 1,666,531 »<br />
Vaaben, til en Værdi af 33.030 Frcs 62,000 Frcs 79,510 Fres<br />
Guano 63,050 Kg.<br />
Endelig er i Aarets Lüb flere Ladninger med Gadesten ank<strong>om</strong>ne hertil<br />
fra det sydlige Norge, uden at man dog kan opgive Kvantummet.<br />
Export fra Belgien til De forenede Riger.<br />
Belgiens Export til Sverige og Norge synes at befinde sig i en jevn og<br />
sikker Udvikliug, i det dens Værdi i de seneste Aar anslaaes til fölgende Belöb:<br />
C<strong>om</strong>merce special C<strong>om</strong>meree general<br />
i 1888 9,293.000 Frcs<br />
» 1889 10.044,000 s<br />
» 1890 11,190,000 »<br />
» 1891 13,663.000 » 24,056,000 Frcs<br />
»1892. 16,000.000 » 28,650,000 »<br />
Af de sidstnævnte Tal fremgaar, hvilken betydelig Rolle Belgien spiller son><br />
GjeDnemgangsland for andre Ländes Export til os.<br />
I det to af de vigtigste Gjenstande for den belgiske Udförsel til Sverige<br />
og Norge, nemlig Korn og Metalvarer, er berörte i det foregaaende, skal man<br />
i det fölgende fremk<strong>om</strong>me med en del Oplysninger <strong>om</strong> andre Export- og Transitartikler.<br />
Sukker. Heraf importeredes til Belgien i 1893 11,768,453 Kg., hvoraf<br />
det meste k<strong>om</strong> fra Egypten og nederländske Ostindien. Af Raasukker exporteredes<br />
168,090,522 Kg. (en Forögelse fra forrige Aar af 68 %), hvoraf til<br />
Sverige og Norge 44,814 Kg. Af raffineret Sukker exporteredes 38,132,521<br />
Kg., hvoraf til Sverige og Norge 567,190 Kg.<br />
har i Aarets Löb varieret fra 31 til 46 Frcs.<br />
Priserne paa Betteravesukker<br />
Af her noterede engros Kaffepriser i det forlöbne Aar hidsættes:<br />
Santos good average... 90 à 105 Frcs (Mai) 107 Frcs (December) pr 50 Kg.<br />
Rio ordinary 43'/, à, 45 Cts » 7» '<br />
» good second 467, » » » »<br />
» Babia ordinary 43 i> » » »
503<br />
St. D<strong>om</strong>ingo 48 à 497, Cts pr 7, Kg.<br />
Kap 49'/, à 50'/, » » » »<br />
Huder. Heraf var Importen i 1893 ende] större end i 1892. Der exporteredes<br />
36,755,973 Kg., hvoraf til De forenede Riger 585,519 Kg. Pri<br />
serne har ved Slutningen af de to sidste Aar stillet sig saaledes:<br />
1892 1893<br />
Sonjmersaltede Buenos Ayres Oxehuder à 20/25 Kg. Fres 44 à 48 Frcs 38 à 42<br />
» » > » » "/,, » » 55 » 60 » 49 » 54<br />
» » » i> » 1s /4i) » B 53» 58 » 52 B 56<br />
»<br />
»<br />
Uruguay<br />
B<br />
»<br />
»<br />
» ''"jlh<br />
»<br />
» » 44 » 48 » 39 » 43<br />
20 /„ » » 58 » 63 » 53 » 58<br />
» » » ''7,0 B »> ^9 !> 64 B 59 B 64<br />
> Buenos Ayres Kolmder B U /,„ » s 34 » 36 » 34 » 36<br />
» » » 80 » Uruguay »<br />
/,6<br />
»<br />
B B 42 B 46 » 40 B 44<br />
14 /„0 B B 36 B 38 » 34 » 36<br />
» B '7!5 » » 50 B 55 B 46 B 51<br />
Petroleum. Import i 1893: 151.738,448 Kg., hvoraf fra De forenede<br />
Stater 109,625,900 Kg., fra Rusland 39.217,718 Kg.. Export 27,382,947 Kg.,<br />
hvoraf til Sverige og Norge 497.197 Kg. I det forlobne Aar har der herskct<br />
en heftig Konkurrence tnellem The Standard Oil C<strong>om</strong>pany og de russiske og<br />
amerikanske Rivaler, hvorved Priserne er drevne nedad. De laveste Priser noteredes<br />
i November Fres 117, og i December Frcs H7«·<br />
Kul. I 1893, da större Streiker i længere Tid har vanskeliggjort Kulexporten<br />
fra England, har nian fra mange Steder i större Grad end eliers henvendt<br />
sig til det belgiske Marked for at tilfredsstille sine Behov for denne<br />
Vare. Ogsaa til Sverige og Norge har der i 1893 foregaaet en ganske livlig<br />
Export af Kul, Cokes og saakaldte »Briquettes» (Patentkul), og særlig i Aarets<br />
sidste Halvdel er adskillige Ladninger blevne afskibede, uden at dog Kvantum<br />
kan opgives. Det turde for Seilskibsrederier under visse Omstændigheder være<br />
ganske lönnende, istedetfor at lade sine Skibe afgaa hjem ballastcde, hersteds<br />
at indkjöbe Ladning af Kul eller Patentkul Da Generalkonsulatet i Vintcrens<br />
Löb har faaet flere Forespörgsler efter Adresser paa Exportörer af sidstnævnte<br />
Artikel, hidsættes Adressen paa den formentlig störste belgiske Exportör heraf:<br />
Aggl<strong>om</strong>érés de Lodelinsart, Télesore Evrard i Lodelinsart, Charleroi.<br />
Export til De forenede Riger fra Belgien har i det forlobne Aar endvidere<br />
fundet Sted af fölgende Varer; til en Sammcnligning hidsættes ogsaa<br />
Opgaver for 1892 og 1891:
504<br />
Den belgiske Toldtarif kar i 1893 ikke undergaaet nogeo nævneværdig<br />
Ændring.<br />
Der er imidlertid en Mulighed for, at betydningsfulde Forandringer deri<br />
kan blive vedtagne i en nærmere Fremtid. Landbrugsprotektionistiske Krav<br />
har nemlig ogsaa i Belgien begyndt at reise sig i den senere Tid, efteråt detto<br />
Land i en Aarrekke har holdt fast ved en bestemt og konsekvent gjennemfört<br />
frihandlersk Toldpolitik. I indeværende Aar havde Protektionismen endog naaet<br />
frem til Statsmagterne i Form af et Forslag <strong>om</strong> betydelige Toldpaalæg paa<br />
Havre, Sn)8r og Margarin m. m., der af Regjeringen fremlagdes for Kamrene.<br />
Men da Forslaget mödte skarp Modstand fra mange Hold, navnlig fra Antwerpens<br />
Forretningsverden, blev det i sidste Öieblik taget tilbage. Hertil bidrog<br />
imidlertid ikke blöt den okon<strong>om</strong>iske Diskussion, men ogsaa politiske og<br />
konstitutionelie Indvendinger af en forbigaaende Art, saaledes at de paatænkte<br />
Forandringer i Landets Toldpolitik ikke dermed kan ansees fordömte. Efter<br />
al Sandsynlighed vil nye Forslag i samme Retning fremk<strong>om</strong>me til Hösten, uden<br />
at det dog er muligt at udtale noget <strong>om</strong> Udsigterne for disses Vedtagelse.<br />
Sundhedstilstanden. Belgien har i en stor Del af det forlöbne Aar været<br />
hjemsögt af Kolera, der dog s<strong>om</strong> Regel har været stærkt lokaliseret og begrænset<br />
til enkelte særskilt usunde K<strong>om</strong>muner eller Kvarterer. Landet har i<br />
Sverige været erklæret kolerasmittet i Tiden fra 1 Januar til 10 Marts (1893)<br />
og fra 24 August til 17 November.<br />
J. Irgens.<br />
Innehåll: Antwerpen (sid. 489), Barcelona (sid. 464), Belize (sid. 488), Genua (sid.<br />
473), Montevideo (sid. 457).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Utdrag ur<br />
års<strong>berättelser</strong> från de Förenade rikenas konsuler m. m.<br />
Årg. 1894. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1894. N:o 11.<br />
Neapel.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet var s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svenske Fartöier: Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Sverige med Ladning 1 1,073<br />
» andre Lande i> 1 1,403<br />
» » i Ballast 2 2.320<br />
Afgaaede: til B med Ladning .. 2 2.320<br />
» » i Ballast 2 2,478<br />
Norske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Norge med Ladning .. 47 17,122<br />
» andre Lande » 22 10,189<br />
» » i Ballast 7 4.209<br />
Afgaaede: til » med Ladning 15 7,083<br />
» » i Ballast.. 60 24,570<br />
Bruttofragten udgjorde for:<br />
Svenske Fartöier, ank<strong>om</strong>ne Lire 65,000<br />
B i> afgaaede » 14,835<br />
Norske » ank<strong>om</strong>ne » 280,768<br />
» » afgaaede B 33,410 (foruden Maanedsfragter)<br />
Den svenske og norske Skibsfarts Fordeling paa Distriktets Havne var<br />
fölgende:<br />
Ank<strong>om</strong>ne Fartöier:<br />
Antal Ton<br />
Neapel 39 17,342<br />
Bari 25 10,384<br />
Barletta.... 8 4,626<br />
Brindisi 3 1.160<br />
Castellammare —<br />
Antal Ton<br />
Gallipoli 2 778<br />
Grioja Tauro —<br />
Salerno 2 1,592<br />
Taranto 1 436<br />
Ialt 80 36,318<br />
Naar Aaret 1893 opviser en mindsket Fart, saavel for Hovedstationens s<strong>om</strong><br />
Vicekonsulsstationernes Vedk<strong>om</strong>mende, var Grunden dertil dels ugunstige ökon<strong>om</strong>iske<br />
Forholde, dels Vanskeligheder for vore Fartöier at erholde »timecharters»<br />
i Bari, hvor man tidligere kunde gjöre Regning paa at anbringe nogle mindre<br />
Baade i Maanedsfart melletu Adriater- <strong>och</strong> Middelhavet. S<strong>om</strong> <strong>om</strong>talt i forrige<br />
Aarsberetning, har Dampskibsselskabet »AdriaB i Fiume optaget denne Rute med<br />
regelmæssige Anlöb af de fleste italienske Havne til ikke ringe Skade for vor<br />
Skibsfart. EfterspBrgselen efter »outsiders» var ogsaa meget liden, idet de fleste<br />
Udfragter tilfaldt Rutebaade, s<strong>om</strong> betingede forholdsvis bedre Rater.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 33
506<br />
Til Tonnagens Nedgång har derhos bidraget at norske Fartöiers Drægtighed<br />
siden 1 Okt. 1893 beregnes efter den engelske Regel.<br />
Af de til Stationerne ank<strong>om</strong>ne svenske Fártöier bragte 1 gamle Jernbaneskinner<br />
fra Karlskrona og 1 Petroleum fra Philadelphia, 2 ank<strong>om</strong> i Ballast,.<br />
2 afgik med Ladning — hovedsagelig Vin — til Sydamerika og 2 i Ballast.<br />
De norske Skibe bragte: 47 Fisk fra Norge, 3 Fisk fra Newfoundland, 2 Trælast<br />
fra Pensacola, 1 D:o fra Fiume, 1 Kul fra England, 1 B<strong>om</strong>uld fra Savannah,<br />
1 Kornvarer fra Sortehavet, 1 Petroleum fra Philadelphia og 12 Stykgods;<br />
7 ank<strong>om</strong> i Ballast eller med Transitladning. 15 Fártöier afgik med<br />
Ladning og 60 i Ballast. 2 laa över til 1894.<br />
Fragter betingede af De forenede Rigers Fártöier i 1893:<br />
a) Dampskil·e:<br />
Karlskrona—Torre Annuuziata (Neapel) 1,700 Ton gamle Jernbaneskinner<br />
Lire 25,000.<br />
Bergen—Neapel Lire 6 pr 100 Kg. Stokfisk.<br />
Christiansund N—Neapel Lire 36O pr 100 Kg. Klipfisk.<br />
Philadelphia—Neapel 14 Cents pr Kasse Petroleum.<br />
Newcastle on Tyne—Neapel 6 Sh. pr Ton Kul.<br />
Sortehavet—Salerno Lire 9 1 /, pr Ton Kornvarer.<br />
Barletta—Buenos Ayres Lire 1072 pr Fad (270 Kg.) Vin.<br />
Barletta—Rosario Lire 13 pr D:o D:o.<br />
Gallipoli—Venedig Lire 1 pr Hektoliter Vin.<br />
b) Seilfartöier:<br />
Pensacola—Neapel £ 4. 10. 0 pr Std Trælast.<br />
Newfoundland—Neapel 2 Sh. 3 D. pr Kvintal Klipfisk.<br />
Bari—Lagos Lire 4,000 pr 169 Ton Olivenolie.<br />
Savannah—Salerno s /1(1 penny pr Pund B<strong>om</strong>uld.<br />
Philadelphia—Taranto 14 Cents pr Kasse Petroleum.<br />
Ingen Af- eller Paambnstring fandt Sted. Fra et svensk Fartöi römte 1<br />
Mand i Neapel. Intet Fartöi indkjöbtes for svensk eller norsk Regning.<br />
Neapels Havn besögtes i 1893 af fölgende Antal Fártöier: italienske 6,144<br />
dr. 2,567,676 Ton, storbritanniske 322 dr. 587,865 Ton, tydske 166 dr.<br />
325,526 Ton, österrigske 126 dr. 91,934 Ton, franske 102 dr. 108,031 Ton,<br />
græäke 51 dr. 38,148 Ton, norske 37 dr. 14.864 Ton, holländske 29 dr.<br />
20,634 Ton, belgiske 22 dr. 20,007 Ton, spanske 5 dr. 2,618 Ton, svenske<br />
2 dr. 2,478 Ton, russiske 1 dr. 721 Ton.<br />
Neapel anlöbes for nærværende af fölgende Dampskibslinier:<br />
»Navigazione generale Italiana».<br />
»Kon. Neederl. Sto<strong>om</strong>bot MaatschappyP (Agenter: Fratelli Leupold).<br />
»Wilson Line» (W. de Luca & Bros).<br />
»Danske forenede Dampskibsselskab» (W. de Luca & Bros).<br />
»Sl<strong>om</strong>an LinieJ (W. de Luca & Bros).<br />
»Peninsular & Oriental Steam Navigation C:o» (G. Questa & C:o).<br />
»Hamburg-amerik. Packetfahrt Aktiengesellschaft» (Kellner & Lampe).<br />
»Norddeutscher Lloyd» (Aselmeyer Pfister & C:o).<br />
»Deutsche Ostafrika-Linie» (Kellner & Lampe).<br />
»Adria» (Holme & C:o).
507<br />
Società di Navigazione Puglia di Bari» (Maingay Robin & C:o).<br />
»Cyprien Fabre & C:o» (W. de Luea & Bros).<br />
»C<strong>om</strong>pagnie Fraissinet» (E. Ruthel).<br />
»La Nazionale» (L. Balsamo & C:o).<br />
»Anchor Line» (Holme & C:o).<br />
»British India» ( d:o d:o ).<br />
»Orient Line» ( d:o d:o ).<br />
»Société Cockerill» (\V. de Luea & Bros).<br />
»Norsk-spanske Linie» (Kellner & Lampe).<br />
»La Veloee» (Francesco Coppa).<br />
»General Steam Navigation C:o» (Maingay Robin & C:o).<br />
»Prince Line» (W. de Luea & Bros).<br />
»Società Manzi» (A. Manzi & C:o).<br />
»Leyland Line» (Aselmeyer Pfister & C:o).<br />
»Z-Line» (Maingay Robin & C:o).<br />
»Pietro Milese» (L. Balsamo & C:o).<br />
»Cunard Line» (Holme & C:o).<br />
»Gelatley Hankey Sewell & C:o» (T. Aicardi & C:o).<br />
»Nuova Linea Italo Brittanico» (Fratelli Gondrand).<br />
»Navigazione a Vapore Italiana per la Platå» (Francesco Trapani).<br />
»Société générale de Transport marhime» (A. R<strong>om</strong>anese).<br />
Den svenske Korvet »Freja» besögte i 1893 Neapel. Det internationale<br />
Hospital samt »Naples Sailors Rest» har ogsaa i det forlöbne Aar udrettet meget<br />
godt og været til Nytte for vore Sömænd. Man tillader sig derfor at anbefale<br />
disse Institutioner, s<strong>om</strong> fortjener Understöltelse. Hvad specielt Hospitalet angaar<br />
maa det ansees særdeles heldigt, at syge Sömænd tilhörende De forenede<br />
Rigers Fartöier, hvis Förere have erlagt Lire 5 til Hospitalet, erholde gratis<br />
Forpleining.<br />
Fra Juli til September Maaned hjemsögtes Neapel af Kolera.<br />
Ogsaa i 1893 ank<strong>om</strong> forholdsvis mange svenske og norske Haandværkere<br />
til Neapel for at söge Arbeide. I den Anledning skal man endnu engang fremholde,<br />
at de har ingen Udsigt til her at finde Sysselsættelse.<br />
1893 har ikke været et godt Aar for Neapels Distrikt, uagtet Hösten i<br />
det Hele var tilfredsstillende. De Bankulykker, der har hjemsögt Italien i<br />
Förening med den höie Agio samt Bestemmelsen <strong>om</strong> Toldafgifternes Erlæggelse<br />
i Metal og Koleraen har selvfölgelig virket höist generende paa Handelen i<br />
Almindelighed og Importen i Særdeleshed.<br />
Det er fremdeles förbundet med store Vanskeligheder at erholde paalidelige<br />
Opgaver over de importcrede Varers Oprindelse.<br />
Handel.<br />
Importen fra De forenede Riger bestod hovedsagelig af Jern, Hesteskosöm,<br />
Tændstikker, Papir, Fiskevarer — Klipfisk, Stokfisk, Rögesild, Ansjos — og<br />
Medicintran.<br />
Jern. Fra Sverige indförtes c:a 850 Ton (1892 e:a 550 Ton), hvoraf<br />
c:a 600 Ton turde være anvendt til Fabrikation af Spiger, Spader og Hakker.<br />
Til andre Öiemed benyttes hovedsagelig ringere Sorter, uagtet man anerkjender<br />
det svenske Jerns gode Egenskaber.
508<br />
Salgsprisen var: svensk Jern Lire 33 à 40, Best Lire 25 à 28, ringere<br />
Vare Lire 20 à 26 pr 100 Kg.<br />
Hesteskosöm. Ifölge foreliggende Opgave udgjorde Importen til Neapel<br />
91,500 Kg., hvoraf 46,500 Kg. k<strong>om</strong> fra Sverige, 30,000 Kg. fra Norditalien<br />
og 15,000 Kg. fra Österrige.<br />
Paa Grund af den store Konkurrence nedsatte Pabrikanterne Priserne og<br />
arbeidede tildels uden nogen Fortjeneste. Svensk Söm <strong>om</strong>tales meget fordelagtig<br />
og foretraskkes af de större Importörer.<br />
Der noteredes pr 100 Kg.:<br />
N:o 4 5 6 6 1 /2 7 7 1/2 8 8 1 /2 9<br />
Svensk Lire 135 120 107 102 98 94 93 90 88<br />
Österrigsk » 120 110 100 94 90 85 81 80 76<br />
Italiensk » 104 92 84 78 72 70 68 66 64<br />
Fyrstikker. Den mest gangbare Sort er Voxstikker, s<strong>om</strong> tilvirkes i Italien.<br />
Fra Sverige indförtes 18 Kasser (1892 43 Kasser). Aarsagen til den<br />
stedfundne Formindskelse maa nærmest söges i den höie Agio, s<strong>om</strong> vanskeliggjorde<br />
Importen.<br />
Salgsprisen stillede sig s<strong>om</strong> fölger: Sikkerhedsstikker Lire 1'2 5 pr 50<br />
Æsker, Lire 220 pr 100 Æsker, Lire 10 pr 500 Æsker, Lire 18·g0 pr<br />
1,000 Æsker. Italienske Voxstikker Lire 2"50 pr 144 Æsker.<br />
Papir. De forholdsvis höie Transport<strong>om</strong>kostninger fra De forenede Riger<br />
vanskeliggjör fremdeles Konkurreneen med Papirfabrikkerne i Norditalien, Österrige<br />
og Tydskland, hvorfra det Skriv- og Indpakningspapir, s<strong>om</strong> forbruges her,<br />
hovedsagelig importeres· Fra Sverige ank<strong>om</strong> 760 Baller (16,420 Kg.), s<strong>om</strong><br />
solgtes i form af Tapeter.<br />
Eskilstunavarer ere for gode og kostbare for dette Marked, L·vor Prisen<br />
spiller Hovedrollen. Der indförtes kun et lidet Parti Barberknive til Værdi<br />
af c:a Lire 100.<br />
Klipfisk. Ved Saisonens Begyndelse forefandtes ingen Beholdoing af norsk<br />
Vare og da Nyfisken var god, fandt Partierne i Begelen hurtig Afsætning efterhvert<br />
s<strong>om</strong> de ank<strong>om</strong>. Norsk Klipfisk konsumeres hovedsagelig i Provindsen,<br />
medens man i selve Neapel for en væsentlig Del anvender fransk Fisk samt<br />
Labrador og Gaspé.<br />
Norsk Klipfisk betingede gjennemsnitlig Lire 60 à 65, Labrador Lire 60<br />
à 65, Gaspé Lire 70 à 72, fransk (lavé) Lire 68; alt pr 100 Kg.<br />
Stokfisk fandt ogsaa hurtig Afsætning, uagtet Kvaliteten tildels var mindre<br />
god. De mest gangbare Sorter ere: almindelig Hollænder, italiensk Sortering,<br />
Hyse og Lange. Neapel ansees at være et godt Marked for billig og slet Vare,<br />
s<strong>om</strong> ikke kan <strong>om</strong>ssettes paa andre Pladser.<br />
Priserne vare fäste til fölgende Noteringer: almindelig Hollænder Lire 70<br />
à 72, Italiener Lire 60 à 62, Hyse Lire 47.<br />
Ogsaa i det forlöbne Aar viste der sig Tendens til at Fiskeimporten fra<br />
Norge til Neapels Distrikt mere og mere vil gaa över til Detaljisterne, medens<br />
den tidligere var koncentreret paa ganske faa Hænder og paa Grund af de<br />
lettere Transportmidler er det sandsynligt, att dette Forhold vil vedvare, uagtet<br />
de större Importörer söger at forebygge den stadig tiltagende Konkurrence.<br />
Rögesild. Man anser, at vor Sild maatte kunne blive Gjenstand for större<br />
Import end hidindtil var Tilfældet, uagtet den har en meget farlig Konkurrent
509<br />
i Yarmouthsilden, hvoraf Markedet i Regelen er overfyldt. Via Genua ank<strong>om</strong><br />
nogle mindre Partier norsk Rögesild, s<strong>om</strong> betingede Lire 7 pr Kasse, indeholdende<br />
50 Sild, og Lire 32 pr Halvtönde. (Detaljisterne holdt den i 25 à 30<br />
Cent pr Stykke.) Yarmouthsilden opnaaede Lire 25 pr Barrel à e:a 600 Stykker<br />
og 7 Cent i Detalje. Priserne variere dog meget efter Aarstiden. Den<br />
bedste Saison er fra December til Marts. Foruden de ovennævnte Sorter indföres<br />
betydelige Kvanta pressede Pilchards og Sardiner i Fade.<br />
Ansjos er endnu lidet kjendt her paa Pladsen, hvorfor der blöt <strong>om</strong>sattes<br />
et ubetydeligt Parti, s<strong>om</strong> betingede Lire 4 pr Trædunk.<br />
Mediciniran ank<strong>om</strong> i mindre Partier via Hamburg og Genua. Norsk Vare<br />
opnaaede Lire 1"50 pr Flaske (250 Gram), engelsk Lire 2'50 pr Liter; hos<br />
Apothekere stillede Priserne sig c:a 50 % höiere.<br />
Af Trælast importeredes, saavidt bekjendt, intet fra De forenede Riger,<br />
da Marinens Vaerfter i Neapel og Castellammare, s<strong>om</strong> i Regelen forbruger mindre<br />
Partier Gran, havde tilstrækkelig Belioldning deraf. Der er ingen TvivI <strong>om</strong><br />
at vor Trælast maatte kunne anvendes ogsaa til andre Öiemed, og naar den ikke<br />
har formaaet at vinde större Indpas, bör Grunden dertil söges i den bcklagelige<br />
Omstændighed, at man ved Kontrakt er tvungen til at benytte Pitchpine til de<br />
store Byggeforetagender, s<strong>om</strong> besluttedes efter Koleraepidemien i 1884, hvorhos<br />
herværende Importörer dels eie Skove i Rumænien, deh ere bundne til at tage<br />
store Kvanta Trælast fra Osterrige, hvorfor det turde være i deres Interesse<br />
at forebygge Indförsel af svensk og norsk Virke.<br />
Ifölge foreliggende Opgave udgjorde Importen i 1893 e:a 8,000 Kubikmeter<br />
Pitchpine, 46,000 Kubikmeter österrigsk Virke og 11,000 Kubikmeter<br />
Trælast fra Rumænien. Priserne vare henholdsvis Lire 61 à 62, Lire 50 à.<br />
53 og Lire 55 à 57 pr Kubikmeter.<br />
Stanley (Falklandsöarna).<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Wilh. Klouman.<br />
Den 25 febr. förlidet år var en vigtig dag, på hvilken öarna upphöjdes<br />
från nybygge till rang af koloni <strong>och</strong> erhöllo sia styrelse med all högtidlighet<br />
installerad.<br />
Handels<strong>om</strong>sättningen visar en import i värde af £ 70,000 <strong>och</strong> export £<br />
126,000. Vår ull intager alltjemt ett värderadt rum i marknaden <strong>och</strong> lemnade<br />
till utförsel öfver 3 mill. ibs. Af frusna fårkroppar exporterades <strong>om</strong>kring<br />
18,000 st.<br />
A. E. Baillon.
510<br />
Afsättningen af svenska produkter på Kapkolonien m. m.<br />
Berättelsen från stipendiaten Erik Wadner.<br />
Kapstaden den 13 juni 1894.<br />
För att erhålla en idé <strong>om</strong> Kapkoloniens <strong>handel</strong> torde intet vara mer lärorikt<br />
<strong>och</strong> på samma gång intressant än att studera tulluppbördsjournalema för<br />
de sista tjugo åren.<br />
Utförseln. Siffrorna, utvisande exporten från 1874 till 1893, en tidrymd<br />
af tjugo år, till England, britiska besittningar <strong>och</strong> andra länder, gifva många<br />
intressanta upplysningar. Jag lemnar emellertid å sido detaljer <strong>och</strong> vill här<br />
endast meddela totalvärdena af exporten under ifrågavarande tidrymd, nämligen<br />
till<br />
England £ 147,364.351<br />
Britiska besittningar » 2,069,293<br />
Andra länder » 7,771,428<br />
Införseln. Intressantare än utförselsiffrorna äro de s<strong>om</strong> beröra införseln<br />
till Kapkolonien under de sista tvenne decennierna. Under denna tid har <strong>handel</strong>n<br />
nästan fördubblats <strong>och</strong> det är ganska betecknande, att, under det att moderlandet<br />
har försäkrat sig <strong>om</strong> tillväxten i exporten från kolonien, andra länder<br />
hafva för sig vunnit ökningen i importen. Det är i synnerhet Tyskland <strong>och</strong><br />
Nordamerikas Förenta Stater, s<strong>om</strong> under de sista fem åren förstått att arbeta<br />
sig in i Kapkoloniens <strong>handel</strong>. En del af siffrorna gifva ämne till rika <strong>och</strong><br />
upplysande betraktelser, emedan de visa huru införseln vuxit <strong>och</strong> fördelats.<br />
Ar 1874 sågo talen ut på följande sätt:<br />
England £ 4,351.432<br />
Britiska besittningar s> 563,812<br />
Andra länder J> 642.971<br />
Under de sex följande åren skönjes föga förändring, men 1880 både siffrorna<br />
svällt ut till resp. £ 6,124,424, £ 747,881 <strong>och</strong> £ 790,553. 1882<br />
var ett hårdt är för kolonien <strong>och</strong> till 1888 gick importen ofta ned till hälften<br />
mot hvad den varit förut. Men en pånyttfödelse för <strong>handel</strong>n stundade med<br />
1889 <strong>och</strong> detta år kunde uppvisa glädjande siffror eller resp. S. 7,098,463,<br />
£ 442,659 <strong>och</strong> £ 904,943. Tillväxten i införseln från andra länder är en<br />
märklig företeelse detta år <strong>och</strong> 1892 kunde till det sistnämnda talet ytterligare<br />
läggas £ 200,000, under det att importen från England ej märkbart<br />
ökats. Förra året tyckes emellertid moderlandet ha tagit ett nytt tag <strong>och</strong> ökat<br />
sin utförsel till kolonien, så att den steg till £ 9,203,317. Från britiska<br />
besittningar k<strong>om</strong>mo £ 667,445 <strong>och</strong> från andra länder £ 1,494,044.<br />
Importartiklar.<br />
Hvad s<strong>om</strong> importeras är af större värde för oss att taga känned<strong>om</strong> <strong>om</strong>,<br />
<strong>och</strong> det är ganska lärorikt att jemföra 1893 års införsel med 1892 års.<br />
Smör, s<strong>om</strong> man kunde vänta att ett land med så goda beten s<strong>om</strong> Sydafrika<br />
skulle kunna frambringa i tillräcklig mängd att tillfredsställa den smörätande
511<br />
befolkningens behof, infördes tillsammans med margarin till ett belopp af<br />
1,659,601 lbs, i värde af £ 83,753 — en ökning från 1892 af £ 28,906.<br />
Ost är äfven en artikel, hvarefter kolonisterna ej behöfde sända 6,000<br />
eng. mil, <strong>om</strong> mera lades an på mejerihandtering. Under nuvarande tillstånd<br />
kunde importörerna af denna förnödenhetsvara glädja sig åt en införsel, s<strong>om</strong><br />
med 25 % öfversteg föregående års.<br />
Ljus tillverkas i kolonien, men detta hindrar ej att ljus infördes för<br />
£ 88,954 — en tillväxt från föregående år af £ 25,050.<br />
Införseln af åkerbruksredskap växte äfvenledes med 25 % <strong>och</strong> växer allt<br />
efter s<strong>om</strong> landet börjar brukas.<br />
Af gjutgods <strong>och</strong> smiden har importerats 20 % mer än under år 1892<br />
<strong>och</strong> i jern, stål <strong>och</strong> plåt har införseln också stigit.<br />
Oaktadt möbler tillverkas härute i stor skala, har en ökning af 28 %<br />
inträdt i införseln af denna vara.<br />
Det finnes knappast någon bransch, in<strong>om</strong> hvilken ej stegrad import gjort<br />
sig märkbar <strong>och</strong> i gen<strong>om</strong>snitt visar 1893 års införsel en ökning af 17 %<br />
mot 1892.<br />
Jag närsluter öfversigt af importen till Kapkolonien för 1892 <strong>och</strong> 1893<br />
af produkter, s<strong>om</strong> intaga en sådan plats in<strong>om</strong> vår svenska industri, att de äro<br />
eller kunna blifva föremål för export hit ut, äfvens<strong>om</strong> ett utdrag ur tulljournalerna<br />
öfver införseln från Sverige till Kapkolonien under de sista tvenne<br />
åren. Denna senare tablå är med undantag af siffrorna för träimporten ej tillförlitlig,<br />
emedan, sås<strong>om</strong> jag äfven i en föregående berättelse nämnt, öfriga<br />
varor sällan skeppas direkt från Sverige, utan <strong>om</strong>lastas i engelsk eller tysk<br />
hamn <strong>och</strong> då ink<strong>om</strong>ma s<strong>om</strong> dessa länders produkter. Varans fabrikationsort<br />
behöfver ej angifvas vid tulldeklaration.<br />
Engelskt <strong>och</strong> utländskt gods på den sydafrikanska marknaden.<br />
Den tid är förbi då England helt <strong>och</strong> hållet d<strong>om</strong>inerade <strong>handel</strong>n i sina<br />
kolonier. Tyskarne <strong>och</strong> amerikanarne arbeta nu med en sådan energi, att de<br />
tvinga de engelska köpmännen att innesluta deras produkter i sin försäljning.<br />
Och engelsmannen finner äfven att han in<strong>om</strong> många branscher kan fylla sitt<br />
behof billigare <strong>och</strong> bättre gen<strong>om</strong> utländska varor än gen<strong>om</strong> engelska. De båda<br />
nämnda nationerna hafva äfven ökat sin styrka gen<strong>om</strong> att på platsen hålla<br />
egna <strong>om</strong>bud, s<strong>om</strong> arbeta efter ett väl organiseradt system. Köpmannen må<br />
vara aldrig så mycket öfvertygad <strong>om</strong> de engelska varornas förträfflighet <strong>och</strong><br />
företräde <strong>och</strong> att deras bättre qvalitet mer än väl ersätter deras högre pris,<br />
men han måste hålla i lager hvad kunderna önska, <strong>och</strong> der smakfrågan ej har<br />
med saken att göra, måste han köpa hvarest han kan få varorna billigast, för<br />
att undvika financiel undergång. I många produkter äro företrädena på tyskarnes<br />
<strong>och</strong> amerikanarnes sida <strong>och</strong> det kan ej heller förnekas att efterfrågan å<br />
utländskt gods växer, under det att engelskt gods håller sig pi samma nivå<br />
s<strong>om</strong> förut eller är på retur. Detta förhållande är att söka i den ihärdighet<br />
<strong>och</strong> planmessighet, hvarmed tyska <strong>och</strong> amerikanska firmor arbeta <strong>och</strong> deras<br />
sträfvan att göra sig förtrogna med landets behof.<br />
Amerikanarne arbeta på ett utmärkt <strong>och</strong> billigt sätt, hvar<strong>om</strong> jag ej kan<br />
underlåta att nämna några ord. En resande sändes ut af t. ex. sex firmor<br />
in<strong>om</strong> olika branscher, hvilka betala hans utgifter <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mission »pro rata»,
512<br />
så att <strong>om</strong> resanden säljer för en firma tre gånger så mycket s<strong>om</strong> för en annan,<br />
så betalar den förra tre gånger sä mycket s<strong>om</strong> den senare, under det att, <strong>om</strong><br />
han ej erhåller någon order för en af firmorna, <strong>om</strong>kostnaderna betäckas af de<br />
andra. Sedan regelbunden ångbåtsförbindelse k<strong>om</strong>mit till stånd mellan New-<br />
York <strong>och</strong> Kapkolonien, har detta system mer <strong>och</strong> mer framträdt <strong>och</strong> stora beställningar<br />
öfvergått till amerikanarne.<br />
Det gods, in<strong>om</strong> hvilket den starkaste konkurrensen råder, är gjutgods,<br />
alla slags smiden <strong>och</strong> metallvaror. I hvad engelsmännen kalla »specialities» <strong>och</strong><br />
amerikanarne »notions» hafva de senare tillförsäkrat sig en vidsträckt marknad<br />
i Sydafrika. Detaljhandlarne <strong>och</strong> allmänheten hafva oftare tillfälle att se amerikanska<br />
nyheter än engelska <strong>och</strong> följden är att uppmärksamheten drages till de<br />
förra. Ej heller kan man undgå att finna att de amerikanska artiklarne äro<br />
händigare <strong>och</strong> utmärka sig för genialitet på samma gång s<strong>om</strong> de äro billiga.<br />
I allmänhet är det emellertid tyskarne, s<strong>om</strong> i gjutgods <strong>och</strong> smiden gen<strong>om</strong> sina<br />
låga pris förderfva marknaden. Det är förvånande huru billigt de sälja lås <strong>och</strong><br />
nycklar, gjutgods af alla slag, äfvens<strong>om</strong> emaljeradt gods <strong>och</strong> smiden. Tyskarne<br />
förstå också att reducera kostnaderna gen<strong>om</strong> ett nytt packningssätt, nämligen<br />
att packa mindre gjutgods i pappaskar <strong>och</strong> uppsätta knifvar <strong>och</strong> andra lättare<br />
smiden å papp i stället för den <strong>om</strong>sorgsfulla, men på samma gång dyrare packningen<br />
i starkt papper, hvilket förfaringssätt användes af engelska fabrikanter.<br />
Under det år jag varit här har min tid tagits i anspråk af följande svenska<br />
fabrikat:<br />
Hästskosöm. Efter att noga hafva undersökt förhållandena <strong>och</strong> utsigterna<br />
för svensk hästskosöm här, beordrade vi från en fabrik en större qvantitet —<br />
800 lådor. Vi gjorde till vår uppgift att inarbeta det goda fabrikat, s<strong>om</strong> var<br />
Jemnadt i våra händer, men stötte på svåra hinder, hvilka vi emellertid ej lemnat<br />
ur räkningen. Vi vände oss först till engrosköpmännen, men ingen ville<br />
gerna taga upp våra söm, af anledning s<strong>om</strong> vi snart fingo veta. De allra flesta<br />
större köpmännen in<strong>om</strong> jernvarubranschen (<strong>och</strong> äfven in<strong>om</strong> andra branscher)<br />
äro mer eller mindre beroende af hus i England, s<strong>om</strong> bisträcka dem med så väl<br />
varor s<strong>om</strong> penningar. Följden är att de ej kunna köpa sjelfständigt, utan nästan<br />
allt går gen<strong>om</strong> deras Londonhus eller agenter i England. Efter att hafva<br />
funnit orsaken till deras obenägenhet att göra direkt med oss eller de fabriker<br />
i Sverige s<strong>om</strong> vi representera, måste vi förändra taktik <strong>och</strong> i stället arbeta<br />
med detaljhandlarne <strong>och</strong> direkta förbrukare af varorna. Vi lyckades snart att<br />
öfvertyga hofslagarne i Kapstaden <strong>och</strong> <strong>om</strong>nejd <strong>om</strong> våra hästskosöms goda qvalitet<br />
<strong>och</strong> företräde framför andra fabrikat, s<strong>om</strong> de hittills användt, <strong>och</strong> hafva<br />
vi placerat 600 lådor. Vi hafva erhållit smickrande <strong>om</strong>dömen <strong>om</strong> fabrikatets<br />
godhet, hvilka utlåtanden vi låtit trycka <strong>och</strong> sprida. Sedan nu smederna med<br />
förkärlek börjat använda det svenska fabrikatet draga köpmännen öronen åt sig<br />
<strong>och</strong> skola så småning<strong>om</strong> nödgas förse sig med våra hästskosöm.<br />
Hästskor. Häraf hafva vi mottagit ett ton på prof, gjorda efter modeller,<br />
s<strong>om</strong> vi sändt hem. Dessa modeller hafva emellertid ej följts till alla delar,<br />
utan afvika de skor vi hafva fått ut betydligt. De äro groft <strong>och</strong> klumpigt<br />
gjorda <strong>och</strong> visa att vår fabrik ej varit sin uppgift vuxen. De engelska hästskor,<br />
s<strong>om</strong> införas till kolonien, äro smidiga <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorgsfullt gjorda samt framstälda<br />
af stål. De engelska hästskorna ställa sig äfven billigare än de svenska<br />
vi mottagit, hvarför det var <strong>om</strong>öjligt att räkna på framgång för våra hästskor.<br />
Jag är förvissad <strong>om</strong> att svenskt fabrikat skall kunna uppdrifvas till samma
513<br />
grad, <strong>om</strong> ej högre, än engelskt <strong>och</strong> äfven vara i stånd att täfla i pris. Derför<br />
att detta första försök strandat gifva vi ej upp saken, utan stå fortfarande till<br />
tjenst med profver <strong>och</strong> alla de upplysningar, s<strong>om</strong> fordras för att nä ett gynsamt<br />
resultat.<br />
Yxor. Med dem fingo vi genast mothugg under påstående, att våra svenska<br />
yxor ej kunde mäta sig med amerikanskt fabrikat. Vi hafva emellertid<br />
bevisat att svenska yxor kunna i qvalitet till <strong>och</strong> med vara amerikanska öfver-<br />
Iägsna <strong>och</strong> i prisfrågan kunna vi äfven upptaga täflingen. När jag framför<br />
tviflarens ögon med en vanlig liten svensk handyxa från vår fabrik afhugger<br />
en engelsk tre tums spik, utan att det ringaste märke synes å eggen, anser han<br />
sig öfvertygad.<br />
vinna marknad.<br />
Vi hafva sålt <strong>om</strong>kring 200 dussin <strong>och</strong> skola nog med tiden<br />
Spisar. Svenskt fabrikat af denna artikel har, sås<strong>om</strong> jag en gång förut<br />
nämnt, vunnit ett godt namn <strong>och</strong> äro sedan många år tillbaka hit infördt af<br />
en svensk köpman, hvars efterföljare fortfarande med framgång för ett välkändt<br />
fabrikat. Vi hafva också afsatt ett hundratal <strong>och</strong> våra köpare uttala sin belåtenhet<br />
med de spisar s<strong>om</strong> de erhållit. Det är att beklaga, att så många<br />
spisar vid framk<strong>om</strong>sten hit skola vara bräckta eller sönderslagna. Detta förhållande<br />
är att söka dels i packningssättet <strong>och</strong> dels i godsets tunnhet <strong>och</strong> skörhet.<br />
För att göra besparing i jern, men kanske mera för prydlighets skull,<br />
göra de svenska gjuterierna spisdelarne så tunna, att redan en obetydlig stöt<br />
förorsakar en bräcka eller flera. Jag påminner mig huru försigtigt man måste<br />
gå tillväga vid transporten i Sverige från bruket till jernvägsstationen <strong>och</strong> vidare<br />
för att spisen skulle framk<strong>om</strong>ma i godt skick. Det är derför ej att förundra<br />
sig öfver, <strong>om</strong>, efter flera <strong>om</strong>lastningar i Göteborg <strong>och</strong> Hamburg <strong>och</strong> mindre<br />
<strong>om</strong>sorgsfull lossning i hamnarne härute, spisarne framk<strong>om</strong>ma i ett sorgligt<br />
tillstånd. Men hufvudorsaken att det är så svårt att bevara spisarne är ej så<br />
mycket att söka i det spröda materialet — ty så många andra ännu mer ömtåliga<br />
artiklar framk<strong>om</strong>ma vanligen i godt skick — s<strong>om</strong> icke mer i packningssättet.<br />
Spisarne inpressas i lådor af tjocka 1"—1 1/2" bräder, <strong>om</strong>stoppade med<br />
litet halm. Lådorna äro starka nog — alldeles för tunga <strong>och</strong> massiva för att<br />
kunna användas för transport på jernvägarne i kolonien för de höga frakternas<br />
skull —, men det är i inpackningen af spisen s<strong>om</strong> felet ligger. Antingen är<br />
lådan litet för stor, hvarvid vid <strong>om</strong>hvälfningar godset erhåller dubbla stötar,<br />
eller också är lådan väl liten <strong>och</strong> pressar sönder det ömtåliga gjutgodset. Det<br />
vore bättre att packa dem sås<strong>om</strong> de engelska <strong>och</strong> amerikanska spisarnc, med<br />
endast några tvärslår å ömse sidor <strong>och</strong> deremellan halm. Då se sjåarne eller<br />
deras förmän med hvad gods de hafva att göra <strong>och</strong> taga mer <strong>om</strong>sorg der<strong>om</strong>.<br />
Målas dervid på en af yttersidorna »With care» eller »Careful handling», så<br />
gör det god nytta.<br />
Knifsmiden <strong>och</strong> saxar. En icke obetydlig artikel hafva de knifvar varit,<br />
s<strong>om</strong> gå under namn af »Mechanieal Knivess, »Swedish Knives» eller »Norwegian<br />
Knives», men efterfrågan är i aftagande. Det är märkvärdigt att de så många<br />
år förmått hålla sig inne på den engelska marknaden, då man tager i betraktande,<br />
att öppnandet af en dylik knif tager mycket längre tid i anspråk än<br />
fallet är med en vanlig fällknif. Folk börja tröttna på den egend<strong>om</strong>liga konstruktionen.<br />
Vi hafva afsatt rätt mycket af dessa Eskilstunaknifvar, men de<br />
äro ej lättsålda. Rakknifvar gå bättre, men afsättningen för denna artikel är<br />
äfven ganska begränsad. De engelska »hollowground», s<strong>om</strong> nu eftergöras i<br />
Eskilstuna, äro <strong>om</strong>tyckta, enär de äro både bättre <strong>och</strong> billigare än de flesta<br />
engelska fabrikat. Få »boer» raka sig — lika litet göra negrerna.
514<br />
För svenska saxar hafva vi fått några goda order <strong>och</strong> hafva utsigter att<br />
erhålla flera.<br />
Kläden. En klädesfabrik i Sverige uppdrog åt mig att sälja dess mollskinn<br />
i Sydafrika. Ehuru jag hyste föga hopp att kunna konkurrera med engelska<br />
<strong>och</strong> tyska fabrikat, grepo vi dock verket an, så mycket hellre s<strong>om</strong> fabriken<br />
i fråga gen<strong>om</strong> att sända oss lämpliga profver, äfvens<strong>om</strong> en sändning<br />
passande tyger, visade sig förstå hvad s<strong>om</strong> erfordras för att börja inarbeta en<br />
vara. Prisen voro också väl afvägda, så att vi dermed kunde täfla <strong>och</strong> nu<br />
hafva vi sålt konsignationspartiet <strong>och</strong> äfven haft nöjet hemsända beställningar.<br />
Plogar. Mycken tid har jag offrat på att inarbeta svenska plogar af åtskilliga<br />
typer, men mina bemödanden hafva hittills krönts med liten framgång.<br />
De plogar, s<strong>om</strong> vi fått ut, äro för dyra <strong>och</strong> olämpliga för den sydafrikanska<br />
jorden. Vi hafva väl sålt ett parti till Transvaal, men vår köpare, s<strong>om</strong> dermed<br />
tänkte göra ett experiment, meddelar oss, att han hittills misslyckats <strong>och</strong><br />
kan ej sälja plogarne utan att vissa förändringar dermed företagas, hvar<strong>om</strong> vi<br />
underrättat vår fabrik. Det är icke mer än ett slags svenska plogar s<strong>om</strong> gå<br />
bär <strong>och</strong> det är Åkers n:o 4 <strong>och</strong> n:o 5. Denna plogsort är stark <strong>och</strong> billig,<br />
med groft byggd kropp <strong>och</strong> trästyre, med eller utan hjul. Kropparne ensamt<br />
säljas äfven mycket, då brukaren i s<strong>om</strong>liga delar af landet föredrager att göra<br />
styret efter sitt eget hufvud.<br />
För svenska fabrikat af åkerbruksredskap skulle utan tvifvel en god marknad<br />
kunna upparbetas i Sydafrika, men det tager mycken tid <strong>och</strong> stora kostnader<br />
i anspråk. Redskapen fordra stort utrymme för att lämpligt utställas samt vidsträckt<br />
<strong>och</strong> kostsam annonsering.<br />
Möbler <strong>och</strong> stolar. Af vidgående utdrag ur tulluppbördsjournalen finna vi<br />
att möbler äro en af de artiklar, s<strong>om</strong> utgöra föremål för största införseln till<br />
kolonien. Detta förhållande är så mycket mer anmärkningsvärdt s<strong>om</strong> möbeltillverkningen<br />
är en af de industrier, s<strong>om</strong> skridit längst fram i detta land.<br />
Den siar dock ej så högt s<strong>om</strong> man skulle vänta med den rika tillgång på<br />
lämpliga träslag s<strong>om</strong> förefinnes. Det inhemska fabrikatet är merendels groft<br />
arbetadt <strong>och</strong> vårdslöst hopk<strong>om</strong>met <strong>och</strong> hänsyn tages mer till qvantitet än qvalitet.<br />
För boerna <strong>och</strong> dem s<strong>om</strong> ej sett bättre är det godt nog, men européerna,<br />
s<strong>om</strong> här nedsätta sig, hafva större anspråk på k<strong>om</strong>fort <strong>och</strong> denna tillfredsställes<br />
hufvudsakligen gen<strong>om</strong> importerade möbler.<br />
Denna bransch fordrar ett noggrant studium <strong>och</strong> man bör vara väl förtrogen<br />
med förhållandena härute <strong>och</strong> den smak, s<strong>om</strong> råder bland de många<br />
olika nationerna s<strong>om</strong> här mötas, för att bilda sig säkra <strong>om</strong>dömen. Jag tycker<br />
mig finna att för svenska stolar <strong>och</strong> möbler en god marknad skulle kunna upparbetas.<br />
Med endast katalog <strong>och</strong> prislista i hand k<strong>om</strong>mer man emellertid ej<br />
långt. Ofver hufvud taget kan man ej sälja något i detta land utan att förevisa<br />
prof, <strong>och</strong> icke nog härmed, <strong>om</strong> köpmannen bestämmer sig för en beställning,<br />
fordrar han att säljaren genast skall vara redo att leverera den eller åtminstone<br />
en del. enär han ej vill vänta en längre tid, d. v. s. tills varorna<br />
efterskrifvits <strong>och</strong> efter månader levereras. Från de stora lager, s<strong>om</strong> här finnas<br />
upplagda, har han blifvit van att få sitt behof täckt utan dröjsmål <strong>och</strong> detta<br />
förhållande är ofta ett hinder för oss, då vi ej på vinst <strong>och</strong> förlust kunna införskrifva<br />
gods, hvilket vi ej med säkerhet veta kan säljas med förtjenst, utan<br />
först måste sondera terrängen. Försöksvis beordrade vi ett parti stolar <strong>och</strong><br />
bord, för hvilket vi erhöllo låg frakt med seglare från Hamburg, <strong>och</strong> lyckades<br />
snart nog finna afsättning för största delen af detta parti. De ursprungliga<br />
svenska pinnstolarne med tjocka sitsar äro svårsålda, emedan sitsarne ej lämpa
515<br />
sig för detta klimat, varande alldeles för varma. Dertill k<strong>om</strong>mer att vid transport<br />
de äro för tunga. Lätta stolar med perforerade sitsar passa för Sydafrika<br />
<strong>och</strong> de äro lättare att sälja. Prydliga <strong>och</strong> billiga bord hafva äfven god afsättning<br />
<strong>och</strong> vår första beställning har nu efterföljts af flera.<br />
Det är skada att vi aldrig kunna räkna på direkt lägenhet från Sverige<br />
hit ut, utan måste godset sändas med ångare från Göteborg till Hamburg, hvarifrån<br />
segelfartyg med blandad last »general cargo» för Kap afgår hvarje månad.<br />
Möbler skrymma för mycket, oaktadt vi mottaga dem i lösa delar att här hopsättas,<br />
för att utan alldeles för höga fraktkostnader befordras med ångare ut.<br />
De beställningar, s<strong>om</strong> vi nyligen tillförsäkrat oss, äro en samling olika<br />
slags möbler <strong>och</strong> stolar, hvarigen<strong>om</strong> våra köpare vilja känna sig för <strong>och</strong> se hvad<br />
vi i denna väg kunna åstadk<strong>om</strong>ma i Sverige. Om utförandet utfaller till belåtenhet<br />
är jag öfvertygad <strong>om</strong> att de skola bereda en god början för svenska<br />
stolar <strong>och</strong> möbler i Sydafrika.<br />
Ut<strong>om</strong> i här ofvan uppräknade artiklar hafva vi äfven hunnit uträtta ett<br />
godt arbete i stål, tändstickor, sågar, sprutslangar m. m., hvar<strong>om</strong> jag skall<br />
hafva äran inberätta i nästa rapport.<br />
Införsel till Kapkolonien af artiklar, s<strong>om</strong> äro eller kunna blifva föremål<br />
för export från Sverige:<br />
1892 1893<br />
Landtbruksredskap £ 61,410 77.601<br />
Öl » 80,919 86.985<br />
Borstbinderivaror » 14 965 20.992<br />
Smör <strong>och</strong> margarin » 57.258 83.753<br />
Ljus » 68,035 88,954<br />
Cement » 25,737 24.903<br />
Ost B 36.675 42.972<br />
Porslins- <strong>och</strong> krukmakeriarbeten » 58,370 67,202<br />
Möbler » 176,507 242,954<br />
Smiden <strong>och</strong> gjutgods B 554,324 698.928<br />
Jern i stänger, bultar etc. » 29,310 36,914<br />
Jernplåt » 144,357 177,784<br />
Tändstickor » 2,401 3.420<br />
Tvål » 64,161 80.500<br />
Trävaror: oarbetade _ » 166,348 161,494<br />
hyflade B 73,572 75,698<br />
arbetade, undant. möbler » 58,191 76.033<br />
Införsel till Kapkolonien af produkter från Sverige under år 1893, enligt<br />
tulluppbördsjournal:<br />
Mängd Värde, £<br />
Trävaror: oarbetade k.-fot 2,371,476 116.255<br />
hyflade » 409.131 22,756<br />
bearbetade, undant. möbler » 6,048<br />
Tändstickor gross 13,750 866<br />
Gjutgods <strong>och</strong> smiden 228<br />
Ankare <strong>och</strong> ketting 50<br />
Skeppsförnödenheter 83
516<br />
Skeppsdelar, master, spiror etc 388<br />
Möbler 26<br />
Öl gäll. 264 66<br />
Preserveradt kött lbs 810 6<br />
Cigarrer st. 1,450 5<br />
Tändsticksplint 5<br />
Pappersvaror 10<br />
Linnevaror _. 6<br />
Diverse produkter 206<br />
Honolulu.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Erik Wadner.<br />
Intet svenskt, men 1 norskt fartyg <strong>om</strong> 1,422 ton besökte distriktet.<br />
Hela exporten af inhemska <strong>och</strong> främmande produkter uppgick till nära<br />
11 mill. doll. mot 8'/5 mill. året förut. Importen hade ett värde af 4'/s<br />
mill. doll. mot 4 mill. år 1892. Af hela <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättningen faller mer än<br />
93 % på Förenta Staterna.<br />
De förnämsta utförselsartiklarne voro: socker 331 mill. lbs (värde öfver<br />
10 mill. doll.) <strong>och</strong> ris 8 mill. lbs (10 mill. doll.) samt bananer, kaffe, hudar<br />
<strong>och</strong> skinn. Exporten af socker öfversteg föregående årets med 67 mill. lbs<br />
<strong>och</strong> nära 3 mill. doll. i värde. Deremot visade exporten af ris <strong>och</strong> hudar någon<br />
minskning.<br />
Aret har för öfrigt varit det sämsta i öarnes hela historia <strong>och</strong> någon förbättring<br />
synes ej gerna möjlig utan att Havai k<strong>om</strong>mer under Förenta Staternas<br />
protektorat eller får sin ställning s<strong>om</strong> stat på annat sätt lämpligt ordnad.<br />
Hela eländet beror derpå att den demokratiska regeringen i Washington tagit<br />
bestämdt parti för den infödda befolkningen utan allt afseende på de hvites<br />
behof <strong>och</strong> önskningar. En monarkisk styrelse vore säkert den bästa, men då<br />
Förenta Staterna icke skulle tåla någon annan regent än en färgad, måste saken<br />
förfalla.<br />
Att under sådana förhållanden uttala sig <strong>om</strong> öarnes materiella framåtskridande<br />
är onödigt. Till <strong>och</strong> med den stora utförseln af socker innebär<br />
ingalunda något välstånd hos plantageegarne, af hvilka måDga tvärt<strong>om</strong> ha det<br />
ganska bekymmersamt. I hög grad välgörande vore en ändring i Förenta Staternas<br />
sockertull, så länge ömsesidighetstraktaten består. Ett stort hinder för<br />
landets välstånd är vidare det billiga arbetssystem, s<strong>om</strong> upprätthålles på planlagerna.<br />
Häri kunna japanerna finna sig, men å andra sidan hafva de så små<br />
behof, att de sås<strong>om</strong> konsumenter icke blifva af någon betydelse. Vida bättre<br />
vore en ordentlig befolkning af hvita.<br />
Förenta Staterna synas nu lägga en viss vigt på Perlhamnen nära Honolulu<br />
<strong>och</strong> k<strong>om</strong>ma möjligen att på grund af gällande traktat göra anspråk på densamma.<br />
Om så vore att amerikanska flaggan hissades der, kunde detta nog<br />
medföra sin nytta både för härvarande regering <strong>och</strong> för affärslifvet på öarne.<br />
H. W. Schmidt.
Bremen.<br />
517<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet var följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Sverige med last 54 11,035<br />
» Norge » 2 510<br />
» andra länder » 21 8,053<br />
» B i barlast 21 4,853<br />
Afgångna: till Sverige med last 35 7,145<br />
B » i barlast 9 3,344<br />
B Norge med last 1 111<br />
» » i barlast 3 679<br />
» andra länder med last 12 3,431<br />
» B i barlast 37 10,129<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Norge med last 63 19,069<br />
B » i barlast 2 2,110<br />
» Sverige med last 5 1,592<br />
» andra länder » 32 18,777<br />
» » i barlast 38 12,776<br />
Afgångna: till Norge med last 51 17,159<br />
» » i barlast 17 8,463<br />
B Sverige med last 6 793<br />
B B i barlast 1 353<br />
» andra länder med last 16 8,056<br />
» B i barlast 51 21,071<br />
Bruttofrakten utgjorde för:<br />
Svenska fartyg, ank<strong>om</strong>na kr. 285,223<br />
» » afgångna B 66,799<br />
Norska » ank<strong>om</strong>na » 586,129<br />
» B afgångna B 178,427<br />
Redogörelseåret var till sina resultat ganska medelmåttigt, eburu ej affärslifvet<br />
led några svårare rubbningar <strong>och</strong> den så mycket fruktade koleran uteblef.<br />
Handels<strong>om</strong>sättningen med de Förenade rikena visar emellertid glädjande<br />
siffror. Bremens hela <strong>handel</strong> visar en införsel i värde af <strong>om</strong>kr. 723 mill. mk<br />
<strong>och</strong> en utförsel, s<strong>om</strong> kan anslås till öfver 676 mill. mk, eller en total<strong>om</strong>sättning<br />
af <strong>om</strong>kr. 1,400 mill. mk. hvilket något understiger de föregående trenne<br />
årens. Beträffande affärsförhållandena i allmänhet tillåter jag mig hänvisa till<br />
härvarande <strong>handel</strong>skammares berättelse, hvilken jag förut haft äran öfversända,<br />
samt till Bremer Banks redogörelse <strong>och</strong> Fockes Vollbericht.
518<br />
Hvad angår rederirörelsen inskränker jag mig till att nämna att bolaget<br />
»Neptun» äter utdelat 6 %, »Hansa» 4 1/2 % <strong>och</strong> särskildt på sin ostasiatiska<br />
fart endast 2 %, medan »Norddeutsche Lloyd» väntas lemna 3 %. Sistnämnda<br />
bolag har utvidgat sina linier <strong>och</strong> för den skull ökat sin materiel.<br />
Förbättringen af Wesers nedre lopp kan nu anses afslutad <strong>och</strong> kunna<br />
nu 5 meter djupgående fartyg, vid högvatten ännu större, taga sig ända upp<br />
till Bremen. De stipulationer, s<strong>om</strong> hittills galt för lossning <strong>och</strong> för utvandrarebefordring,<br />
äro oförändrade, liks<strong>om</strong> intet nytt är att <strong>om</strong>förmäla beträffande<br />
kanalväsendet,<br />
förestå.<br />
ehuru åtskilliga förändringar i dess planläggning utan tvifvel<br />
Norska ångarne »Bremen» <strong>och</strong> »Kong Sigurd» hafva liks<strong>om</strong> året förut<br />
uppehållit sin veckofart mellan vår hamn <strong>och</strong> Kristiania, <strong>och</strong> det förut <strong>om</strong>nämnda<br />
bolaget Neptun underhöll likaledes under året sin regelbundna fart på<br />
Norges vestkust <strong>och</strong> Spanien.<br />
Från svenska fartyg afmönstrade 30 sjömän <strong>och</strong> från norska 71; påmönstringarna<br />
voro resp. 9 <strong>och</strong> 46.<br />
Vicekonsuln i Papenburg meddelar, att trävarumarknaden var temligen<br />
trög <strong>och</strong> prisen så låga, att importörerna hade föga skäl att vara belåtna. Vid<br />
årets slut uppgick deras lager till <strong>om</strong>kr. 10,000 std. Införseln af trälast uppgick<br />
till 7,200 std från Sverige, 2,700 std från Norge, 6,800 std från Ryssland<br />
<strong>och</strong> 3,600 std från tyska Ostersjöhamnar.<br />
Frakten för trävaror noterades pr std: från Sverige <strong>och</strong> Ryssland 27,<br />
från Norge 20 <strong>och</strong> från tyska Ostersjöhamnar 27 mk.<br />
Utförseln af cokes var rätt ansenlig <strong>och</strong> skulle varit större, <strong>om</strong> icke många<br />
fartyg föredragit att afgå i barlast. Frakten var pr ton:<br />
till Sverige cokes 5 à 6 1 /,, kol 3'/, à 4 mk<br />
» Norge<br />
» Danmark<br />
»<br />
»<br />
4V, à 7'/s,<br />
5 à 6'/2, » 5 à 5 1 » Byssland » 5 à 6<br />
/, »<br />
1 /,,<br />
» tyska Ostersjöhamnar » 5 à 7, » 4 1 /» à 6 »<br />
» Frankrike » 7 à 8'/j, \> 5 »<br />
Handelsutbytet med de Förenade rikena var under 1893:<br />
Införsel fr. Sverige Utförsel till Sverige<br />
Närings- <strong>och</strong> njutningsmedel Mk 368.488 5,347.079<br />
Råämnen » 1,427.629 966,317<br />
Halffabrikat » 751,090 223.555<br />
Industriartiklar » 28.070 124,844<br />
Mk 1,899,277 6,661,795<br />
I införseln märktes följande värden i mk: trävaror 1,266,000, hafre 257,000,<br />
fisk <strong>och</strong> sill 110,000, gatsten 65,000, jernmalm 53,000, jern, oarb., 26,000,<br />
stål 35,000, div. jernmanufaktur 44,000, eldfast tegel 24,000, papper 10,000<br />
<strong>och</strong> tändstickor 3,600 mk.<br />
I utförseln: kaffe 1,341,000 mk, ris 1,206.000, tobak <strong>och</strong> cigarrer<br />
2,390,000, petroleum 320,000, rågmjöl 222,000, b<strong>om</strong>ull 188,000, ull 53,000,<br />
stenkol 110,000, spirituosa 65,000, cederträ 59,000, socker 32,000, oljekakor<br />
66,000, kemikalier 20,000, färgstofter 55,000, ullgarn 113,000, koppar 92,000,<br />
div. jernvaror 63,000 <strong>och</strong> andra metaller 33,000 mk.
519<br />
Införsel fr. Norge Utförsel till Norge<br />
Närings- <strong>och</strong> njutningsmedel Mk 65.084 3.579,193<br />
Råämnen » 466,409 329,262<br />
Halffabrikat » 93,553<br />
Industriartiklar B 21,757 296,962<br />
I införseln märktes: granit <strong>och</strong> gatsten 34,000 mk, trävaror 350,000 <strong>och</strong><br />
trän 49,000 mk. I utförseln: räg- <strong>och</strong> hvetemjöl 850,000 mk, tobak 1,545,000,<br />
kreatursfoder, kli m. m. 70,000, petroleum 120,000, ull 49,000, div. jern<strong>och</strong><br />
stålvaror 320,000 mk m. m.<br />
Triest den 17 juni 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
II.*<br />
Herm. S. Gerdes.<br />
Enligt rapport från vicekonsuln i Spalato besöktes dervarande hamn icke<br />
under året af vare sig svenska eller norska fartyg. Den 7 oktober invigdes<br />
den stora för lastning <strong>och</strong> lossning synnerligen beqväma molon San Pietro. I<br />
Spalato hafva på senare åren etablerat sig flere betydande exporthus i vin,<br />
konjak, läder, hö m. m.<br />
Af stockfisk infördes till distriktet från Norge 1,463,000 kg. <strong>och</strong> af fisk<br />
tran 241,000 kg.<br />
Från Sverige k<strong>om</strong> ett parti stål <strong>och</strong> jern, tills. 175,900 kg.<br />
Totalvärdet af införseln från Sverige <strong>och</strong> Norge uppgick till <strong>om</strong>kr. 204,000<br />
gulden, emot 230,000 gulden förgående året.<br />
Fraktmarknaden var mycket flau för ångare från Triest: för stäfver till<br />
Bordeaux 15 frcs pr ton rymd <strong>och</strong> 16 frcs pr ton vigt. Dessa satser nedgingo<br />
längre fram till 11 à 13 fres. För Marseille <strong>och</strong> Cette noterades för<br />
ångare oförändradt 10 à 12 frcs; seglare erhöllo 9 à 10 frcs pr ton k 42<br />
franska kub.-fot eller 1,000 kg. vigt. Träfrakterna på italienska hamnar stipulerades:<br />
Catania 14, Messina 15 <strong>och</strong> Palermo 17 lire.<br />
På frihamns<strong>om</strong>rådet får Triest snart en ny molo färdig, hvarest alla fartyg<br />
få begagna de hydrauliska kranarne mot en afgift af 9 gulden pr dag eller<br />
1 1/2 gulden pr timme. Kol kunna dock lossas utan tillhjelp af kran, på norra<br />
sidan af molon.<br />
Otto von Leitenburg.<br />
Afd. I se sid. 248.
520<br />
Port Louis (Mauritius) den 28 maj 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Med last ank<strong>om</strong>mo 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 748 ton <strong>och</strong> i barlast 1 <strong>om</strong> 367<br />
ton; de båda förstnämnda intogo här last af socker. 8 norska fartyg <strong>om</strong><br />
4,108 ton besökte distriktet. Den svenska skeppsfarten utgjordes under hvarje<br />
de båda föregående åren af 8 fartyg <strong>om</strong> c:a 3,600 ton <strong>och</strong> visar följaktligen<br />
en minskning.<br />
Frakter noterades sålunda pr ton <strong>och</strong> med 5 % till<br />
Europa 17 sli. 6 d. à 25 sh.<br />
Amerika 17 » 6 » à 25 »<br />
Australien _. 10 J à 20 »<br />
Nya Zeeland 20 sh. à 22 sh. 6 d.<br />
Kap, ångare 25 »<br />
» seglare 20 » à 22 » 6 »<br />
<strong>och</strong> till B<strong>om</strong>bay 6 à 14 annas pr bag. Frakterna med ångare äro i stigande.<br />
Utskeppningen af socker stannade vid 94 mill. ton, mot 128 mill. ton i<br />
årligt gen<strong>om</strong>snitt för de närmast föregående fyra åren. Orsaken till minskningen<br />
är att söka i den fruktansvärda orkanen i april 1892. Af sista skörden,<br />
130,000 ton, har utskeppats 104,000 ton (incl. behållning från året förut);<br />
på lager finnas 28,000 ton.<br />
De försök man gjort att uppdraga sockerröret ur frön fortsättas med ifver<br />
<strong>och</strong> s<strong>om</strong> det synes med framgång. De plantor, s<strong>om</strong> på detta sätt erhållas, bli<br />
myeket grofva <strong>och</strong> öfverträffa i storlek vida de s<strong>om</strong> erhållits efter gamla metoder,<br />
liks<strong>om</strong> saften är klarare <strong>och</strong> rikligare. Man väntar häraf på goda grunder<br />
ett betydligt uppsving för hela handteringen. Deremot hafva resultaten af<br />
diffusionsprocessen, trots all ihärdighet <strong>och</strong> <strong>om</strong>sorg, icke visat sig lika uppmuntrande.<br />
Orsaken synes emellertid till stor del bero på de underhaltiga maskiner,<br />
s<strong>om</strong> af en tysk firma levererats <strong>och</strong> s<strong>om</strong> gifvit anledning till en process,<br />
hvilken af härvarande d<strong>om</strong>stol afgjorts till förmån för emottagarne med<br />
uttalande af skarpt klander mot leverantören.<br />
Utförseln af öfriga vigtigare produkter härifrån var i runda tal: r<strong>om</strong><br />
2'/2 mill. liter, vanilj 7,000 kg. <strong>och</strong> aloefiber l 1 /, mill. kg.<br />
Regeringen har myeket intresserat sig för téodling på ön <strong>och</strong> enligt officiella<br />
uppgifter erhölls sistlidet år en skörd af 2,215 lbs, mot 1,600 lba året<br />
förut.<br />
Den 23 juli hemsöktes Port Louis af en förhärjande brand, hvilken lade<br />
den förnämsta delen af staden i aska <strong>och</strong> förorsakade en förlust på minst 6<br />
mill. rupier. Härvid förstördes, jemte det tyska <strong>och</strong> danska, äfven svensknorska<br />
konsulatet <strong>och</strong> nästan ingenting kunde räddas. Ny lokal har emellertid<br />
anskaffats <strong>och</strong> är densamma för sitt ändamål mera välbelägen än den förra.<br />
Det stora <strong>och</strong> allmänna prisfallet å silfver har hårdt inverkat på rupiekursen<br />
(f. n. 19 rup. pr £ stg) <strong>och</strong> hotar med en ödesdiger kris, <strong>om</strong> icke<br />
hjelp på något sätt kan k<strong>om</strong>ma emellan.<br />
Hamilton Stein.
Hamburg den 18 juli 1894.<br />
521<br />
Eksport af Kvæg og Kjöd til Tydskland.<br />
Vort Landbrugs Udvikling har, s<strong>om</strong> bekjendt, fornemlig gaaet i Retning<br />
af at fremme Meieridriften, der stadig gaar fremad: Hovedvægten er derfor<br />
hos os blevet lagt paa at frembringe gode Mælkekjör, medens forboldsvis lidet<br />
er blevet gjort for at ophjælpe Produktionen af Slagtekvæg. En saadan ensidig<br />
Udvikling af Kvægavlen synes imidlertid ikke at kunne være fordelagtig<br />
i Lande s<strong>om</strong> vore, hvis Udstrækning og enkelte Deles inhyrdes Forskjellighed<br />
frembyder særlige Betingelser i begge Retninger, snart for Meieridrift og snart<br />
for Avl af Slagtekvæg.<br />
Sveriges og Norges Handels<strong>om</strong>sætning med Udlandet af paa den ene Side<br />
Mejeriprodukter og paa den anden Kvæg, Kjöd og Flæsk fremgaar af fölgende<br />
Tabel:<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 34
522<br />
Ser man til Sammenligning hen til Danmark, hvis Eksempel har havt<br />
saa meget at sige for vort Landbrug, saa stiller Værdien af Indförselen dertil<br />
og Udförselen derfra af de samme Varer sig saaledes:<br />
For at blive klar över Betydningen af denne Sammenligning maa man<br />
erindre, at Landbrnget baade for Sverige og for Norge er den vigtigste Næringsvei,<br />
og at det helo Danmarks Areal er mindre end den Del af Sverige,<br />
der ligger syd for de store Söer og hvis Natur k<strong>om</strong>mer den danske nær.<br />
Sveriges Eksport af saavel forarbeidet s<strong>om</strong> uforarbeidet Træ havde i 1892 en<br />
Værdi af e:a 133 1/2 Millioner Kröner, hvad der <strong>om</strong>trent svarer til Værdien<br />
af den danske Udforsel af Smör, Flæsk og Svin i det samme Aar. Værdien<br />
af Norges samlede Eksport af forarbeidet og uforarbeidet Træ og Fiskeriprodukter<br />
opgik i samme Aar ikke engang til, hvad Danmarks Eksport af Smör<br />
og Flæsk var værd. Tager man saa med i Betragtning, at vor Trælasteksport<br />
for en betydelig Del sker paa Nationalformuens Bekostning, bliver det iöinefaldende,<br />
i hvilken Grad Sammenligningen ikke falder ud til vor Fordel.<br />
Man vil söge Grunden til det danske Landbrugs Overlegenhed i den frugtbarere<br />
Jordbund og det bedre Klima, og Betydningen heraf vil, skjönt vore<br />
Lande netop for Kvægavl har store naturlige Betingelser, sikkert nok ingen<br />
bestr de. Ligesaa sikkert er det imidlertid, at Hovedgrunden til denne Overlegenhed<br />
er at finde i den danske Landmandsstands egen Dygtighed og ved<br />
Siden deraf i den Hjælp, Naturvidenskaberne har ydot det danske Landbrug,<br />
en Hjælp, af hvilken dette har forstaaet at dragé den fulde Fordel. Frenr<br />
ragende danske Videnskabsmænd, Elever af den polytekniske Skole i Kjöbenhavn,<br />
gik i Spidsen for Meierivæsenets Udvikling, og den danske Landbrugshöiskole,<br />
der nærmest er at sammenligne med en Art Universitet, tilförer stadig<br />
Landbruget udmærkede Kræfter. Netop paa dette Punkt ligger — det<br />
kan ikke gjentages ofte nok — Grundmangelen hos os; saa længe vi ikke<br />
lægger den tilbörlige Vægt paa den höiere Undervisning i de anvendte Naturvidenskaber,<br />
vil vört Landbrug ligesaa lidt s<strong>om</strong> vore andre Næringer naa den<br />
Udvikling s<strong>om</strong> de kunde og burde.<br />
Hvad særlig Kvægavlen angaar, anförtes der tiveufor, at vore Landes Betingelser<br />
derfor er meget gunstige; jeg tænker her specielt paa den Rigd<strong>om</strong>, der<br />
ligger i vore vidtstrakte Fjeldbeiter. Det maa vel erindres, at vi gjennemgaaende<br />
kun daarlig har forstaaet at udnytte disse. Af Mangel paa Foder formaar vi<br />
Vinteren over ikke at underholde det samme Antal Kreaturer, s<strong>om</strong> Fjeldbeiterne<br />
kunde ernære <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren, og <strong>om</strong> Forbruget af Kraftfoder vistnok tiltager<br />
hos os, saa er det dog saa långt fra, at det kan siges at være almindelig indfört<br />
Landet over, at vore Lande ikke engang selv forbruger hvad de producerer
523<br />
af Kraftfoder, men eksporterer en Del deraf. Först naar Anvendelsen af<br />
Kraftfoder bliver almindelig udover det hele Land, vil vi være istand til at udnytte<br />
vore Fjeldbeiter og til at bringe vor Avi af saavel Melkekjör s<strong>om</strong> Slagtekvæg<br />
op til en Höide, der svarer til Landets naturlige Betingelser.<br />
Sveriges og Norges Indförsel og Udförsel af Kraftfoder i 1892 fretngaar<br />
af fölgende Tal:<br />
Til Sammenligning hidsættes fölgende Tal, der viser Indförselen til Danmark<br />
i 1892:<br />
Klid 100 Kg. 985,675 Kr. 8,739,000<br />
Oliekager.... » 727,728 » 7,706,000<br />
Raps og anden Sæd » 67,515 » 1,364,145<br />
Hertil k<strong>om</strong>mer de store Mængder af Mais og Byg, der til Danmark indföres<br />
til Brug s<strong>om</strong> Foder.<br />
Vore Fiskerier vilde paa dette Omraade kunne yde vört Landbrug en<br />
værdifuld Hjælp, s<strong>om</strong> vi imidlertid ikke har forstaaet at benytte; s<strong>om</strong> bekjendt<br />
kan nemlig Sild og anden Fisk anvendes ikke blöt s<strong>om</strong> nu tildels til Gjödning,<br />
men ogsaa med megen Fordel s<strong>om</strong> Foderstof. Man vilde da ikke behöve<br />
s<strong>om</strong> ofte nu, naar Fångsten er rig og Salgsprisen for lav, at kaste Silden ud,<br />
saa at mange af vore Fiskepladse derved forpestes. Om de heldige Besultater<br />
Fodring med Sild har givet, har jeg i sin Tid givet Indberetninger fra Leith.<br />
Hvor det gjælder <strong>om</strong> att fremme vor Eksport, ser man altid hen til det<br />
britiske Marked; derhen gaar daa ogsaa, s<strong>om</strong> bekjendt, næsten alt hvad vi udförer<br />
af Meieriprodukter, og derhen har vor Eksport af Slagtekvæg gaaet.<br />
Det er altid saa sin Sag at have sin Eksport i en saa höi Grad baseret paa<br />
et eneste Land; nye Konkurrenter kan indfinde sig, uforudseede Omstændigheder<br />
kan indtræffe, der indskrænker eller rentud afbryder Eksporten til vedk<strong>om</strong>mende<br />
Land, og naar vi saa mangler andre Markeder, hvor vi kan söge<br />
at dække os, staar vi der næsten hjælpelöse. Dette var saaledes Tilfældet,<br />
da det aidste britiske Forbud ganske afbröd Eksporten af saavel Kvæg s<strong>om</strong><br />
Faar fra vore Lande; for svensk Kvægs Vedk<strong>om</strong>mende staar Forbudet fremdeles<br />
ved Magt. Da det efter dette Forbuds Udstedelse gjaldt at finde et nyt<br />
Marked, henlededes Opmærks<strong>om</strong>heden paa Tydskland, hvor det nu er lykkedes<br />
Sverige ganske godt at oparbeide et saadant. Endnu i 1889 opgik Importen<br />
af svensk Kvæg ti! Tydskland kun til c:a 500 Stykker; i 1893 opgik den<br />
derimod til 12,294 Stykker Kvreg og 1,794 Svin.
524<br />
Den tydske Kvægbestands Tilvækst synes ikke at dække Tydsklands med<br />
den stigende Folkeniængde og bedre Levemaade voksende Forbrug af Kjöd.<br />
Kvægbestanden var:<br />
Paa 100 Indbyggere k<strong>om</strong> der:<br />
Hornkvæg Faar Svin<br />
Januar 1883 34.5 42.0 20.1<br />
B 1893 35.5 27.5 24.6<br />
Samtidig ined at Eksporten af Kvæg fra Tydskland stadig har aftaget,<br />
er Importen i stadig Stigende, saaledes s<strong>om</strong> fölgende Tabel viser:<br />
Af disse Tal fretngaar tilfulde, hvilket vigtigt Marked for saavel Kvæg<br />
s<strong>om</strong> Kjöd Tydskland i Virkeligheden er og maa vedblive at være. For det<br />
svenske Kvæg passer det tydske Marked for en stor Del bedre end det britiske,<br />
og netop derfor er det ogsaa gaaet saa let at skaffe det svenske Kvæg
525<br />
Indpas paa det tydske Marked; i Rhinegnenc forbruges der nemlig store Mængder<br />
af Kokjöd, og derhen er Afsætningen af svenske Melkekjör gaaet.<br />
Imidlertid mödte Eksporten af svensk Kvæg til Tydskland iaar en pludselig<br />
Elindring, idet Rygtet <strong>om</strong> at Mule- og Klövesyge var udbrudt paa Harlösa i<br />
Skaane fremkaldte Forbud mod Indförselen derai' til <strong>om</strong>trent hele Tydskland. For<br />
Hamburgs Vedk<strong>om</strong>mende er Forbudet nu ændret derhen, at svenske Kvæg söværts<br />
kan indföres hertil, saafremt det ved den för Landsættelsen stedfundne Undersögelse<br />
befindes at være friskt, medens derimod den hele Sending tilbagevises,<br />
<strong>om</strong> noget Dyr viser sig at være sygt; de indförte Dyr maa ikke föres videre,<br />
men stråks nedslagtes i Byens offentlige Slagtehuse. S<strong>om</strong> en Fölge af den sted·<br />
fundne Indskrænkning af den frie Indförsel er den videre Udvikling af den<br />
svenske Kvægeksport til Tydskland, s<strong>om</strong> man iaar ellers kunde have ventet,<br />
s<strong>om</strong> rimeligt kan være, udeblevet; imidlertid har dog Eksporten, til Trods for<br />
de ugunstige Forhold, holdt sig paa <strong>om</strong>trent samme Punkt s<strong>om</strong> i de förste<br />
Maaneder af forrige Aar, og heri tör man vistnok se et glædeligt Tegn paa,<br />
at det svenske Kvæg allerede har vundet fast Fod paa det tydske Marked.<br />
Imidlertid synes vi under saadanue, Forhold, hvor et blöt og bart Rygte<br />
allerede er istand til at sætte vor Kreatureksport i Fare, ikke at kunne basere<br />
en stor og betydningsfuld Del af vört Landbrug paa en saadan Eksport; naar<br />
Landmanden ikke kan ydes nogen Garanti imod Importförbud i de fremmede<br />
Lande, kan man heller ikko godt opfordre ham til at kaste sig paa en Bedrift,<br />
der en vakker Dag kan afskjæres fra al Afsætning. Selv med Anvendelse af<br />
de störste Forsigtighedsregler og det mest udmærkede Veterinærvæsen vil man<br />
ikke kunne sikre sig helt imod, at Tilfælde af visse Husdyrsygd<strong>om</strong>me, der ikke<br />
alene indföres med Dyr, men med Ströelse, Halm o. s. v. og endog kan hænge<br />
i Menneskers Klæder, af og til slipper ind. Hvad særlig Tydskland angaar,<br />
saa maa man endvidere regne med den stærke agrariske Bevægelse hersteds,<br />
for hvilken Indförselsforbud til alle Kanter s<strong>om</strong> siængende fremmed Konkurrence<br />
ude er et stærkt eftertragtet Maal; lignende Bevæggrunde til Importforbud<br />
vil ogsaa kunne gjöre sig gjældende i andre Lande.<br />
Denne Betragtning synes at maatte före derhen, at en indgaaende Undersögelse<br />
af, hvorvidt Eksporten af levende Kreaturer efterhaanden kunde aflöses<br />
af en Eksport af ferskt Kjöd, vil være nödvendig. Et saadant Skridt er tildels<br />
gjort af andre Nationer; saaledes begynder den store Kvægudförsel fra<br />
Nordamerika paa Grund af den resikable Transport og de betydelige Transport<strong>om</strong>kostninger<br />
at give Pläds for en stadig tiltagende Eksport af ferskt Kjöd,<br />
og Belgien og Holland udförer betydelige Mængder af ferskt Kjöd til England.<br />
Paa en saadan Eksport var det ogsaa Danmark slog ind, da det britiske Forbud<br />
mod Indförsel af dansk levende Kvæg gjorde en pludselig Ende paa den store<br />
Udförsel deraf; Resultatet af Danmarks Bestræbelser har været, at Udförselen<br />
af Kjöd, der lige til 1891 var mindre end Indförselen deraf, i 1893 översteg<br />
denne sidste med 11.6 Millioner B.<br />
Ved Siden af det engelske Marked (London, Newcastle, Edinburgh) har<br />
Danmark, til Trods for at Tolden paa Kjöd i Tydskland er betydelig höiere<br />
end paa levende Kvæg, nu begyndt ogsaa at oparbeide et Marked for sit Kjöd<br />
i Berlin. Tolden er for<br />
en Okse 25.50 Mk<br />
» Ko 9.— »<br />
» Tyr 9·— »<br />
Ungkvæg indt. 2 1/2 Aar pr St. 5.— »<br />
en Kalv under 6 Uger 3.— »<br />
et Svin _. 5.— Mk<br />
» Faar 1.— i><br />
Ferskt Kjöd (Svinekjöd undtaget)<br />
pr 100 Kg. 15.— ><br />
Svinekjöd > » 17.— »
526<br />
Eksport af Kjöd istedetfor af Kvæg medförer adskillige Fordele, særlig<br />
derved at vi selv, naar Slagtningen foregaar hjemiae, kan dragé Nytte af Affaldet.<br />
Vi eksporterer ofte Kvæg og Faar, der först maa undergaa Pedning<br />
för de kan aælges til Slagt; saaledes kjöbtes de fra Norge til England indförte<br />
Faar af Farmerne til Fedning, medens der samtidig fra Hamburg eksporteredes<br />
derhen store Mængder af slagtede Faar. En Eksport af Kjöd vilde tvinge os<br />
til selv at foretage Fedningen og den större Fortjeneste vilde k<strong>om</strong>mc vört Land<br />
tilgode.<br />
S<strong>om</strong> Marked i Tydskland for saavel Kvæg s<strong>om</strong> Kjöd mener jeg særlig at<br />
burde pege paa Hamburg. For et Par Aar tilbage oprettedes der hersteds<br />
store og tidsmæssige Slagtehuse, og i Löbet af forrige Aar byggedes der en<br />
storartet Fryseanstalt. Særlig har Danmark siden det britiske Indföreelsforbud<br />
vendt sin Eksport hertil; fra Sverige vil Kvægtransporten hertil blive meget<br />
lettere, naar Nord-Ostersö-Kanalen aabnes. Tilförselen til Hamburg og Altona<br />
i 1893 udgjorde:<br />
Hornkvæg 140,874 St.<br />
Kalve . 70,341 »<br />
tils. 572,168 St., og Værdi Mk 60,691,000.<br />
Faar 105,126 St.<br />
Svin 255,827 »<br />
Siden Forbudet mod at sende fremmed Kvæg videre herfra traadte i Kraft,<br />
slagtes der mere end Byen selv forbruger, og Hamburg er derved blevet et<br />
Marked for ferskt Kjöd, hvorfra betydelige Kvanta forsendes til andre Dele af<br />
Tydskland. Mange af de Kreaturhandlere fra Rhinegnene, der tidligere k<strong>om</strong><br />
til Hamburg for at kjöbe levende Kvæg, k<strong>om</strong>mer nu hertil for at gjöre Indkjöb<br />
af Kjöd; paa samme Maade kunde i Fretntiden tydske Kreaturhandlere<br />
tænkes at reise til Sverige ikke for s<strong>om</strong> hidtil at gjöre Indkjöb af Kvæg, men<br />
for at kjöbe Kjöd. Der vil sikkert fremdeles blive gjort betydelige Anstrengelser<br />
for at udvide det hamburgske Kjödmarked; særlig er Opmærksotnheden<br />
henvendt paa Vigtigheden af at lette Kjödtransporten til Tydsklands Indre ved<br />
billige Jernbanefragter og ved afkjölede Rum i Jernbanevognene.<br />
Gjennemsnitspriserne paa Slagtekvæg var i 1893 i Hamburg-Altona pr<br />
50 Kg. netto:<br />
Okser etc., bedste Sort Mk 59·36<br />
» » middels » v 52'93<br />
» » ringere » » 43'62<br />
Kalve 1> 64-87<br />
Svin, bedste Sort » 55'26<br />
» middels » » 54'71<br />
» ringere » » 54'—<br />
I Ugen fra 8 til 14 Juli d. A. betaltes der hersteds for 50 Kg. Slagtevægt:<br />
Okser og Kvier, l:ste Kvalitet Mk 66<br />
» » » 2:den » v 58—61<br />
Unge fede Kjör _ » 53—58<br />
Ældre » » » 49 — 53<br />
Ringere i> » 40 — 44<br />
Tyre efter Kvalitet » 46 — 55<br />
C. Bödtker.
Shanghai den 11 juni 1894.<br />
527<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Ifölge den nylig udk<strong>om</strong>ne Statistik af det kinesiske maritime Toldvæsen<br />
var den samlede norske Tonnage paa Distriktets Havne i 1893 123,971 Ton,<br />
heri iberegnet 5 Havne hvor ingen Vicekonsulater findes. Dette viser en Formindskelse<br />
af 16,302 Ton mod forrige Aar 1892. Tonnagen herude er i<br />
Virkeligheden steget, men Dampskibene har gaaet i Fart udenfor Distriktet, i<br />
Nabolaget Hongkong, Japan, og paa Sibirien, hvor der ingen Konsulater findes.<br />
Ingen svenske Skibe ank<strong>om</strong> til Kina.<br />
Fragter. Der er ikke Anledning til at opgive de opseilede Bruttofragter,<br />
da de fleste Dampskibe var i maanedlige Befragtninger, t. Ex. 915 Tons Register.<br />
Damper havde Doll. 4,200 pr Maaned, en 560 Tons Baad Doll. 2,500<br />
pr Maaned, en 485 Tons Damper erholdt paa Hösten Doll. 2,600.<br />
Kulfragter fra Kolié til Shanghai var <strong>om</strong>trent Doll. V15 fra Januar til<br />
April, fra Mai til Oktober Doll. 1 og igjen Doll. Vi5 for Resten af Aaret.<br />
Dampskibsfragterne fra New-York til Shanghai med Petroleum var 30 Sh. til<br />
32 Sh. 6 D. pr Ton, dog engang saa lavt s<strong>om</strong> 28 Sh. 9 D. For Seilskibe<br />
noteredes 21 og 22 Goldcents pr Kasse.<br />
Efter Kjöbmænds Sigende vilde en 4 à 5 ugentlig Linie mellem New-York<br />
—Japan, Shanghai og Singapore direkte New-York betale sig, og man har henledet<br />
Mseglernes i New-York Opmærks<strong>om</strong>hed derpaa. Fragtbaadene bör være<br />
c:a 2,000 Tons Register med en Fart af 10 a 12 Mil, läste Petroleum i New-<br />
York og tage Stykgods tilbage.<br />
Fra Batum til Shanghai noteredes fra 8 til 10 l /2 D. pr Kasse.<br />
Den samlede Drægtighed af kinesiske og fremmede Fartöier i 1893 var<br />
for Shanghais Vedk<strong>om</strong>mende 6,529,870 Ton. Petroleumtraden, s<strong>om</strong> er meget<br />
lönnende, synes at være helt overladt til amerikanske og britiske Seilfartöier.<br />
Storbritannien indtager s<strong>om</strong> tidligere den förste Pläds; Tonnagen til alle Traktathavne<br />
under Aarets Löb gik op til 18,987,153 Ton eller 2/3 af den hele<br />
Skibsfart, dernæst k<strong>om</strong>mer Kina med 6,817,563 Ton og i tredie Række er<br />
allerede Tydskland med 1,507,563 Ton, saa k<strong>om</strong>mer Japan med 566,379 Ton<br />
og derefter Osterrige med 353,530 Ton; det store Tonantal af det österrigske<br />
Flag skyldes for en Del »Oesterreichischer Lloyds» Postdampskibe, der anlöber<br />
Shanghai engang <strong>om</strong> Maaneden paa Reise til Japan, ellers viser den österrigske<br />
Tonnage en betydelig Nedgång fra 1892, da Tonnagen gik op til 639,744 Ton.<br />
Denne svære Tilbagegang k<strong>om</strong>mer deraf, at den paa Iangtse-Floden farende<br />
österrigske Floddamper, der gjorde regelmæssige Ture mellem Shanghai og Hankow,<br />
k<strong>om</strong> under engelsk Flag — den tilhörte, s<strong>om</strong> saa mange britiske Baade<br />
gjör, Kineserne.<br />
For Kineserne er det vanskeligt at faa sine Skibe under eget Flag, da<br />
denne Gunst eller rettere sagt Monopol kun tilstaaes et Par Selskaber; ei heller<br />
er de kinesiske Kjöbmænd begeistret for Drageflaget for deres Fartöier,<br />
saalænge de maa betale saa dyrt for Fornöielsen, at neppe noget Udbytte kunde<br />
ventes af Fragterne. De foretrække altsaa at have Dampskibene under fremmed<br />
Flag, i et fremmed Firmas Navn, mod en rimelig C<strong>om</strong>mission, samtidig s<strong>om</strong><br />
de har fuld Kontrol över sine Fartöiers Befragtning, Ind- og Udklarering o. s. v.
528<br />
Kursen i Shanghai-Taels og mexikanske Dollars paa à-vista-Vexler stillede<br />
sig to Gange <strong>om</strong> Maaneden saaledes, taget ved Afgang af hver engelsk Post<br />
T a e 1 s Mexikanske Dollars<br />
Mai 3/10i 3/9J 73-23 7326<br />
Juni 3/9J S/8| 7372 73'32<br />
Juli 3/5g 3/4£ 73-175 73'675<br />
August 3/5^ 3/5 73-875 73-375<br />
September 3/4| 3/4 73-675 73-5<br />
Oktober 3/32 3/47 75.5 73·67<br />
November 3/2J 3/3J 73-42 73-37<br />
December 8/2g 3/l| 73-58 73-7 1<br />
Handel.<br />
Toldindtasgterne er den sikreste Viser i Tilbagegang eller Tilvæxt i Kinas<br />
Internationale Handel, og Tolden af Importartiklerne giver et slaaende Bevis<br />
paa en Formindskelse. Toldindtraderne var Hkw.-Taels 21,989.300 eller Hkw.-<br />
Taels 699,754 mindre end i 1892. De usikre Sölvpriser med en stadig synkende<br />
Tendens for Prisen paa Sbanghai-Tael, der faldt under Aarets Löb fra<br />
3 Sh. 10 7/8 D. til 3 Sh. 2 D., forstyrrede ikke alene Importniarkedet, men<br />
disorganiserede ogsaa Exporttraden.<br />
De væsentligste Indförselsartiklur, der har Interesse for Sverige og Norge,<br />
var i 1893:<br />
Fyrstikker. Medens der tidligere næsten udelukkende indförtes svenske<br />
Fyrstikker, bar Japaneserne for en stor Del erobret dette uhyre Marked med<br />
sin billige og forbedrede Vare; de har alle Fordele paa sin Side at kunne optage<br />
Konkurrensen med Industridrivende i Europa og Amerika; ikke alene i<br />
Fyrstikker, men paa mange andre Omraader har de vundet Terræn, saasooi<br />
B<strong>om</strong>uldsvarer, kemiske Säger, Papir, 01, Cement o. s. v. Japaneserne har<br />
Raamaterialet i sit eget Land, dernaest billig Fragt, kort Distance og fremforalt<br />
lav Arbéidslön. Svenske Fyrstikker, der k<strong>om</strong> i ConsigD·ation, blev solgt<br />
med Tab.<br />
Nedenstaaende Tabel viser, iföige den officielle Statistik, Importen af Fyrstikker<br />
— hvor der ikke opgives hvorfra Fyrstikkerne er iudförte, kan man<br />
med nogenlunde Sikkerhed sige, at de er hovedsagelig fra Japan, medens alle<br />
Voxstikker er fra Österrige:<br />
Newchwang:<br />
Vox Gross 807 Værdi Hkw.-Tls 697<br />
Træ » 124,820 » » 73,195<br />
Træ<br />
Tien tsin:<br />
Gross 500,969 Vserdi Hkw.-Tls 241,086<br />
Der var megen Efterspörgsel efter Fyrstikker og Importen viser en Tilvæxt<br />
af 17 %.<br />
Træ<br />
C h e f o o:<br />
Gross 229,325<br />
Chunking:<br />
Værdi Hkw.-Tls 149,213<br />
Importen af Fyrstikker er forbudt blandt de kinesiske Kjöbmsend for at<br />
beskytte Lokalindustrien dersteds; de fremmede Importörer kan naturlig handle<br />
i denne Artikel.
529<br />
Hankow:<br />
Fyrstikker Gross 650,795 Værdi Hkw.-Tls 141,458<br />
Kiukiang:<br />
Importen har tiltaget 8 %.<br />
Fyrstikker. Gross 31,360 Værdi Hkw.-Tls 9,546<br />
Wuhu:<br />
Fyrstikker Gross 253,005 Værdi Hkw.-Tls 60,136<br />
Chinkiang:<br />
De billige japanesiske Fyrstikker d<strong>om</strong>inerede aldeles Markedet og Importen<br />
er 30 % större end ifjor.<br />
Fyrstikker Gross 678.575 Værdi Hkw.-Tls 130,685<br />
Shanghai:<br />
Vox Gross 36,053 Værdi Hkw.-Tls 11,080<br />
Træ (europæiske)... » 218,733 » » 76,088<br />
» (japanesiske)... » 1,839,415 » » 332,474<br />
Ningpo:<br />
Træ (europæiske) Gross 17,010 Værdi Hkw.-Tls 4,110<br />
» (japanesiske) » 328,155 » » 57,813<br />
Wenchow:<br />
Træ (japanesiske) Gross 48,000 Værdi Hkw.-Tls 10,629<br />
Fo<strong>och</strong>ow:<br />
Her har Importen af japanesiske Stikker steget 28,148 Gross, medens den<br />
har formindsket fra Europa med 3,581 Gross; japanesiske Fyrstikker roses af<br />
Kineserne baade for deres Billighed og gode Kvalitet.<br />
Træ (europæiske) Gross 5.126 Værdi Hkw.-Tls 2,214<br />
» (japanesiske) » 141,634 » » 31,989<br />
Tamsui:<br />
Træ (japanesiska) Gross 143,300 Værdi Hkw.-Tls 27,992<br />
Tainan:<br />
Træ Gross 19,292 Værdi Hkw.-Tls 5,704<br />
Amoy:<br />
Træ (europæiske) Gross 3,589 Værdi Hkw.-Tls 2,377<br />
» (japanesiske) » 522,544 » » 90,867<br />
Swatow:<br />
Træ (europæiske) Gross 675 Værdi Hkw.-Tls 399<br />
B (japanesiske) » 568,775 » s> 125.178<br />
Canton:<br />
Træ (europæiske) Gross 550 Værdi Hkw.-Tls 110<br />
B (japanesiske) » 447,839 » » 89,389
530<br />
Kowloon:<br />
Træ Groas 380,168 Værdi Hkw.-Tls 83,639<br />
Lappa:<br />
Træ Gross 448,741 Værdi Hkw.-Tls 105,540<br />
Kungchow:<br />
Træ (europæiskc) Gross 138 Værdi Hkw.-Tls 123<br />
» (japanesiske) » 195,250 » » 35,276<br />
Pakhoi:<br />
Træ (japanesiske) Gross 373,750 Værdi Hkw.-Tls 81,137<br />
Lungehow:<br />
Tonkin-Fyrstikker vü snart forplante de japanesiske, s<strong>om</strong> nu er i Brug i<br />
det nordlige Tonkin og lier. Produktionen af Fyrstikker i Haiphong og Hanoi<br />
er ikke paa långt nær saa stor s<strong>om</strong> Efterspörgselen. Der er Tale <strong>om</strong> at oprette<br />
flere Fabrikker i Tonkin, da de kan konkurrere med Japan, s<strong>om</strong> har en<br />
Transport af 2,000 Mile, medens Distancen fra Tonkin blöt er 100.<br />
Mengtsz:<br />
Træ (europæiske) Gross 8,644 Værdi Hkw.-Tls 8,086<br />
» Qapanesiske) » 4,913 » » 1,683<br />
Totalimporten af Fyrstikker til hele Kina var Gross 6,098,356 til en<br />
Værdi af Hkw.-Taels 1,540,387.<br />
Jerv. Totalimporten var: Piculs<br />
Værdi<br />
Hkw.-Taels<br />
»Nailrod» 296,926 581,453<br />
Stangjern 107,727 262,062<br />
»Hoop iron» 15,397 39,172<br />
Plader . 38,347 148,618<br />
»Wire» 61.497 214,141<br />
»Pig» 62^087 80,259<br />
Gammelt.. 501,431 622^527<br />
Spiger 8,128 27,534<br />
Ankere og Kjættinger 11,715 32,922<br />
Petroleum. Gallons<br />
Værdi<br />
Hkw.-Taels<br />
Amerikansk 36,720,382 4,086,661<br />
Russisk 13,286,198 1,484,534<br />
Baade Forbruget af amerikansk og russisk Olie har tiltaget uhyre; den<br />
samlede Forögelse siden 1892 belöb sig til 9,473,000 Gallons; af denne Del<br />
bidrog den amerikanske Olie 4,836,000 og russiske 4,637,000.<br />
Petroleum fra Batum brioges nu (1894) i »bulks i saakaldte »tanksteamersD·,<br />
allerede to har været her iaar og Olien putnpes ud paa en Dag og to<br />
i et stort Reservoir. Det er Meningen att oprette »tanks» (Reservoirer) i andre<br />
Traktathavne, efterhvert s<strong>om</strong> Kineserne bliver fortrolig med denne nye<br />
Maade at bringe Olien hid paa; i Begyndeisen for en 3 Maaneder siden<br />
gjorde de Indfödte adskillig Modstand, der först blev ordnet gjennem dipl<strong>om</strong>atisk
531<br />
Hjælp fra Peking. Uagtet disse Reservoirer ligger ganske isolerede og i god<br />
Afstand fra kinesiske Huse, havde dog Kineserne i de <strong>om</strong>kringliggende Landsbyer<br />
fattet stærk Mistanke oin, at dette farlige Stof vilde expiodcre og bræude<br />
ikke alene Husene op, men ogsaa Skibene paa Floden. Olien bringes hertil<br />
af de saakaldte »Shell line steamerss; der er 10 bygget for dette Öiemed,<br />
hver paa c:a 2,500 Ton. Fölgen af dette Foretagende vil vel blive, at den<br />
amerikanske Olie, for at knnne konkurrere med den russiske, maa falde i Pris,<br />
og det mener muligens en Keduktion i Fragterne fra New-York.<br />
I denne tiltagende Petroleumtrade var nere af Norges störste Dampere<br />
emploierede.<br />
Vserdi<br />
Hkw.-Taels<br />
Smör og Ost 59.261<br />
Stearinlys 89,014<br />
Cement 102,887<br />
Cigaretter 67,942<br />
Cigarer 66,988<br />
Kul Ton 428,940 2,096.063<br />
Kul importöres væsentlig fra Japan og flere norske Pampere var befragtede<br />
i Kultraden Nagasaki og Meji til Shanghai.<br />
Vserdi<br />
Hkw.·Taeis<br />
Glas, Kasser 111,812 278,775<br />
Vin, Öl og Spirituösa 372.428<br />
Sæbe 387.576<br />
Trælast 1,032,190<br />
Anilin-Farver 1,017,406<br />
Fisk og Fiskevarer 3,111,321<br />
Beche de mar (törrede Ilolothuria eller SöpBlser)<br />
Piculs 41,518 1.052,993<br />
Ris.... » 9,474,561 12.965^249<br />
Sandaltræ » 117.887 669.672<br />
Sögrses og Agar-Agar » 454.365 892,611<br />
Sukker » 1,549,297 7,428,635<br />
Condenseret Mælk Dusin 45,257 48.353<br />
Parfumerier 38,628<br />
Hermetik Piculs 523 4.189<br />
De ræsentügste Exportartikler vare:<br />
The:<br />
Pieuls<br />
A'ærdi<br />
Hkw.-Taels<br />
sort 1.190.205 21,940.046<br />
grön 236,236 5,705.291<br />
»Brick»<br />
Silke:<br />
382.361 2.676.514<br />
raa hvid 68,051 21,847,170<br />
raa gul 12,345 2,537,757<br />
raa vild 13,758 1,402,577<br />
»refuse» 57,614 2,920,083<br />
Silketöier 14,611 7,847,498<br />
Skind 1,299,159
532<br />
Huder, Ko- og Böffel- 95.597 752,747<br />
Hamp 79,661 475,344<br />
Straafletninger 100.450 2,429.079<br />
Kamfer 32.563 711,942<br />
Fjær og Dun 54,186 356,271<br />
Bouiuld, raa 576,155 6,166,182<br />
Horn.. 14,541 131,230<br />
Papir 241,915 1,756,807<br />
Tobaksblade 110,513 1,203,878<br />
Uld, Kamel- og Faar- 130,072 1.324,481<br />
Bhabarber 6,587 190,142<br />
Cassia Lignea 34,328 229,689<br />
Fisk og Fiskeriprodukter 761,190<br />
Frugt, alle Sorter 778,723<br />
Moskus 26-33 363,098<br />
Galnödder 47,973 570,624<br />
Porcelæn og Fayence 317,515 1,178,834<br />
Ruller<br />
Matter 406,806 1.466,748<br />
Silke<strong>handel</strong>en. Saisonen begyndte godt, men senere blev Markedet forstyrret<br />
paa Grund af Sölvpriserne, saa der blev Tab for dem s<strong>om</strong> var engageret<br />
i denne ellers saa lönuende Trade. Heller ikke kan det betragtes s<strong>om</strong> et<br />
heldigt Aar for The-Exportörerne. Rusland kjöbte 10,000,000 Pund mere end<br />
i 1892, modens Storbritannien kjöbte 3,000,000 & mindre.<br />
Straafletninger. Kineserne er ligegyldig i Behandlingen af Straafletninger<br />
og Fölgen er, at man i England og Amerika foretrækker den japanesiske Vare.<br />
Japaneserne giver sig mere Umage ved Industrien og leverer en fortrinlig Vare.<br />
Den europæiske Bydel i Shanghai feirede den 17 og 18 November sit<br />
femti Åars Jubilæum og Byen var den förste Aften klædt i Festskrud og alle<br />
Huse uden Undtagelse pragtfuldt illuminerede.<br />
Med Jernbanearbeidet i Mandtschuriet gaar det langs<strong>om</strong>t fremad, det vil<br />
antagelig vare fire Aar för Tientsin er förbunden med Newchwang og Moukden,<br />
s<strong>om</strong> er Hovedstaden i Mandtschuriet,<br />
Sundhedstilstuiiden var 1893 god, men nu (Juni 1894) frygter man, at<br />
den sorte Pest skal k<strong>om</strong>me til Shanghai — den er allerede i Canton og Hongkong.<br />
Her er taget alle Forholdsregler til at forhindre Indpas af denne forfærdelige<br />
Epidemi; desværre holdt Lasgernes Udsagn ikke Stik, at der ingen<br />
Fare var for Europæerne, for allerede syv Europæere i Hongkong er angreben,<br />
to med dödeligt Udfald, rigtignok bland dem, hvis haarde Pligt det var at udföre<br />
Hus til Hus Visitationen blandt Kineserne, s<strong>om</strong> jo ikke er synderlig renslige<br />
efter vore Begrebor. Över 100,000 Kinesere eller Halvdelen af Kolonien<br />
i Hongkong har allerede forladt Byen og dagligen flygter 3- à 4,000 Kinesere,<br />
saa Handel og Trafik er lammet.<br />
Missiohsvirks<strong>om</strong>heden. Antallet af svenske og norske Missionærer i Kina<br />
er steget ganske betydeligt; her er henimod 150 Missionærer. International<br />
Missionary Alliance i New-York har engageret en Msengde Svenskere i Sverige<br />
for Sägen mod en meget billig Betaling, 200 Gulddollars pr Aar. Disse er<br />
stationerede i forskjellige Landsbyer i den nordlige Del af Provindsen Shansi,
533<br />
hvor Befolkningen anses for at være nogenlunde venlig stemt mod de fremmede,<br />
s<strong>om</strong> kan tilskrives den store Fattigd<strong>om</strong> samt den ofte forek<strong>om</strong>mende Hungersnöd<br />
i Landet, der er fremkaldt gjennem de hyppige Oversvömmelser eller läng<br />
Törke. De fremmede i Kina har tidligere samlet store Bidrag baade her og<br />
i Europa og Amerika, s<strong>om</strong> Missionærerne har fordelt blandt de tusentals Nödlidende,<br />
og denne Hjælp liar Befolkningen nu i taknetnnielig Erindring. Det<br />
skal være overordentlig billig at leve deroppe, Maden er <strong>om</strong>trent ligesaa billig<br />
s<strong>om</strong> Luften, og de svenske Missionærer läder til at være tilfreds med deres<br />
Valg. Et större Antal Missionærer, c:a 30, er ventendes hertil i Löbet af S<strong>om</strong>meren<br />
fra Sverige, ogsaa understöttet af International Missionary Alliance; de<br />
er alle Folk uden missionær Dannelse, rekruterede fra de lavere Samfundsklasser.<br />
I Sungpu, en Dagsreise fra Hankow, blev s<strong>om</strong> bekjendt ifjor i Juli Maa·<br />
ned to sveuske Missionærer, Wikholm og Johanson, paa det grus<strong>om</strong>ste myrdet.<br />
De afdöde Missionærer troede der var ingen Fare og stolede, s<strong>om</strong> desværre<br />
altid er Tilfældet, paa Kineserne i deres Emploi. Missionærerne var gjeutagne<br />
Gange blevet advaret af Vicekonsuln i Hankow og de kinesiske Eoibedsmænd<br />
at fjerne sig fra Stedet, alt uden Nytte. Det var denne deres Halsstarrighed<br />
der bragte Ulykken över dem. Fölgen af denne sörgelige Begivenhed var, at<br />
Mordene satte hele Fremmedskolonien i Kina i Bevægelse og en volds<strong>om</strong> Agitation<br />
blev sat igång i Pressen.<br />
Heldigvis blev denne indviklede og uhyre vanskelige Sag ordnet inden et<br />
halvt Åars forlöb paa en for Sverige ærefuld og tilfredsstillende Maade, idet<br />
Missionen i Sungpu skal gjenoprettes næste Aar; endvidere betalte kinesiske<br />
Regjeringen en större Skadeerstatning i Kontanter og Morderne blev straffede<br />
paa en grus<strong>om</strong> Maade.<br />
Iaar er den norske Mission i Yi-ling, to Dagsreiser fra Chinkiang ved<br />
Yangtsefloden, bleven ödelagt; Missionærerne Helgesen og Kristensen släp heldigvis<br />
med Livet derfra.<br />
Underhandlinger <strong>om</strong> Opreisning er allerede indledet med de kinesiske<br />
Myndigheder, men det bör bemærkes, at alle Forretninger med Kinesere og<br />
orientalske Folk idethele taget gaar uhyre trægt og lægger Beslag paa en Masse<br />
Tid; antagelig vil denne Sag være ordnet i Slutningen af Aaret.<br />
Missionen har i andre Henseender hävt adskillige Uheld paa flere Kanter.<br />
Uroligheder har vist sig ikke alone i Hupehprovindsen <strong>och</strong> Yangtsedalen, men<br />
ogsaa i det nordlige Kina; i Byen Singan t. Ex. har de drevet alle Missionærerne<br />
paa Porten, med Undtagelse af en norsk Missionær, s<strong>om</strong> läder til at være<br />
meget afholdt af Kineserne i denne ældgamle store By. Flere Missionærer er<br />
döde — et Tab, s<strong>om</strong> niaa beklages, var den fremragende svenske Missionær<br />
Candidat Emanuel Olsson —, to er blevne sindsyge, and last not least, s<strong>om</strong><br />
var at vente, Sungpumordene med den volds<strong>om</strong>me Agitation, det Tordenbrag,<br />
der fulgte efter paa, har sat oudt Blod i Kineserne og Missionærerne har derved<br />
skadet sin egen Sag. Til Ære for de katolske Missionærer og »China<br />
Inlands-Missionens Medieminer niaa det bemærkes, at ingen af dem i mindste<br />
Mon billigede Fremgangsmaadeu, de stadige og tildels usandfærdige Angreb i<br />
Pressen.<br />
Carl Bock.
Stuttgart den 28 april 1894.<br />
534<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Ur <strong>handel</strong>skammarens i Stuttgart årsberättelse meddelas följande utdrag:<br />
De låga spanmålsprisen <strong>och</strong> den rådande foderbristen bidrogo att göra året<br />
1893 mycket bekymmersamt. Antalet nötkreatur i Würtemberg nedgick med<br />
200,000 st. <strong>och</strong> landtbruket led derigen<strong>om</strong> en förlust, s<strong>om</strong> kan uppskattas till<br />
30 mill. mark. I sielfva verket var missväxten pà ängar <strong>och</strong> klöfverfält sådan,<br />
att afkastningen icke mer än två gånger under innevarande århundrade<br />
varit så knapp; hö betingade en tid ett pris af 10 mk pr 50 kg. Äfven<br />
hafre <strong>och</strong> humle gåfvo skörd vida under medelmåttan <strong>och</strong> då till allt detta<br />
k<strong>om</strong>mo de ruinerande spanmålsprisen, kan man göra sig en föreställning <strong>om</strong> det<br />
hårdt pröfvade läge, hvari landtmannanäringeu befann sig. Den prisstegring<br />
man kunde väntat af det ringa skördeutfallet <strong>och</strong> tullkriget med Ryssland paralyserades<br />
gen<strong>om</strong> införsel från annat håll, särskildt af hvete från Amerika,<br />
hvilket öfversvämmade den tyska marknaden.<br />
Qvarnindustrien förde på grund af många <strong>om</strong>ständigheter en bekymmersam<br />
tillvaro, hvartill icke minst bidrog den i Preussen införda staffeltariffen; vår<br />
tidigare afsättning på Elsass <strong>och</strong> Baden aftog <strong>och</strong> från de stora qyaruarne i<br />
Rhentrakten mötte oss en svår konkurrens.<br />
Humle lemnade på grund af den starka torkan knappt mer än fjerdedels<br />
skörd <strong>och</strong> vår annars så pålitlige afnämare England fylde sitt behof från<br />
Amerika, hvarest skörden utfallit synnerligen väl. Frukt af alla slag gaf rik<br />
skörd <strong>och</strong> kan man anslå den i värde till <strong>om</strong>kr. 10 mill. mk. Afven vinfälten<br />
syntes lofvande <strong>och</strong> man väntade allmänt att erhålla ett »Ausstichs-vin, men<br />
utvecklingen af drufvorna aftog betänkligt i augusti <strong>och</strong> då sedan väderleken<br />
blef mycket regnig, var man tvungen att i början af oktober företaga skörden,<br />
på det att icke drufvorna skulle förstöras på fältet.<br />
276,000 hl., kan anslås till <strong>om</strong>kr. 13 mill. mk.<br />
Värdet af vinskörden,<br />
Om sockerlmvdteringen yttrar fabriken i Stuttgart, att året 1892—93<br />
lemnade något bättre resultat än sin föregångare, <strong>och</strong> ehuru qvaliteten icke var<br />
prima, gåfvo dock betorna riklig afkastning. För det nya året, s<strong>om</strong> började<br />
med den 1 augusti, gestaltade sig förbållandet sämre på grund af den ihållande<br />
torkan, <strong>och</strong> skörden af hvitbetor blef också i Sydtyskland knapp, utan att qvaliteten<br />
deri förbättrades något.<br />
På den kemiska industriens <strong>om</strong>råde har länge en betydlig öfverproduktion<br />
gjort sig gällande <strong>och</strong> ett allt längre drifvet bortslumpande af dess alster har<br />
haft till följd att äfven det mest samvetsgranna arbete blir illa betaldt. Endast<br />
de artiklar, s<strong>om</strong> skyddats gen<strong>om</strong> koalitioner mellan tillverkarne, hafva någorlunda<br />
hållit sig uppe.<br />
Den hausserörelse, s<strong>om</strong> gjorde sig gällande i b<strong>om</strong>ull vid slutet af år 1892,<br />
afstannade under första qvartalet följande år. hufvudsakligen emedan gynsamma<br />
skördeunderrättelser ingingo <strong>och</strong> strejken i Oldham, hvarest 15 mill. spindlar<br />
äro i verksamhet, mot förmodan räckte ända in i mars. Vid denDa tid inlupo<br />
oroande underrättelser från Manchester <strong>och</strong> från den amerikanska marknaden,<br />
på samma gång svåra rubbningar träffade en mängd australiska banker, hvilket
535<br />
allt hade till följd att spekulanterna i råvaran måste till hvad pris s<strong>om</strong> helst<br />
realisera sina förbindelser. Följden blef nu en baisse, s<strong>om</strong> räckte ända in i<br />
juni, <strong>och</strong> först med den milda våren <strong>och</strong> heta s<strong>om</strong>maren inträdde förbättring<br />
i affärerna, så att lagren kunde lättas.<br />
Ullmarknaden, för såvidt den rör sig med inhemsk vara, har gått mycket<br />
tillbaka, framför allt emedan man allmänt föredrager den koloniala varan sås<strong>om</strong><br />
smidigare <strong>och</strong> mera glänsande. Priset gick för vår egen b<strong>om</strong>ull ned så lågt,<br />
att man måste gå tillbaka ända till 1848 för att finna ett motstycke dertill.<br />
Transatlantisk ull hade god afsättning ända till maj, då hela spinnindustrien<br />
tog intryck af krisen i Förenta Staterna <strong>och</strong> Australien, liks<strong>om</strong> af det ogynsamma<br />
affärsläget i England <strong>och</strong> vexlingarne i den österrikiska valutan.<br />
De nämnda kriserna, tullkriget med Ryssland <strong>och</strong> flere andra orsaker<br />
gjorde att jernindustrien hade svåra pröfningar, <strong>och</strong> flere betydande etablissementer,<br />
s<strong>om</strong> förut stödt sig på export, måste nu hålla sig till den tyska marknaden,<br />
der de underbjödo hvarandra till ytterlighet. Häri gjorde de mera tillfredsställande<br />
vårmånaderna med god afsättning föga ändring, <strong>och</strong> först på senhösten<br />
blef marknaden bättre.<br />
Den under året rådande foderbristen medförde en nedslagtning i massa af<br />
kreatur <strong>och</strong> marknaden i hudar blef derigen<strong>om</strong> så öfverfyld, att prisen noterades<br />
till blott 30 % af föregående årets. Affärerna i kalfskinn kunde häraf<br />
haft nytta, men detta motverkades af kursfallet i Österrike, Italien <strong>och</strong> andra<br />
länder. Handelsfördragen med Österrike <strong>och</strong> Schweiz hafva icke gifvit någon<br />
lyftning åt lädervarubranschen hos oss, snarare tvärt<strong>om</strong>.<br />
Alexandria den 30 april 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Adolphe Federer.<br />
Den svenska skeppsfarten på distriktet <strong>om</strong>fattade:<br />
I Alexandria: ank<strong>om</strong>na fartyg från Sverige med last 1 <strong>om</strong> 896 ton samt<br />
från främmande länder med last 4 <strong>om</strong> 2,694 ton <strong>och</strong> i barlast 4 <strong>om</strong> 3,262<br />
ton; <strong>och</strong> afgångna till främmande länder med last 4 fartyg <strong>om</strong> 3,664 ton <strong>och</strong><br />
i barlast 4 <strong>om</strong> 2,694 ton. In- <strong>och</strong> utgående frakter £ 5,058.<br />
I Port Said: ank<strong>om</strong>na fartyg från främmande länder 5 <strong>om</strong> 3,174 ton,<br />
hvilka alla afgingo till d:o i barlast.<br />
Den förstnämnda hamnen besöktes af 30 norska fartyg <strong>om</strong> 35,785 ton,<br />
den senare af 3 <strong>om</strong> 5,308 ton.<br />
Suezkanalen passerades af inalles 3,341 fartyg af olika nationaliteter <strong>och</strong><br />
med en sammanlagd drägtighet af 7,659,068 ton. Mer än 2 /3 af hela fartygsantalet<br />
<strong>och</strong> drägtigheten gingo under britisk flagg; bland de öfriga märktes 50<br />
norska fartyg <strong>om</strong> 88,674 ton.<br />
Frakterna voro under hela året högst miserabla, beroende på det öfverflöd<br />
af skeppsrum, s<strong>om</strong> gör sig gällande trots all öfverproduktion på så många <strong>om</strong>råden.<br />
Det är emellertid glädjande att finna att de Förenade rikenas fartyg mera sökt<br />
sig hit än förut <strong>och</strong> att de äfven varit väl lämpade för den fraktfart s<strong>om</strong> härerbjudits.<br />
Noteringarne voro:
536<br />
Högst Lägst<br />
Till Liverpool, b<strong>om</strong>ull pr ton <strong>om</strong> 40 kub.-fot 16/6 6/0<br />
» » spanmål pr quarter <strong>om</strong> 480 lbs 2/0 1/3<br />
B London, Hull <strong>och</strong> Östkusten, b<strong>om</strong>ullsfrö pr ton... 14/0 5/0<br />
» » » » B spanniål pr quarter 2/6 1/0<br />
Trävaror. Sås<strong>om</strong> förut framhållits, har införseln af hithörande artiklar<br />
stigit högst betydligt i den mån välståndet bland befolkningen ökats <strong>och</strong> ordentliga<br />
hus hunnit aflösa de forna lerhyddorna. Från Sverige <strong>och</strong> Norge infördes<br />
16,292 std <strong>och</strong> det torde kunna väntas en mycket större afsättniDg under<br />
k<strong>om</strong>mande år. Priset noterades för bräder i gen<strong>om</strong>snitt £ 12 <strong>och</strong> för<br />
bjelkar £ 5. 10. 0 pr std cif.<br />
Jern direkt från Sverige hitk<strong>om</strong>mer ännu i begränsad mängd; efterfrågan<br />
är dock i stigande, sås<strong>om</strong> visas af den indirekta skeppningen öfver engelska,<br />
tyska <strong>och</strong> belgiska hamnar.<br />
B<strong>om</strong>ull. Odlingen häraf k<strong>om</strong>mer helt säkert att utvidgas gen<strong>om</strong> reglering<br />
af vattenståndet, hvarigen<strong>om</strong> stora, nu öde fält kunna göras nyttiga.<br />
Man är för ändamålet betänkt på att uppföra stora behållare, hvilka skola uppsamla<br />
<strong>och</strong> bringa till användning mycket vatten, s<strong>om</strong> nu går förloradt. Utförseln<br />
af b<strong>om</strong>ull uppgick för året till 714,000 balar, hvilka betingade i gen<strong>om</strong>snitt<br />
4 3 /4 d. pr Ib f. o. b. Af b<strong>om</strong>ullsfrö skeppades, hufvudsakligen till England,<br />
390,000 ton. Priset var £ 5. 5. 0 pr ton f. o. b. Åtskilligt går<br />
emellertid till våra inhemska oljeslagerier.<br />
Skörden af hvete var tillfredsställande, hvilket emellertid icke kan sägas<br />
<strong>om</strong> korn <strong>och</strong> majs. Bönor lemnade deremot en synnerligen rik afkastning.<br />
Vårt rörsocker har nu funnit väg till den europeiska marknaden <strong>och</strong> konkurrerar<br />
i Nordamerika med vestindisk vara. Exporten uppgick till 53,000 ton.<br />
Den allmänna ställningen i Egypten är glädjande: lugn råder i landet<br />
<strong>och</strong> statens papper stå alla öfver pari, ränteliqvider <strong>och</strong> amorteringar gå sin<br />
jemna gång <strong>och</strong> nyttiga reformer utmärka den britiska ockupationsstyrelsen.<br />
Handelsbudgeten utvisar ett importvärde af <strong>om</strong>kr. 8 3/4 mill. <strong>och</strong> exportvärde<br />
af 12 3/4 mill. egyptiska pund mot resp. 9 mill. <strong>och</strong> 13 1/3 niill. året<br />
förut.<br />
En direkt ånghåtslinie mellan Egypten <strong>och</strong> de Förenade rikena vore säkerligen<br />
af största nytta för <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättningen. I fjol gick blott en sockerladdning<br />
direkt till Stockholm, bvare.mot flere nådde Sverige öfver Hull. B<strong>om</strong>ull<br />
torde äfven härvidlag kunna medtagas i räkningen, <strong>och</strong> på samma gång kunde<br />
öppnas många tillfällen för de Förenade rikenas produkter att här afsättas. Det<br />
nu rådande transitosystemet tynger allt för mycket på <strong>handel</strong>sutbytet.<br />
H. Barker.
Lissabon den 28 juni 1894.<br />
537<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Da Förenade rikenas skeppsfart på distriktet var följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Sverige med last 22 10,049<br />
» andra länder » 7 3,506<br />
» » i barlast 52 23,044<br />
Summa 81 36,599<br />
Afgångna: till Sverige med last 47 16,824<br />
i> andra länder » 16 9,650<br />
» r> i barlast 19 10.399<br />
Summa 82 36,873<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Norge med last 75 24.726<br />
» » i barlast 2 1,782<br />
» Sverige med last 11 5,519<br />
» andra länder » 59 24,638<br />
» >i i barlast _. 94 35^886<br />
Summa 241 92,551<br />
Afgångna: till Norge med last 69 21,739<br />
» s> i barlast 2 770<br />
» Sverige med last 21 7,606<br />
» andra länder » 31 16,117<br />
» J> i barlast 118 45,654<br />
Summa 241 91,886<br />
Anmärkas bör dock, att af ofvanstående i barlast afgångna fartyg en del<br />
afgått från Lissabon till Setubal med barlast af salt — del af last — för att<br />
derstädes k<strong>om</strong>plettera lasten; följaktligen hafva dessa fartyg, s<strong>om</strong> i verkligheten<br />
endast under en resa i Portugal lastat salt, blifvit tvenne gånger upptagna,<br />
först i barlast <strong>och</strong> sedan med last.<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde:<br />
Antal<br />
29<br />
Svenska<br />
Ton<br />
13,555<br />
Antal<br />
145<br />
Norska<br />
Ton<br />
54,883<br />
Antal<br />
174<br />
Tillsammans<br />
Ton<br />
68,438<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 35
538<br />
Hela antalet med last afgångna fartyg utgjorde:<br />
Antal<br />
63<br />
Svenska<br />
Ton<br />
26,470<br />
Antal<br />
121<br />
Norska<br />
Ton<br />
45,462<br />
Fraktförtjensten under år 1893 utgjorde:<br />
För i svenska fartyg införda varor:<br />
£ 5,503 af ångfartyg<br />
» 5,131 » segelfartyg<br />
£ 10,634 mot £ 10,367 år 1892<br />
<strong>och</strong> för utförda varor:<br />
£ 6,550 af ångfartyg<br />
» 8,092 » segelfartyg<br />
£ 14,642 mot £ 14,834 år 1892.<br />
För i norska fartyg införda varor:<br />
£ 19,138 af ångfartyg<br />
» 14,732 » segelfartyg<br />
£ 33,870 mot £ 29,546 år 1892<br />
<strong>och</strong> för utförda varor:<br />
£ 14,807 af ångfartyg<br />
» 11,623 » segelfartyg<br />
£ 26,430 mot £ 23,360 är 1892.<br />
Antal<br />
184<br />
Tillsammans<br />
Ton<br />
71,932<br />
De Förenade rikenas skeppsfart å distriktet under de fyra senaste åren<br />
utgjorde:<br />
Handel.<br />
Ehuru de dåliga finansiella förhållanden, hvarunder Portugal allt sedan<br />
1891 lidit, under det förflutna året icke i något hänseende förbättrats, utan<br />
snararare tvärt <strong>om</strong> — agiot på £ varierade mellan 29 <strong>och</strong> 30 % mot 22 à<br />
23 % år 1892 —, har dock <strong>handel</strong>n varit tetnligen liflig, i synnerhet med<br />
de Förenade rikena, hvilkas export till Portugal af trävaror, jern <strong>och</strong> klippfisk<br />
varit betydligt större än under år 1892.
539<br />
Den nya tulltaxan af år 1892, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> förhöjda tullsatser på de flesta<br />
från utlandet k<strong>om</strong>mande varor skulle skydda den inhemska industrien <strong>och</strong> befrämja<br />
exporteD, har till en stor del icke utöfvat åsyftad verkan. Importen<br />
har under året betydligt tilltagit, medan exporten deremot aftagit.<br />
Totalvärdet af alla till Portugal importerade varor utgjorde:<br />
år 1893 reis 38,314,780,000<br />
mot » 1892.... » 30,829,153,000<br />
<strong>och</strong> totalvärdet af alla exporterade varor utgjorde:<br />
år 1893 reis 23,358,739,000<br />
mot » 1892. » 24,630,191,000<br />
Detta förhållande är så mycket mer anmärkningsvärdt, s<strong>om</strong> Portugal till<br />
följd af den rådande kursen kunnat afsätta sina varor för närmare 30 % billigare<br />
pris än andra länder. Orsaken härtill torde nian få söka dels i årets<br />
ytterst dåliga skörd, s<strong>om</strong> vållade att importen af hvete <strong>och</strong> majs uppgick till<br />
<strong>om</strong>kring 25,656 ton mera än under år 1892, <strong>och</strong> dels i den alltjemt rådande<br />
penningekrisen.<br />
Trävaror. Importen af denna artikel var under året ovanligt stor, äfven<br />
från de Förenade rikena, sås<strong>om</strong> framgår af följande jemförelse:<br />
Till Portugal infördes från alla länder tillsammans<br />
1892 1893<br />
Bjelkar kbm. 6.595 17,034<br />
deraf från Sverige <strong>och</strong> Norge » 730 4,865<br />
Plankor » 10,215 5,937<br />
deraf från Sverige <strong>och</strong> Norge » 4,797 4,991<br />
Sågade bräder » 33,874 45,476<br />
deraf från Sverige <strong>och</strong> Norge » 15.276 32,257<br />
De Förenade rikena hafva alltså icke allenast fördubblat sin utförsel af<br />
trävaror till Portugal, utan intogo jeruväl första rummet bland alla länder, s<strong>om</strong><br />
exportera ofvannämnda artiklar.<br />
S<strong>om</strong> ett mycket betydligt förråd af trävaror förblef magasineradt vid årets<br />
slut, k<strong>om</strong>mer antagligen importen att under år 1894 något minskas.<br />
Prisen under år 1893 hafva varit approximativt följande:<br />
Plankor, l:a qvalitet reis 13,500<br />
» 2:a » « 12.500 pr tolft 14'×9"X3"<br />
» 3:a » » 11,500<br />
Bjelkar l:a » » 11,500 pr 35' = 1 kbm.<br />
Jern <strong>och</strong> stål. Ehuru importen af jern från alla länder tillsammans varit<br />
underlägsen föregående års, har den dock från de Förenade rikena i icke ringa<br />
grad tilltagit, ett förhållande s<strong>om</strong> antagligen k<strong>om</strong>mer att årligen inträffa, allt<br />
sedan den nu gällande tullsatseu icke mera sås<strong>om</strong> förr beräknas ad valorem utan<br />
per ton <strong>och</strong> derigen<strong>om</strong> det svenska jernet blir likstäldt med andra länders.<br />
Importen af allt slags jern, sås<strong>om</strong> stångjern <strong>och</strong> jernplåt, inberäknadt rails<br />
<strong>och</strong> nödigt tillbehör för fästande deraf, var under år<br />
1892 1893<br />
Från alla länder tillsammans ton 44,363 41,943<br />
deraf från Sverige <strong>och</strong> Norge « 2,209 4,407<br />
Stål, från alla länder tillsammans » 1,157 1,773<br />
deraf från Sverige <strong>och</strong> Norge » 180 132
540<br />
Trämassa. På grund af förhöjda tullsatser på papper antogs en förökad<br />
afaättning af trämassa skola ega rum till Portugal; så har äfven under året<br />
varit fallet, men beklagligtvis fortfar den direkta importen från de Förenade<br />
rikena att årligen aftaga. Någon giltig grund härtill låter sig svårligen angifva,<br />
enär den svenska <strong>och</strong> norska trämassan så väl till pris s<strong>om</strong> qvalitet viil<br />
torde kunna konkurrera med hvilket lands s<strong>om</strong> helst.<br />
Vara trämassefabriker borde följa bruket i andra länder, s<strong>om</strong> sända <strong>handel</strong>sresande<br />
med prof till Portugal för att skaffa sig beställningar.<br />
Under de senaste fyra åren var importen af trämassa följande:<br />
1890 1891 1892 1893<br />
Från alla länder tillsammans ton 1,208 993 887 1,183<br />
deraf från Sverige <strong>och</strong> Norge » 428 389 287 237<br />
De Förenade rikena fylde landets behof af trämassa med <strong>om</strong>kring 1/3 deraf<br />
under åren 1890, 1891 <strong>och</strong> 1892; under år 1893 deremot endast med 1/5.<br />
Portugals förbrukning af trämassa har under året dock varit större än<br />
importen, emedan en i närheten af Oporto anlagd trämassefabrik med fördel<br />
försett några större pappersfabriker med trämassa.<br />
Is. In<strong>om</strong> hela distriktet är det endast ett ölbryggeri i Lissabon s<strong>om</strong> hittills<br />
importerat<br />
218 ton.<br />
ärligen en last norsk is; år 1893 utgjorde importen deraf<br />
Inhemska fabriker fylla landets behof med konstgjord is.<br />
Salt.<br />
ogynsam.<br />
Äfven under detta år utföll, emot förväntan, skörden ytterst<br />
Priset på salt i Setubal har, till följd af de tvenne senaste årens dåliga<br />
skördar, stigit från 1,200 reis till 1,400 <strong>och</strong> vid slutet af året till 1,600 reis<br />
pr moj, fritt långs sidan af fartyget.<br />
Portugals export af salt utgjorde under åren<br />
1892 1893<br />
Till alla länder tillsammans ton 153,249 168,055<br />
» Sverige <strong>och</strong> Norge » 55,945 64.583<br />
Det billigare medelhafssaltet är fortfarande en stark konkurrent till det<br />
portugisiska.<br />
Vin. Den allmänna missväxten drabbade äfven vinplanteringarne, i det att<br />
dels phylloxeran, dels den under året rådande torkan förstörde mer än hälften<br />
af skörden.<br />
1893 års skörd beräknas till <strong>om</strong>kring 1,900,000 hektoliter mot <strong>om</strong>kring<br />
4,000.000 hektoliter år 1892.<br />
Vinexporten under året var ock mycket underlägsen den för år 1892;<br />
deremot har utförseln till de Förenade rikena betydligt tilltagit.<br />
Portugals vinexport var under åren<br />
Hvita <strong>och</strong> röda lättare viner, till alla län<br />
1892 1893<br />
der tillsammans dekaliter 6,155,934 4,882,848<br />
deraf till Sverige <strong>och</strong> Norge » 785 829<br />
Madeira, till alla länder tillsammans » 192,940 196,211<br />
deraf till Sverige <strong>och</strong> Norge » 40 208<br />
Portviner, till alla länder tillsammans » 3,629,262 2,592,856<br />
deraf till Sverige <strong>och</strong> Norge » 7,470 17,910
541<br />
Kork. Korkexporten var under aret något mindre än under föregående<br />
år, <strong>och</strong> utgjorde densamma under åren<br />
1892 1893<br />
Till alla länder tillsammans ton 23,424 22,656<br />
deraf till Sverige <strong>och</strong> Norge » 1,252 1,292<br />
Frakter.<br />
Frakterna hafva fortfarande varit mycket låga, sås<strong>om</strong> framgår af nedanstående<br />
noteringar:<br />
Salt från Lissabon till<br />
Trondhjem kr. 1'25 pr 140 liter<br />
Stavanger » 0 - 90 à 1'00 pr d:o<br />
Christiansund » 0"95 à 1'00 » d:o<br />
Göteborg » 0 - 60 à 0'65 » hl.<br />
Vlaardingen 7/3 pr ton<br />
Massluis 7/0 »<br />
Newfoundland<br />
Kork till<br />
5/0 »<br />
Libau 50/0 »<br />
Stockholm<br />
Salt från Setubal till<br />
50/0 »<br />
Norge kr. 0.60 à 1'16 pr 140 liter<br />
» Bodö <strong>och</strong> Tr<strong>om</strong>sö » 1.10 à 1'25 » »<br />
Sverige » 0.63 k 1"23 » hl.<br />
Danmark » 1.00 k 1'25 » dansk t:a<br />
Finland fmk 1'10 pr finsk tunna<br />
Preussiska hamnar 8/0 k 10/0 pr ton<br />
Holland 7/0 k 8/0 »<br />
Skotland 7/0 à 8/0 «<br />
Af svenska fartygsbesättningar hafva vid hufvudstationen under år 1893<br />
påmönstrats ... 4 man<br />
afmönstrats 2 »<br />
rymt — »<br />
Någon epidemisk sjukd<strong>om</strong> har under året icke förek<strong>om</strong>mit in<strong>om</strong> distriktet.<br />
Generalkonsulatets kontorslokal är fortfarande vid Campo das Cebolas 43<br />
<strong>och</strong> har hållits öppen alla helgfria dagar från kl. 9 f. m. till 3 e. m.<br />
A. Cronhielm.
Leipzig den 14 april 1894.<br />
542<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Det ekon<strong>om</strong>iska resultatet af år 1893 var åtminstone sá till vida glädjande<br />
att det blef ett slut på den sedan flera år rådande försämringeu i <strong>handel</strong> <strong>och</strong><br />
näringslif, hvilket bland annat visar sig i en, <strong>om</strong> ock obetydlig, stegring i<br />
Tysklands afsättning på utlandet, äfvens<strong>om</strong> i ett minskadt antal konkurser <strong>och</strong><br />
en ökad byggnadsverksamhet. På utställningen i Chicago hade den tyska industrien<br />
godt tillfälle att framträda bredvid andra konkurrerande länder <strong>och</strong><br />
rönte jemförelsevis god uppmuntran vid prisutdelningen.<br />
Messor. Sås<strong>om</strong> bekant indrogs på grund af kolerafara höstmessan 1892,<br />
hvilket aldrig, så vidt man vet, förut inträffat. Den störande inverkan detta<br />
steg hade på affärslifvet bevisar tillräckligt hvilken betydelsefull faktor dessa<br />
<strong>handel</strong>ssammank<strong>om</strong>ster i sjelfva verket äro, <strong>och</strong> detta styrkes äfven af de ansträngningar<br />
man på andra håll gör för att beröfva Leipzig den stora fördelen<br />
att årligen draga till sig så många <strong>och</strong> stora <strong>handel</strong>sintressen. Särskildt äro<br />
messorna en nagel i ögat på Berlin, sedan denna plats efter tyska rikets <strong>om</strong>gestaltning<br />
vunnit så mycket i betydelse <strong>och</strong> på grund deraf anser sig böra<br />
ega en afgjord supremati äfven i affärslifvet. Hittills har det dock dess bättre<br />
visat sig fåfängt att bortdisputera vigten af en institution, s<strong>om</strong> sedan många<br />
århundraden tillbaka förmedlat dyrbara <strong>handel</strong>sintressen <strong>och</strong> hvars afskaffaude<br />
säkert ej heller åstadk<strong>om</strong>mes i en handvändning.<br />
Leipzigermessorna hafva nu bestått i 625 år. Det var nämligen år 1268<br />
s<strong>om</strong> markgrefve Dietrieh gaf dem bestämd sanktion gen<strong>om</strong> ett landsherrligt<br />
bref, men redan dessförinnan funnos de till i form af årsmarknader, s<strong>om</strong> förskrefvo<br />
sig från tiden mellan 1176 <strong>och</strong> 1182 <strong>och</strong> till hvilka säljare <strong>och</strong> köpare<br />
k<strong>om</strong>mo från äfven fjerran länder, <strong>och</strong> får man tro traditionen, var Leipzig<br />
redan under den förkristna tiden en stapelplats för varor af alla slag. Man vet<br />
med säkerhet att det för några få år sedan upplösta krämaregillet fans på<br />
platsen så tidigt s<strong>om</strong> 1278.<br />
Ända till 1459 voro messorna två, vid påsktiden <strong>och</strong> på hösten; nämnda<br />
ár tillk<strong>om</strong> nyårsmessan <strong>och</strong> alla tre erhöllo laga bekräftelse samt privilegier<br />
1466 af kejsar Fredrik III, ytterligare stadfästa af Maximilian I <strong>och</strong> senare<br />
regenter. Visserligen försökte mer än ett tjugotal städer att på samma sätt<br />
inrätta messor, men dessa blefvo utan resultat, i all synnerhet s<strong>om</strong> Leipzig<br />
efter hand med stöd af sina privilegier rättsligen uppträdde mot dem <strong>och</strong> lyckades<br />
få dem indragna. Numera har Leipzig intet sådant privilegium <strong>och</strong> måste<br />
derför använda andra medel för att försvara sin rangställning. Handelskammaren<br />
tillsatte s<strong>om</strong>maren 1893 ett särskildt utskott för att studera alla med messorna<br />
sammanhängande förhållanden <strong>och</strong> föreslå tidsenliga åtgärder. Dessa syntes<br />
desto mera nödvändiga s<strong>om</strong> Berlin började röra på sig <strong>och</strong> anordnade en messa,<br />
s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> sjelfva tiden för sitt afhållande, strax före Leipzigermessan, tydligt<br />
lade i dagen afsigten att kringskära den sistnämnda.<br />
Redan i början af augusti såg sig Leipzigs <strong>handel</strong>skammare i stånd att<br />
offentliggöra en förklaring från 1,000 <strong>handel</strong>sfirmor att de icke ville hafva något<br />
att skaffa med berlinarnes »Vormesse». Deltagandet i denna <strong>och</strong> de dervid<br />
vunna resultaten blefvo också tarfliga nog, men i Leipzig ansåg man det i alla
543<br />
fall s<strong>om</strong> en kraftig varning, särskildt s<strong>om</strong> en andra messa i Berlin bestämdes<br />
till derpá följande 1 mars. Det gälde derför att göra Leipzigermessorna sä<br />
tilldragande s<strong>om</strong> möjligt gen<strong>om</strong> att tillmötesgå alla rimliga önskningar från allmänhetens<br />
sida med hänsyn till utställningslokaler, mönster, billigt logis, upplysningsbyråer<br />
<strong>och</strong> lämplig tid för messornas af hållande. Redan år 1893 hade<br />
man hunnit ett godt stycke med olägenheternas afhjelpande. Lättnader infördes<br />
vid anmälningen af besökande, en fullständig förteckning öfver främlingar fans<br />
tillgänglig jemte en utförlig adresskalender, <strong>och</strong> bostäder anskaffades på tillfredsställande<br />
vilkor. Särskildt bifall vann den af municipalstyrelsen upprättade<br />
listan öfver främlingar vid höstmessan, grupperade efter nationalitet <strong>och</strong> verksamhet.<br />
För påskmessan 1894 träder i verksamhet en förening af intressenter<br />
i Leipzig, hvilken redan i dec. 1893 fått tillslutning af 2,000 messbesökaude,<br />
s<strong>om</strong> derigen<strong>om</strong> garanterats vissa prismodifikationer, hvarpå bl. a. en stor del<br />
hotcllegare ingått. Nämnda förening utgifver också en »Zeitschrift des Leipziger<br />
Messverbandes», s<strong>om</strong> innehåller nyttiga meddelanden för den messbesökande<br />
publiken. Husegareföreningen har inrattat en centralbyrå i Kitterstrasse n:o 4<br />
för anskaffande af bostäder. Den mest anmärkningavärda nyheten är emellertid<br />
<strong>om</strong>byggningen af stadens gamla »Gewandhaus», s<strong>om</strong> fått 44 nya rum för utställning<br />
af mönsterlager. Denna ändring har kostat bortåt 300,000 mk.<br />
Svårare var det att bestämma tiden för messorna. Här<strong>om</strong> hade bortåt<br />
2,000 firmor, mest fabrikanter, fått tillfälle att yttra sig <strong>och</strong> möten höllos af<br />
de särskilda industrigrupperna bland dem, hvarvid alltid medlemmar af <strong>handel</strong>skammaren<br />
voro närvarande. Meningarne voro mycket delade, men slutligen<br />
framträdde dock tydligt två stora partier. Det ena var intressenterna i mönsterlager<strong>handel</strong>n,<br />
det andra <strong>om</strong>fattade detaljhandlarne samt representanterna för<br />
pelsvaru-, läder- <strong>och</strong> klädesvarubranscherna.<br />
Striden gälde egentligen påskmessan, hvilken förstnämnda parti önskade<br />
skulle hållas tidigare än hittills på den grund att varor, s<strong>om</strong> beställas af utländska<br />
grossister <strong>och</strong> exportörer att levereras i juni—augusti, icke hinna expedieras<br />
till denna tid utan allt för stora uppoffringar. Mönsterlager<strong>handel</strong>n, s<strong>om</strong> icke<br />
är mer än några årtionden gammal, <strong>om</strong>fattar en mängd artiklar: porslin, majolika,<br />
lervaror, kristall <strong>och</strong> glas, brons, gjutgods af jern <strong>och</strong> zink, aluminium- <strong>och</strong><br />
nickelvaror, lampor med alla tillbehör, portföljartiklar, trä-, pappers- <strong>och</strong> bijouterivaror,<br />
japanska <strong>och</strong> kinesiska varor, konstgjorda bl<strong>om</strong>mor, leksaker, husgeråd,<br />
musikinstrument, optiska artiklar, parfymer <strong>och</strong> tvål samt allehanda lyxartiklar.<br />
Motpartiet, pelsvaru- oeh läderhandlarne, ifrade för bibehållande af<br />
den vedertagna tiden för messan, de förra med hänsyn till auktionerna i London<br />
<strong>och</strong> de senare emedan en mängd smågarfvare, hvilka ej kunde lufttorka<br />
sitt läder under vintermånaderna <strong>och</strong> ej heller förfogade öfver ångtorkning,<br />
svårligen skulle kunna lemna sin vara i marknaden tidigare än hittills. Allmänt<br />
erkännes också att pelsvaru<strong>handel</strong>n har stor betydelse för hela Europa<br />
<strong>och</strong> Amerika, oeh ensamt affären i fárskinn vid messan räknar icke mindre än<br />
400 garfvare <strong>och</strong> 2,000 uppköpare.<br />
Med hänsyn till hvad nu anförts beslöt <strong>handel</strong>skammaren i förening med<br />
stadsmyndigheterna att hos ministeriet förorda båda messornas utsträckning till<br />
22 dagar, så att messan börjar <strong>och</strong> slutar med en söndag <strong>och</strong> att detalj<strong>handel</strong>n<br />
derefter tager sin början. Detta förslag vann regeringens bifall <strong>och</strong> den 2 juni<br />
1894 utfärdades följande förordning:<br />
Nyårsmessan börjar den 3 <strong>och</strong> slutar den 16 januari;<br />
Påskmessan tager för groas- <strong>och</strong> detalj<strong>handel</strong> sin början första söndagen efter<br />
påsk <strong>och</strong> räcker, med bibehållande af de gamla namnen »Böttcherwoehe»,
544<br />
»Messw<strong>och</strong>e» <strong>och</strong> »Zahlw<strong>och</strong>e», till <strong>och</strong> med fjerde söndagen efter påsk;<br />
messan ringes in på andra <strong>och</strong> ringes ut på tredje söndagen efter påsk;<br />
Höstmessan för gross- <strong>och</strong> detalj<strong>handel</strong> ingår med sista söndagen i augusti <strong>och</strong><br />
räcker 22 dagar, likaledes med bibehållande af nyssnämnda beteckningar<br />
för de olika veckorna; in- <strong>och</strong> ntringning ega rum på resp. andra <strong>och</strong><br />
tredje söndagen under messan.<br />
Dessut<strong>om</strong> hålles årligen från första måndagen i mars till lördagen i följande<br />
vecka en s. k. Vormesse, <strong>om</strong>fattande utställning af mönsterkollektioner <strong>och</strong><br />
mönsterlager för nedannämnda varuslag, hvarigen<strong>om</strong> inköp efter prof <strong>och</strong><br />
mönster må kunna underlättas:<br />
Porslin, majolika <strong>och</strong> lervaror, kristall <strong>och</strong> glas, brons-, jern- <strong>och</strong> zinkvaror,<br />
aluminium, alfenid, nickel- <strong>och</strong> andra metallvaror, belysningsartiklar,<br />
lädervaror, fotografialbum, arbeten af trä <strong>och</strong> papper, bijouterier, japanska <strong>och</strong><br />
kinesiska artiklar, konstgjorda bl<strong>om</strong>mor, dockor <strong>och</strong> leksaker af alla slag, husgeråd<br />
<strong>och</strong> köksartiklar, metalltråd, musikinstrument <strong>och</strong> optiska artiklar, tvål<br />
<strong>och</strong> parfymer, käppar, piskor, lyxartiklar, korta <strong>och</strong> galanterivaror af alla slag.<br />
Ut<strong>om</strong> denna anordning af messorna föreligga flera förslag till befrämjande<br />
af <strong>handel</strong>n gen<strong>om</strong> specialmarknader för olika varubranscher, gen<strong>om</strong> utställningar<br />
af nyheter in<strong>om</strong> pappersindustrien o. s. v.; <strong>handel</strong>skammaren har också tillsatt<br />
en k<strong>om</strong>ité för att förbereda en allmän industriutställning i Leipzig 1895, hvilken<br />
skall <strong>om</strong>fatta Sachsen <strong>och</strong> Thüringen. Fräga är äfven väckt <strong>om</strong> statens<br />
öfvertagande af en kanalanläggning mellan Bister <strong>och</strong> Saale från Leipzig till<br />
Creypau.<br />
För pelsvaror utföll påskmessan särdeles gynsamt till följd af den föregående<br />
stränga vintern; höstmessan var deremot mindre besökt <strong>och</strong> påverkades<br />
dessut<strong>om</strong> känbart af tullkriget med Byssland; resultatet var dock drägligt nog.<br />
De trenne stora afdelningar, hvari denna bransch sönderfaller, äro den inhemska,<br />
den amerikanska <strong>och</strong> den ryska, med inköp af råvara <strong>och</strong> försäljning af beredd.<br />
På <strong>om</strong>sättningen af amerikansk vara utöfvade nästföregående auktioner i London<br />
mycket tryck. Hvad den ryska tillförseln beträffar, upplifvades påskmessan af<br />
en ganska betydlig prisstegring i råa persianer, hvaremot astrakan hade mindre<br />
<strong>om</strong>sättning på grund af de höga noteringarne.<br />
I läder mötte under påskmessan en temligen god köplust <strong>och</strong> mera fasta<br />
pris än på nyåret, allt i följd af den betydliga upprymning af lager, s<strong>om</strong> vintermånaderna<br />
medfört, hvaremot höstmessan var temligen flau.<br />
Väfnader rönte ett synnerligen godt emottagande på nyårsmessan, särskildt<br />
på grund af de nya <strong>och</strong> i hög grad tillfredsställande färgningsmetoder s<strong>om</strong> användts.<br />
Borst <strong>och</strong> tagel ha fått ökad vigt sås<strong>om</strong> nnessartiklar <strong>och</strong> äfven på de<br />
stora marknaderna i februari <strong>och</strong> juni. Omsättningen kan i värde anslås till<br />
25 mill. mark. Leipzigs lager af dessa båda artiklar äro högst betydliga.<br />
v. Stieglitz.
Mexiko den 27 april 1894.<br />
545<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet var följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: från andra länder med last 1 311<br />
» » i barlast 2 619<br />
Afgångna: till » med last 4 1,292<br />
» > i barlast 1 258<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Norge i barlast. 1 361<br />
B andra länder med last 37 15,634<br />
» » i barlast 50 17,383<br />
Afgångna: till » med last 79 30,205<br />
» » i barlast 16 7,989<br />
Anskönt silfret fallit så betydligt i pris, torde detta icke medföra så svåra<br />
rubbningar, s<strong>om</strong> man till en början antog. Mexiko har nämligen stora resurser<br />
äfven i sitt åkerbruk, skogar, jern- <strong>och</strong> koppargrufvor, <strong>och</strong> industrien blir mer<br />
<strong>och</strong> mer i stånd att åtminstone i flere större artiklar tillgodose det inhemska<br />
behofvet, utan att derför importen behöfver afstanna, ty denna k<strong>om</strong>mer helt<br />
säkert att stiga i samma mån exporten utvecklar sig på sund basis. För öfrigt<br />
äro olägenheterna af prisfallet å silfver känbara öfver allt i verlden; Englands<br />
<strong>och</strong> Tysklands <strong>handel</strong> har redan fått pröfva på dem både i Orienten oeh annorstädes<br />
<strong>och</strong> myntfrågan k<strong>om</strong>mer helt visst att tränga sig på hela Europa, s<strong>om</strong><br />
i så hög grad är bundet vid sina fabriks- <strong>och</strong> <strong>handel</strong>sintressen. Först nu har<br />
man på allvar fått veta hvad en myntförsämring vill säga. Mexiko kan, <strong>om</strong><br />
så behöfs, föda <strong>och</strong> kläda sig sjelft, Europa kan deremot icke föda sig sjelft<br />
<strong>och</strong> kan icke undvara sin <strong>handel</strong> på utlandet utan att se sina fabriker stängda<br />
<strong>och</strong> millioner arbetare sänkta i nöd.<br />
Kolonisationen i Mexiko vinner indirekt gen<strong>om</strong> det låga priset på silfver,<br />
ty efterfrågan blir större på jord, s<strong>om</strong> lämpar sig för odling af kaife <strong>och</strong> andra<br />
landets produkter. Svenska kolonister från amerikanska vestern börja draga<br />
sig hit <strong>och</strong> i London pågår en rörelse in<strong>om</strong> frälsningsarmen för att hitsända<br />
5,000 kolonister för kaffeodling i Chiapas. Äfven i Belgien är man betänkt<br />
på att sända en trupp kolonister till staten Michoachan på inrådan af en der<br />
bosatt belgier, J. Verplanken. Flere japanska kolonisationsagenter äro verksamma<br />
i detta syfte <strong>och</strong> hafva uttalat sig synnerligen fördelaktigt <strong>om</strong> de vilkor,<br />
under hvilka deras landsmän här skulle finna sin goda bergning <strong>och</strong> på samma<br />
gång lemna en värdefull insats i landets nationalvälmåga. De jordbruksalster<br />
Mexiko utstälde i Chicago tillvunno sig ett rättvist anseende, sås<strong>om</strong> kaffe, kakao,<br />
tobak, peppar, sockerrör, majs m. fl., <strong>och</strong> man har goda förhoppningar att<br />
amerikanskt kapital skall engageras <strong>och</strong> att en jordbruksbank efter tyskt mönster<br />
skall inrättas, der odlarne kunna få låna nödigt kapital mot rimlig ränta.
546<br />
Ett af de bästa kaffedistrikten är Tehuantepec, s<strong>om</strong> i detta fall lär öfverträffa<br />
både Cordova <strong>och</strong> Oaxaea. PS grund af jordens fruktbarhet blir kaffebusken<br />
der så yfvig, att plantorna för att icke tränga in pä hvarandra fa sättas<br />
med mellanrum af 3 à 4 yards. Efter tre år bära de frukt <strong>och</strong> gifva sedan<br />
afkastning i 5 år. På plantagen Pena Blanca lemnar hvarje kaffeträd i gen<strong>om</strong>snitt<br />
3 1/2 B, under det att den vanliga skörden är 1/2 à 1 1/2 B. De gummiträd,<br />
s<strong>om</strong> här behöfvas för att gifva skugga åt den unga kaffebusken, göra icke<br />
blott denna tjenst, utan gifva å sin sida ännu större afkastning än kaffet, när<br />
de hunnit växa ut.<br />
Sockerröret växer förträffligt i distriktet Mocoreto af staten Sinalva. En<br />
af de största qvarnarne lär lemna 3,000 eargas socker. Tobaksskörden blir<br />
både riklig <strong>och</strong> af god beskaffenhet i Los Tuxtlas, Veracruz. Hveteodlingen<br />
gör likaledes lofvande framsteg <strong>och</strong> fruktodlingen lemnar alster af ypperlig beskaffenhet,<br />
Staterna.<br />
fikon, persikor <strong>och</strong> apelsiner, bvilka i mängd utföras till Förenta<br />
Bland importartiklar märkas b<strong>om</strong>ullsvaror, mest från Förenta Staterna,<br />
England, Frankrike <strong>och</strong> Tyskland. Frankrike <strong>och</strong> Spanien skieka oss spirituösa<br />
<strong>och</strong> vin, hvaremot öl mest k<strong>om</strong>mer från Förenta Staterna, liks<strong>om</strong> spanmål, mjöl,<br />
fisk, kött, ost o. s. v. England <strong>och</strong> Förenta Staterna hafva ungefär jemnt<br />
delat importen hit af oarbetadt jern <strong>och</strong> stål, men i fråga <strong>om</strong> redskap har<br />
vårt stora grannland i norr öfvertaget; jernbalkar levereras från belgiska verkstäder.<br />
Papper <strong>och</strong> dithörande artiklar, åtminstone. gröfre, tillverkas nästan<br />
tillräckligt in<strong>om</strong> landet, men finare papperssorter inƒöras från såväl Förenta<br />
Staterna s<strong>om</strong> från de stora industriländerna i Europa, förnämligast Tyskland.<br />
Utförseln visar alltjemt stigande siffror. Den <strong>om</strong>fattar emellertid blott<br />
naturprodukter, metaller, frukt, hudar, gödningsämnen, b<strong>om</strong>ull, kryddor, ädelstenar<br />
<strong>och</strong> dyrbara träslag.<br />
Guaymas (från vieekonsuln). Hamnen är nu proklamerad sås<strong>om</strong> »Bonded<br />
Warehouse Port» <strong>och</strong> varor, s<strong>om</strong> hitk<strong>om</strong>ma laud- eller sjövägen, erlägga efter<br />
den 1 januari 1894 icke full afgift i tullen. Importören får ha nederlag i<br />
tullhuset. Skeppsumgälderna i mexikanska hamnar äro vanligen dryga; tonnageafgiften<br />
är doll. 1.50 pr ton för hvarje fartyg s<strong>om</strong> har annan last än kol.<br />
Denna afgift skulle icke verka tryckande, <strong>om</strong> den beräknades strängt efter registertonnagen,<br />
men så är icke förhållandet. Ny mätning företages <strong>och</strong> resultatet<br />
blir alltid högre än den verkliga drägtigheten, ofta nog 50 % mera. Från<br />
detta trakasseri äro svenska <strong>och</strong> norska fartyg dess bättre på grund af traktat<br />
fritagna.<br />
Det är förvånande att inga <strong>handel</strong>sförbindelser finnas mellan denna plats<br />
<strong>och</strong> Sverige eller Norge, ehuru, sås<strong>om</strong> framgår af den svenska exportkatalogen,<br />
i de Förenade rikena tillverkas många artiklar, s<strong>om</strong> här ha sin stadiga <strong>och</strong> goda<br />
marknad. Dit kan räknas jern <strong>och</strong> stål, färdiga hus, trämassa, maskiner, åkerbruksredskap,<br />
hästskor <strong>och</strong> söm, grufredskap, jerntråd, tändstickor, stearinljus,<br />
öl <strong>och</strong> salt fisk. Alla dessa varor ink<strong>om</strong>ma nu från de Förenta Staterna eller<br />
öfver Hamburg <strong>och</strong> bli derför dyrare än <strong>om</strong> de k<strong>om</strong>mo på direkt väg. Säkert<br />
förtjenar detta att uppmärksammas af hemmavarande exportörer. Möjligen blefve<br />
de första sändningarne föga lönande, men <strong>om</strong> varorna höllos på kreditlager i<br />
härvarande hamn mot gällande moderata afgifter, skulle det snart kunna bli<br />
annorlunda <strong>och</strong> hvad s<strong>om</strong> icke såldes här kunde med lätthet fördelas på kusten<br />
söderut.<br />
Mävers.
Alger den 28 juli 1894.<br />
547<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet var följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Sverige med last 8 4.463<br />
» » andra länder » 8 6,598<br />
» » » i barlast 3 1,659<br />
Afgångna: till Sverige med last.. 3 2,766<br />
» » andra länder » 11 6,991<br />
» » » i barlast 7 4,135<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: frän Norge med last 7 2,937<br />
» » Sverige » 4 2,881<br />
» » andra länder » 60 34,594<br />
» » » i barlast 1 505<br />
Afgångna: till andra länder med last 41 23,883<br />
» » » i barlast 31 16,424<br />
Till hamnar i distriktet, hvarest vieekonsuler ej finnas anstälde, L·afva anländt<br />
följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Arzew med last 1 254<br />
Callo i barlast 2 1,064<br />
Tunis med last 3 1,450<br />
Bizerte » 4 1,257<br />
Norska fartyg:<br />
Mostaganem med last 1 297<br />
Tunis B 1 280<br />
<strong>och</strong> utgör således hela antalet <strong>och</strong> drägtigheten af de Förenade rikenas fartyg,<br />
s<strong>om</strong> år 1893 besökt distriktet, 103 <strong>om</strong> tillsammans 58,239 ton.<br />
Året förut uppgingo deremot antalet <strong>och</strong> drägtigheten till resp. 120 <strong>och</strong><br />
72,890.<br />
Af dessa uppgifter framgår, att 1893 års skeppsfart med 17 fartyg <strong>om</strong><br />
14,651 ton understiger fjolårets, eller en minskning af <strong>om</strong>kring 18 %.<br />
Denna minskning faller uteslutande på den svenska skeppsfarten, s<strong>om</strong> från<br />
att år 1892 uppvisa 59 fartyg <strong>om</strong> 35,316 ton nedgått till 29 fartyg <strong>om</strong><br />
16,745 ton, under det att den norska, s<strong>om</strong> år 1892 utvisade ett antal fartyg<br />
af 61 <strong>om</strong> 37,574 ton, 1893 steg till 74 fartyg <strong>om</strong> 41,494 ton.
548<br />
Orsaken till att de Förenade rikenas skeppsfart under förlidet år nedgått<br />
är att söka i det af franska regeringen utfärdade dekret, hvarigen<strong>om</strong> definitivt<br />
alla utländska makter förbjödos att idka kustfart emellan Algeriet <strong>och</strong> Frankrike.<br />
Under 1893 afgingo till detta distrikt från<br />
Sverige<br />
Norge Andra länder<br />
Antal Ton Antal Ton Antal Ton<br />
Svenska fartyg _ 11 5,913 — 11 8,258<br />
Norska » 5 3,163 7 2,937 61 35,099<br />
Summa 16 9,076 7 2,937 72 43,357<br />
hvaremot uppgifterna för år 1892 äro följande:<br />
Svenska fartyg 10 6,531 — 47 27,947<br />
Norska » 8 3,604 11 4,193 40 29,163<br />
Summa 18 10,135 11 4,193 87 57,110<br />
Fördelade på de olika stationerna ank<strong>om</strong>mo:<br />
Af de svenska fartygen ank<strong>om</strong>mo med last 10 ång- <strong>och</strong> 6 segelfartyg. 2<br />
af ång- samt 6 af segelfartygen hitförde last af trä från Sverige. De öfriga<br />
ångfartygen voro till större delen månadsbefraktade på nordfranska <strong>och</strong> medelhafshamnar.<br />
Utfraktei· erhöllo 52 ång- samt 3 segelfartyg. 2 ång- <strong>och</strong> 1 segelfartyg<br />
afgingo med last af korkbark till Sverige. De öfriga gingo mestadels i månadsbefraktning<br />
med vin <strong>och</strong> styckegods.<br />
Träfrakterna till Alger från Hernösand, Sundsvall <strong>och</strong> Söderhamn voro<br />
63 à 59 fres pr std.<br />
Isfraktema från Kristiania voro för segelfartyg fres 17 à 21 pr ton <strong>och</strong><br />
för ångfartyg fres 25 pr ton.<br />
Från norska fartyg afmönstrade 6 man <strong>och</strong> från svenska fartyg ingen;<br />
4 påmönstringar gjordes å norska fartyg.<br />
Under året har ingen rymning anmälts å generalkonsulatet.<br />
Hela skeppsfarten på Algeriet var följande:<br />
År 1893<br />
Antal Ton<br />
År 1892<br />
Antal Ton<br />
Franska fartyg med last 1,867 1,239,852 2,073 1,345,153<br />
Utländska » » 1,044 526,286 990 507,453<br />
Alla nationers i barlast 475 264,441 573 336,414
549<br />
Bland de utländska fartygen intogo de engelska första rummet, derefter<br />
k<strong>om</strong>mo de spanska <strong>och</strong> i tredje rummet fortfarande de svenska <strong>och</strong> norska.<br />
Värdet af hela importen till Algeriet var 1893 fres 54,944.163 mot<br />
frcs 63,437,284 1892 <strong>och</strong> af exporten frcs 44,213.270 mot frcs 43,776,124<br />
1892.<br />
Bland artiklar, s<strong>om</strong> till Algeriet infördes, må nämnas:<br />
1892 1893<br />
Fisk kg. 1,892,615 1,472,716<br />
Trä, fyrkantvirke 1,000 kg. 16,850 15.956<br />
» sågad vara » 27,942 28,485<br />
» för gatläggning kg. 752,925<br />
Öl liter 1,513,593 1,532.361<br />
Papper kg. 4,164,457 4,843.520<br />
Maskiner B 4,274,925 2,836.148<br />
Metallarbeten » 11,227,475 11,731,590<br />
Hela trävaruinförseln till Algeriet var 1893 enligt tullens uppgift följande:<br />
Med de Förenade rikenas fartyg infördes trävaror direkt<br />
från Sverige<br />
till Alger 2 last med svenskt fartyg <strong>om</strong> 1,027 ton<br />
B B 1 » » norskt T » 993 »<br />
» Oran 2 B » svenskt B » 1,891 »<br />
» Bougie 2 B » » » » 770 »<br />
» La Goulette 2 » » J> » » 774 B<br />
» » 1 » B norskt » » 447 B<br />
» Sfax 1 » 5) B » » 993 i><br />
från Norge<br />
till Bûne _ 1 last med norskt fartyg <strong>om</strong> 378 ton<br />
» Sfax I B B B B 350 B<br />
Från Algeriet utfördes förnämligast följande varor under<br />
1892 1893<br />
Alfa kg. 83,555,544 68,967,298<br />
Crin végétal » 21,699,832 21,342,110<br />
Korkbark B 10,654,433 10,308.207<br />
Vin liter 283,491,549 183,648,012<br />
Jern .100 kg. 3,894,670 2,740.039
550<br />
Af tullverkets statistik framgår endast hvad s<strong>om</strong> direkt blifvit infördt<br />
från de Förenade rikena.<br />
Från Sverige infördes således 653 ton rundvirke <strong>och</strong> 9,175 ton sågad<br />
vara <strong>och</strong> fyrkantvirke, 30,432 kg. hyflade golfbräder, 49,438 kg. jern, 385 kg.<br />
skeppsskorpor samt 18 liter likör.<br />
Från Norge infördes 794 ton rundvirke <strong>och</strong> 2,106 ton fyrkantvirke <strong>och</strong><br />
sågad vara, 2,256 ton grufstöttor, 57,814 kg. hyflade golfbräder, 2,700,000<br />
kg. is samt 200 kg. tunnor.<br />
Enligt samma uppgifter utgjorde Algeriets export till Sverige 23,000 kg.<br />
krollsplint samt 237,000 kg. korkbark.<br />
Till Norge exporterades 78 kg. cigarretter.<br />
Några smärre partier af olivolja, vin, oranger <strong>och</strong> alfa torde hafva exporterats<br />
indirekt till de Förenade rikena.<br />
Vinskörden var under år 1893 af särdeles rik <strong>och</strong> god beskaffenhet, men<br />
fann ej den afsättning den förtjenat, enär Frankrike, s<strong>om</strong> utgör Algeriets<br />
förnämsta exportort för denna vara, gynnades samma år med en synnerligen<br />
rik <strong>och</strong> god vinskörd.<br />
Åkerbruket, s<strong>om</strong> utgör landets liufvudnäring, gen<strong>om</strong>går härstädes, s<strong>om</strong> på<br />
de flesta ställen i verlden, en svår kris, hvilken är ännu känbarare i Algeriet<br />
gen<strong>om</strong> brist på nödiga kapital.<br />
Hamnarbetena fortsättas i Alger, i det man gör inloppet smalare gen<strong>om</strong><br />
att förlänga vågbrytarne. Ett förslag att bygga ännu en hamn i Mustaphabugten<br />
är understäldt vederbörandes pröfning.<br />
Större hamnbyggnader hafva utförts på flera ställen in<strong>om</strong> Algeriet, i synnerhet<br />
i Arzew <strong>och</strong> Mostaganem.<br />
Försök med gatläggning af trä från skogarno i Callo synas icke lemna<br />
sådant resultat att man torde fortsätta dermed, utan blir man tvungen använda<br />
vårt trä.<br />
Antalet af fartyg, s<strong>om</strong> anlöpa Alger för att kola <strong>och</strong> proviantera, ökas<br />
ständigt, sås<strong>om</strong> framgår af följande tabell:<br />
År<br />
Antalet<br />
fartyg<br />
Antalet ton<br />
intagna kol<br />
1883 _ 72 8,115<br />
1887.... 101 27,754<br />
1890 262 61,185<br />
1892 691 113,691<br />
1893 1,085 189,200<br />
Alla formaliteter, s<strong>om</strong> på minsta sätt kunde hindra en snabb expedition,<br />
äro nu undanröjda. Särskild plats är reserverad för dessa fartyg vid holmen<br />
Aldjefna, der de hafva att ankra på lämpligt afstånd <strong>och</strong> fastgöra aktern vid<br />
batteriet, så att de vid afgång hafva hamnöppningen rätt förut. Afven karantänsåtgärder<br />
<strong>och</strong> läkarbesigtning äro skyndsamt <strong>om</strong>besörjda.<br />
Vatten kostar 3 frcs pr 1,000 liter levereradt <strong>om</strong> dagen <strong>och</strong> 4 fres<br />
nattetid.
551<br />
Tunisien<br />
Antalet af fartyg, s<strong>om</strong> besökte Tunisien under år 1893, uppgick, inbe·<br />
räknadt kustfarten, till<br />
9,171 <strong>om</strong> 1,828,998 ton<br />
mot 9,442 är 1892<br />
<strong>och</strong> 8,709 B 1891,<br />
deraf voro<br />
1,479 franska <strong>om</strong> 1,026,685 ton<br />
1,667 italienska » 610.139 »<br />
139 engelska » 86,368 »<br />
5,748 tunisiska » 34,740 »<br />
19 danska » 20,273 B<br />
17 belgiska » 14,157 »<br />
30 österrikisk-ungerska » 12,476 »<br />
<strong>och</strong> i anseende till tontalet i åttonde rummet<br />
25 svenska <strong>och</strong> norska med 11,163 ton, hvarefter följa grekiska, turkiska,<br />
ryska <strong>och</strong> holländska.<br />
Till de olika hamnarna i Tunisien anlände 25 svenska <strong>och</strong> norska fartyg<br />
<strong>om</strong> 11,163 ton, hvaraf 17 ång- <strong>och</strong> 8 segelfartyg, deraf ank<strong>om</strong>mo till<br />
Goulette-Tunis 13 <strong>om</strong> 5,291 ton<br />
Sousse 5 B 2,660 »<br />
Bizerte 4 » 1,257 »<br />
Sfax 3 » 2,319 B<br />
fres.<br />
Hela importen till Tunisien uppgick 1893 till ett värde af 38,383,232<br />
Af detta belopp belöpa sig pä Sverige <strong>och</strong> Norge 433,356 frcs.<br />
Frän Frankrike <strong>och</strong> Algeriet importerades för frcs 23,338,747<br />
» England <strong>och</strong> Malta » 5,220,079<br />
» Italien B 4.111,842<br />
» Ryssland B 1,904,978<br />
» Österrike » 1,246,602<br />
B Belgien... » 998,116<br />
» Tripolis B 757,762<br />
derefter k<strong>om</strong>mo i åttonde rummet de Förenade rikena.<br />
Exporten<br />
deraf till<br />
uppgick under år 1893 till ett värde af 29,685,323 frcs,<br />
Frankrike <strong>och</strong> Algeriet frcs 19,413,720<br />
Italien B 4,540,290<br />
England <strong>och</strong> Malta » 3,078,449<br />
Tripolis B 677,107<br />
Belgien<br />
Andra länder (hvaraf de Förenade rikena för<br />
B 465,824<br />
endast 1,957 frcs) » 1,509,933<br />
Exporten från Tunisien under år 1893 understiger med 35 % föregående<br />
årets <strong>och</strong> beror detta hufvudsakligast på att spanmåls- <strong>och</strong> olivskörden utföll<br />
uuder medelmåttan.
552<br />
På hamnen i Bizerte arbetas fortfarande <strong>och</strong> anses den blifva färdig 1895.<br />
Förslag är uppgjordt till kajbyggnader i Tunis samt hamnars anläggande i<br />
Sousse <strong>och</strong> Sfax.<br />
Jernvägen mellan Tunis <strong>och</strong> Bizerte anses blifva färdig före 1894<br />
års slut.<br />
Helsotillståndet under året har varit godt.<br />
J. A. Nordström.<br />
Bilbao. Utdrag ur berättelsen från vicekonsuln i Coruna.<br />
Värdet af införseln till Coruna år 1893 uppgick till pes. 8,502,000. eller<br />
2,286,000 pes. mindre än året förut, hvilket är att tillskrifva dels ständiga<br />
kurshöjningar, dels bristen på fasta, gen<strong>om</strong> traktater tryggade förhållanden.<br />
Införseln från Sverige hade ett värde af pes. 277,000 <strong>och</strong> från Norge af<br />
pes. 409,000.<br />
Med hänsyn till <strong>handel</strong>n med de Förenade rikena märkes i första rummet<br />
trävaror <strong>och</strong> klippfisk, hvaraf införseln stigit mot föregående året med resp.<br />
450 std <strong>och</strong> 312,000 kg. Orsaken till den större importen af trälast torde<br />
närmast bero på den ringa tillförseln under året förut; ökningen i klippfisk<br />
hade sin grund i det felslagna sardinfisket. Inalles importerades från samtliga<br />
länder trälast 2,657,000 kg., i värde af 318,000 pes., og jern 398,000 kg.,<br />
värde 278,000 pes., klippfisk 941,000 kg., värde 409,000 pes., samt spirituosa<br />
<strong>och</strong> bränvin 2,666,000 liter, värde 800,000 pes.<br />
Utförseln hade ett totalvärde af pes. 3,318,000, eller pes. 612,000 mindre<br />
än år 1892, närmast på grund af Englands importförbud för kreatur.<br />
Arbetena på härvarande hamn hafva nu börjat <strong>och</strong> väntas färdiga under<br />
s<strong>om</strong>marens lopp, helt säkert till stor fr<strong>om</strong>ma för skepps- <strong>och</strong> <strong>handel</strong>srörelsen<br />
på platsen.<br />
Innehåll: Alexandria (sid. 535), Alger (sid. 547), Bilbao (sid. 552), Bremen (sid. 517),<br />
Hamburg (sid. 521), Honolulu (sid. 516), Kapstaden (sid. 510), Leipzig (sid. 542), Lissabon<br />
(sid. 537), Mexiko (sid. 545), Neapel (sid. 505), Port Louis (sid. 520), Shanghai (sid. 527),<br />
Stanley (sid. 509), Stuttgart (sid. 534), Triest (sid. 519).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Utdrag ur<br />
års<strong>berättelser</strong> från de Förenade rikenas konsuler m. m.<br />
Årg. 1894. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1894. N:o 12.<br />
Stettin den 6 augusti 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
II.*<br />
Så väl Tysklands införsel s<strong>om</strong> i synnerhet utförseln har under år 1893<br />
tilltagit. Beräknadt i 1,000 ton infördes under aret 29,821 emot 29,510 år<br />
1892 <strong>och</strong> utfördes 21,363 emot 19,892. Utförseln har sålunda att uppvisa<br />
en tillökning af 1,471 tusen ton. De vigtigaste förändringar i införseln <strong>och</strong><br />
utförseln emot år 1892 gälla följande varor i tusen ton:<br />
Införsel<br />
Ökning ( + ) el.<br />
minskning (—)<br />
Affall + 170<br />
Kemikalier + 60<br />
Jord <strong>och</strong> malmer + 198<br />
Stenkol + 285<br />
Spanmål — 298<br />
Trä — 203<br />
Utförsel<br />
Ökning ( + ) el.<br />
minskning (—)<br />
Kemikalier + 52<br />
Jern + 79<br />
Jord <strong>och</strong> malmer + 154<br />
Materialier + 205<br />
SteDkol + 947<br />
Sten — 49<br />
Beträffande Stettins varu<strong>om</strong>sättning äro förhållandena lika med Tysklands<br />
i allmänhet. Tillökningen är rätt betydande. Under året uppgick importen<br />
till 1,608,743 ton emot 1,355,937 ton år 1892 <strong>och</strong> 1,408,813 ton år 1891.<br />
Utförseln räknade 631,374 ton emot 562,988 ton år 1892 <strong>och</strong> 567,607 ton<br />
år 1891.<br />
Spanmål. Redan vid årets början visade sig att stora mängder spanmål<br />
här lågo lagrade, <strong>och</strong> att Amerika, till följd af tvä på hvarandra följande rika<br />
skördar, var i stånd att utbjuda ofantliga förråd. Osäkerheten i <strong>handel</strong>sfördraget<br />
med Ryssland hämmade företagsamheten, <strong>och</strong> då slutligen tullkriget utbröt,<br />
afstannade med ens all affärsföretagsamhet. Börslifvet var senare hälften<br />
af året nästan förqväfdt <strong>och</strong> oaktadt tillförseln af spanmål från Ryssland var<br />
stängd, föllo dock prisen mer <strong>och</strong> mer, emedan Amerika, för att rädda sig ur<br />
dervarande financiella svårigheter, kastade i marknaden massor af spanmål.<br />
Af följande tabell öfver härvarande medelpris å spanmål torde vexlingarne<br />
i prisnoteringarne kunna skönjas:<br />
Hvete Råg Korn Hafre<br />
Januari 153 133 122 134<br />
Februari 151 130 120 136<br />
Mars 148 126 125 138<br />
April 154 131 124 140<br />
* Afd. I se sid. 93.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 36
554<br />
Maj 157 143 124 146<br />
Juni 157 143 125 166<br />
Juli 157 141 125 170<br />
Augusti 152 134 125 170<br />
September 145 126 124 160<br />
Oktober 141 122 124 158<br />
November 139 122 120 156<br />
December 139 123 117 153<br />
Prisen äro räknade i mark pr 1,000 kg.<br />
Omständigheter hafva dock bragt det derhän, att införseln af spanmål till<br />
Stettin under är 1893 blifvit större än föregående år. Den starka torka, s<strong>om</strong><br />
under våren var rådande, åstadk<strong>om</strong> i Elbe ett så lågt vattenstånd, att fartygsladdningar<br />
spanmål, s<strong>om</strong> voro bestämda till Berlin, måste tagas öfver Stettin,<br />
i stället för öfver Hamburg.<br />
Till Stettin infördes sjöledes:<br />
1891 1892 1893<br />
Hvete 41,477 12,890 4,732 ton<br />
Råg 88,806 21,119 33,382 »<br />
Hafre 25,797 2,087 18,868 »<br />
Ärter 14,981 5,672 7,444 »<br />
Korn 9,681 3,687 5,906 »<br />
Majs 8,990 52,508 62,637 »<br />
Summa 189,732 97,963 132,969 ton<br />
Häraf infördes från Sverige 3,714 ton hafre emot 31 ton 1892. Från<br />
Norge importerades 1,370 ton hafre, då under år 1892 ingen införsel derifrän<br />
förek<strong>om</strong>.<br />
Från Stettin utfördes:<br />
1891 1892 1893<br />
Hvete 2,595 7,117 5,435 ton<br />
Råg 1,089 4,856 2,477 »<br />
Korn 3,395 5,121 7,951 »<br />
Till Sverige exporterades 1,136 ton, till Norge 671 ton korn.<br />
Mjöl. Utförseln häraf visar under året en ganska betydlig tillökning emot<br />
år 1892; så utfördes 45,113 ton emot 23,172 ton 1892 <strong>och</strong> 26,182 ton 1891.<br />
Häraf gingo till Sverige 14,889 ton eller 5,185 ton mera än året förut.<br />
Oaktadt den ökade exporten var den ekon<strong>om</strong>iska vinsten för härvarande qvarnar<br />
mindre tillfredsställande. Från Nord-Ryssland kunde ingen råg erhållas, emedan<br />
till följd af i riket utbruten hungersnöd inga lager der funnos för handen.<br />
Endast med de största ansträngningar var det derför möjligt för Stettins qvarnar<br />
att kunna konkurrera med Hamburgs <strong>och</strong> Bremens i <strong>handel</strong>n på utlandet, då<br />
dessa på grund af billigare frakt från Syd-Ryssland kunde sälja till billigare<br />
pris. Den svåra torka, s<strong>om</strong> under s<strong>om</strong>maren inträdde, tvang visserligen många<br />
vattenqvarnar i det inre landet att upphöra med sin verksamhet, men då jemväl<br />
ångqvarnarnes antal ökades, blefvo de vinstgifvande resultaten af ringa betydelse.<br />
Prisen rörde sig för hvetemjöl 00 mellan mk 11 <strong>och</strong> 9.75, för rågmjöl<br />
0/1 mellan mk 10 <strong>och</strong> 8.25.
555<br />
Kli. Af denna vara infördes till Stettin sjöledes 25,645 ton emot 12,085<br />
ton år 1892. Deraf k<strong>om</strong>mo från Norge 4,273 ton <strong>och</strong> från Sverige 2,027 ton.<br />
Denna tillökning i införseln är att tillskrifva den i början af året rådande<br />
foderbristen. Prisen voro ganska fasta till hösten, <strong>och</strong> noterades för rågkli<br />
mk 5.50, för hvetekli mk 5 pr 50 kg. Efter skörden sjönko de till mk 4.40<br />
för rågkli <strong>och</strong> mk 4.25 för hvetekli, beroende på att en ovanligt rik skörd af<br />
råg <strong>och</strong> potatis erhölls. Då nu prisen å dessa varor voro synnerligen låga,<br />
föredrog mången landtman att hellre utfodra än försälja dem till ofördelaktiga<br />
pris. Behofvet af kli blef derigen<strong>om</strong> betydligt reduceradt, hvarmed följde sänkning<br />
i prisnoteringarne å kli.<br />
Potatis. Från Stettin utfördes 1,458 ton, hvaraf ej mindre än 1,190 ton<br />
gingo till Sverige. Till Norge exporterades 160 ton. Prisen stälde sig från<br />
januari till maj mellan mk 30 <strong>och</strong> mk 32.50. Derefter stego desamma vid<br />
den inträdande torkan, så att mellan juni <strong>och</strong> augusti erhöllos mk 50—55, för<br />
att efter den rika skörden falla till mk 35—27.50. I december var priset<br />
mk 32.50 pr 1,000 kg.<br />
Oljekakor. Till Stettin infördes 16,848 ton emot 15,909 ton året förut.<br />
Utförseln belöpte sig till 6,666 ton, deraf 5,003 ton exporterades till Sverige.<br />
Af härvarande produktion, s<strong>om</strong> hufvudsakligen gäller rapskakor, exporterades<br />
2/5 till Sverige <strong>och</strong> Danmark, de öfriga 3/5 gingo till det inre Tyskland.<br />
Prisen voro låga, oaktadt den härvarande underhaltiga skörden, emedan Ostindien<br />
hade erhållit en både qvalitativt <strong>och</strong> qvantitativt utmärkt skörd.<br />
Sill. Sällan hafva betingelserna för en större utvidgning i sill<strong>handel</strong>n<br />
varit så gynsamma s<strong>om</strong> under år 1893. Fiskerierna voro i stånd till större<br />
leveranser än föregående år, <strong>om</strong> icke så mycket de i Norge <strong>och</strong> Holland, så<br />
dock de i Skotland. De billiga inköpsprisen å färsk vara tilläto salterierna<br />
redan från början af saisonen att bringa den tyska marknaden ett mycket billigt<br />
näringsmedel. Ofverflöd på potatis äfvens<strong>om</strong> den vackra qvaliteten hos<br />
sillen bidrogo i hög grad att öka konsumtionen. Den stränga kölden, hvilken<br />
inträdde vid årets början <strong>och</strong> ungefär 2 månader <strong>om</strong>öjliggjorde all tillförsel på<br />
Östersjön, var till stor fördel för afsättningen af salt sill, i det konkurrensen<br />
med den färska svenska sillen uteblef. Räknar man till dessa gynsamma <strong>om</strong>ständigheter<br />
befolkningens förökning <strong>och</strong> de städse bättre <strong>och</strong> billigare k<strong>om</strong>munikationerna,<br />
sä finner man förklaring till det exempellösa uppsving, s<strong>om</strong> sill<strong>handel</strong>n<br />
gjorde under år 1893.<br />
I första delen af årsberättelsen, i hvilken finnes en tablå öfver importen<br />
af sill från de olika länderna, visar sig, att importen under året öfversteg föregående<br />
års med 72,493 tunnor. Afsättningen var ännu större, i det 103,042<br />
tunnor mer än år 1892 funnit sin väg öfver Stettin <strong>och</strong> består af 50,678<br />
tunnor norsk, 41,501 t:r holländsk, 7,319 t:r svensk <strong>och</strong> 3,544 t:r skotsk sill.<br />
Omsättningen af norsk sill har varit större än under något annat år <strong>och</strong><br />
bestod af<br />
Gammal fetsill Ny fetsill Vår- o. slosill<br />
59,137 t:r 119,970 t:r 8,357 t:r<br />
emot 1892 37,312 » 90,046 » 9,428 »<br />
Gammal fetsill. Efterfrågan efter denna sillsort var i januari <strong>och</strong> februari,<br />
då färsk sill saknades, ganska tillfredsställande, <strong>och</strong> behållningen, s<strong>om</strong> vid<br />
årets början utgjordes af 39,089 t:r, var i mars, då ny tillförsel k<strong>om</strong>, starkt<br />
reducerad. Prisen voro ända till in i juli underkastade få förändringar, <strong>och</strong>
556<br />
noterades för KKK mk 20—25, för KK mk 14—19, för K mk 10—12, för<br />
MK mk 8-60—9.<br />
Ny fetsill. I juli månad ank<strong>om</strong>mo de första sändningarne. Rikt tillbud<br />
tryckte prisen under den första tiden till en mycket låg ståndpunkt, men i<br />
följd deraf blef efterfrågan lifligare <strong>och</strong> <strong>om</strong>sättningen större än något annat år<br />
förut. Noteringarne voro för KKK i juli mk 27—28, i augusti <strong>och</strong> följande<br />
månader utan nämnvärd förändring mk 15—17, för KK i augusti mk 23—24,<br />
för K mk 17—18, för MK mk 13—14. I början af september nedgingo<br />
prisen till resp. mk 14—15, 12—13 - 50, 11.50—12. Sedan dess inträdde<br />
ingen betydelsefull ändring.<br />
Afsättningen af ostlandsk slosill inskränkte sig till blott mindre qvantiteter.<br />
Vid årets början stodo prisen i mk 15—17, föllo derefter i februari<br />
till mk 13—15 för att under de följande månaderna, allt efter s<strong>om</strong> förråden<br />
minskades, stiga till mk 18—19. Den första sändningen af ny vara betingade<br />
i november mk 17—18, senare mk 14—15.<br />
Beträffande svensk sill öfversteg tillbudet nästan alltid behofvet <strong>och</strong> visade<br />
sig derför i affären blott sällan någon lifligare prägel. Fulls betaltes i början<br />
af januari med mk 17—19, medium fulh med mk 14—16, ihlen med mk 8<br />
—10; senare gingo prisen långsamt tillbaka till i juli till resp. mk 14—-16,<br />
14—15 <strong>och</strong> 6—8, under höstmånaderna betingade fulls mk 11—12. De i<br />
september <strong>och</strong> oktober ank<strong>om</strong>na partier ny vara rönte god efterfrågan, <strong>och</strong> betingades<br />
för fulls mk 20, för medium fulla mk 18, för ihlen mk 13. Stigande<br />
tillförsel åstadk<strong>om</strong> sedermera sänkning i prisen. I slutet af december<br />
noterades för fulls<br />
mk 9—11.<br />
mk 15—16, för medium fulls mk 14—15-50, för ihlen<br />
Omsättningen af skotsk sill var under år 1893 351,155 t:r emot 347,594<br />
t:r 1892. Af gammal ostkustsill var behållningen vid årets början så liten,<br />
att densamma vid ank<strong>om</strong>sten af ny vara utan svårighet lät utrymma sig, crownmixed<br />
<strong>och</strong> crownspents redan i februari till resp. mk 15—16 <strong>och</strong> mk 16—18,<br />
crownmatfulls i april till pris, s<strong>om</strong> rörde sig mellan mk 20 <strong>och</strong> 22. För crownfulls<br />
betingades i januari, februari <strong>och</strong> mars mk 30—31, i april mk 26—27,<br />
i maj oeh juni mk 29—29.50.<br />
öfverskotten till mk 26—20.<br />
Vid ank<strong>om</strong>sten af ny vara såldes de små rest-<br />
Ny matjessill åtnjöt under året god efterfrågan. Till följd af mindre<br />
fángstutbyte höllo sig prisen höga. Fin stor Castlebay-saltning betaltes med<br />
mk 100—120, blandad storlek med mk 70—90, Stornoway-saltning med mk<br />
45—65. Det nya fisket utföll emellertid synnerligen gynsamt, <strong>och</strong> tillförseln<br />
blef så stor, att prisen föllo till lägsta ståndpunkt. Af Shetlands-sill erhöllos<br />
för de första partierna för fulls mk 32—50, för matjes mk 27—30, men föllo<br />
prisen redan i juni till resp. mk 25—27 <strong>och</strong> mk 20—23 för otullad vara.<br />
För ostkust crownfulls betingades i början af augusti mk 25.50—26, för crownmatfulls<br />
mk 20. Derefter föll priset för crownfulls till mk 21'50, s<strong>om</strong> i december<br />
var rådande. Crownmatfulls slöt året med mk 21 B<strong>om</strong> notering efter<br />
någon stigning i oktober. Prisen för crownmixed rörde sig mellan mk 17-50<br />
<strong>och</strong> mk 16, för crownspents mellan mk 16-50 oeh 15. Behållningen af sill i<br />
Stettin vid årets slut är delgifven i årsberättelsens första afdelning.<br />
Färsk fisk. Häraf importerades till Stettin under året 3,983 ton emot<br />
2,414 ton 1892. Nästan hela importen k<strong>om</strong> från Sverige, nämligen ej mindre<br />
än 3,936 ton emot 2,119 ton år 1892. Beträffande de olika sorterna färsk<br />
fisk, s<strong>om</strong> hit införts, intager färsk sill främsta rummet i anseende till qvanti-
557<br />
teteD. Densamma skiljes i strösaltad <strong>och</strong> osaltad, -<strong>och</strong> finner den förstnämnda<br />
sorten afsättning endast hos rökerierna, då deremot den osaltade direkt förbrukas<br />
af allmänheten. Prisen voro üka för båda sorterna <strong>och</strong> noterades för låda<br />
à 100 liter c:a mk 3'90.<br />
Jern. Införseln af jern oeh jernvaror belöpte sig under år 1893 till<br />
154,645 ton emot 135,744 ton 1892, deribland råjern 1893 120,130 ton,<br />
hvaraf 31,807 ton k<strong>om</strong>mo från Belgien, 81,208 ton från England.<br />
Den tyska jern- <strong>och</strong> stålindustrien led gen<strong>om</strong> osäkerheten i förnyandet af<br />
det under året utlupna valsverksförbundet, s<strong>om</strong> bildats några år förut for att<br />
hejda den häftiga konkurrensen emellan de tyska jernverken, gen<strong>om</strong> den ryska<br />
differentialtullen oeh framför allt gen<strong>om</strong> öfverproduktion. Mot slutet af första<br />
årsqvartalet visade sig i jerntnarknaden större liflighet <strong>och</strong> fastare tendens.<br />
Tyvärr blef denna ej af lång varaktighet. Prisen gåfvo allt mer '<strong>och</strong> mer efter.<br />
Konkurrensen var för stor, <strong>och</strong> icke ens den i England utbrutna stora kolgrufarbetarestrejken,<br />
s<strong>om</strong> tvang många jernverk derstädes att upphöra med sin<br />
verksamhet, kunde bringa upp prisen.<br />
Handeln med svenskt jern aftager fortfarande <strong>och</strong> torde, s<strong>om</strong> förhållandena<br />
nu äro, detsamma äfven bli följden k<strong>om</strong>mande år. Tysklands jern har nu, sedan<br />
Siemens-Martin-metoden för jernets rening allmänt k<strong>om</strong>mit till användning,<br />
blifvit så godt, att det svenska jernet, förnämligast valsjern, nu ej längre behöfves<br />
i Tyskland. Följden har blifvit, att, då det tyska jernet numera nära<br />
nog kan jemföras med det svenska oeh dessut<strong>om</strong> är billigare, Tyskland söker<br />
så mycket s<strong>om</strong> möjligt undvara all import af svenskt jern. Öfver importen<br />
af de olika sorterna jern <strong>och</strong> malmer hänvisas till årsberättelsens första afdelning.<br />
Trä. De härvarande lagren voro vid årets början i allmänhet små. köplusten<br />
god <strong>och</strong> ny tillförsel måste ske för att täcka behofvet. Flottningen på<br />
Weichsel <strong>och</strong> dess bifloder var synnerligen gynsam, <strong>och</strong> bragtes derför i marknaden<br />
större partier.<br />
Bland träslagen intager ekvirke förnämsta platsen. I denna bransch var<br />
affären liflig. England var villig köpare till prima ekplank. Prisen höllo sig<br />
ganska höga <strong>och</strong> fasta. Äfven sekunda ekplank rönte efterfrågan, men voro<br />
prisen dera rätt låga. England <strong>och</strong> Belgien voro köpare af ekvirke, under det<br />
Frankrike <strong>och</strong> Danmark lågo borta från härvarande marknad.<br />
Tallvirke fann god afsättning. S<strong>om</strong> köpare af denna vara uteblef England<br />
helt <strong>och</strong> hållet, <strong>och</strong> torde detta blifva fallet, så länge pitchpine hålles så lågt<br />
i pris. Frankrike k<strong>om</strong> knappast i betraktande, emedan Stettin ej kunde konkurrera<br />
med Danzig. Deremot rönte i synnerhet spjelor <strong>och</strong> läkten god efterfrågan<br />
i Belgien. Till det inre af Tyskland var <strong>om</strong>sättningen liflig under hela<br />
året. Berlins behof var under våren ganska betydligt, men snart inträdde misstroende<br />
för alla byggnadsföretag, så att på hösten all affär med Berlin uteblef.<br />
Prisen höllo sig mycket fasta, <strong>och</strong> till <strong>och</strong> med den förhöjda införseltullen på<br />
ryskt trä åstadk<strong>om</strong> inga väsentliga förändringar i noteringarne. Härifrån má<br />
dock undantag göras för läkten <strong>och</strong> spjelor, s<strong>om</strong> oaktadt riklig tillförsel betingade<br />
högre <strong>och</strong> högre pris.<br />
Granvirke rönte liflig efterfrågan i England, Frankrike <strong>och</strong> Belgien. Prisen<br />
stego till s<strong>om</strong>maren med ungefär 10 %. Härtill bidrog den <strong>om</strong>ständigheten,<br />
att Galizien, produktionslandet för Stettins <strong>handel</strong>svirke, blott var i stånd<br />
att leverera en ringa qvantitet.<br />
Socker.<br />
mängder:<br />
Under de tre sista åren producerades socker till följande
558<br />
1890—91 1891—92 1892—93<br />
i Tyskland 1,331,965 1.198.156 1,225,331 ton<br />
» Europa 3,710,895 3,501,920 3,428,515 »<br />
B Kolonierna 2,554,536 2,852,296 2,635,963 »<br />
Sockerexporten öfver Stettin <strong>och</strong> Swinemünde belöpte sig till:<br />
1891<br />
124,083<br />
1892<br />
97,989<br />
1893<br />
125,239 ton<br />
Året 1893 var för sockerindustrien mycket vexlande. Under de båda<br />
första månaderna voro prisen ganska fasta, men då nu mer <strong>och</strong> mer den åsigten<br />
gjorde sig gällande, att icke blott Europas utan jemväl Kubas skörd af socker<br />
skulle utfalla under medelmåttan, inträdde i mars stor köplust <strong>och</strong> prisen stego.<br />
Vid årets början noterades:<br />
mk 1490 för Basis 92 excl. säck pr 50 kg.<br />
» 14.25 » » 88 » » » »<br />
I mars stodo prisen redan 2 mk högre.<br />
1 april noterades för Basis 92 mk 18'35<br />
B B B B B 88 » 17'50<br />
» maj » » » 92 » 19·35<br />
» » B » B 88 _. » 18'76<br />
Ryssland, s<strong>om</strong> städse förut exporterat socker, uppträdde nu, till följd af sin<br />
misslyckade sockerskörd 1892—93, sjelf s<strong>om</strong> köpare <strong>och</strong> den ihållande torkan<br />
väckte farhågor äfven för nästk<strong>om</strong>mande skörd. Följden blef, att stigning i<br />
prisen fortfarande var för handen, så att i början af juni noterades för Basis<br />
92 mk 20 - 26, för Basis 88 mk 19 - 60. Härmed var höjdpunkten för året<br />
uppnådd.<br />
Äfven i socker af nya skörden visade sig i början liflig affär, <strong>och</strong> stego<br />
prisen, så att i mar3 noterades för Basis 88 mk 13'50, i april mk 14—15.25<br />
<strong>och</strong> i juni <strong>och</strong> juli mk 15'25. Den matta stämning, s<strong>om</strong> vid denna tid gjorde<br />
sig gällande för den gamla skörden, öfvergick äfven på den nya. Prisen gåfvo<br />
efter, så att i oktober var noteringen mk 14. Då dertill erhölls en mot förväntan<br />
riklig skörd af sockerbetor, s<strong>om</strong> voro synnerligen sockerhaltiga, <strong>och</strong> äfven<br />
från kolonierna inlupo gynsamma skörderesultat, sjönko prisen ytterligare.<br />
I december betingades för Basis 88 mk 12.50.<br />
Tran. Importen af trän utgjorde år 1893 2,612 ton, hvaraf från Norge<br />
k<strong>om</strong>mo 1,775 ton. I januari noterades för brun bergensisk lefvertran mk 20,<br />
för brunblank mk 22'60 <strong>och</strong> för ljusblank mk 23. Året slöt med mk 18 för<br />
brun bergensisk lefvertran, mk 21 för brunblank <strong>och</strong> mk 22 för ljusblank.<br />
Cement. Denna affär led å härvarande ort vid årets början betydligt gen<strong>om</strong><br />
den häftiga konkurrensen framför allt af de schlesiska fabrikerna. Dessa<br />
voro nämligen till följd af den höga tullen å cement i Ryssland utestängda<br />
från dervarande marknad <strong>och</strong> måste derför söka sig andra afsättningsorter; de<br />
k<strong>om</strong>mo derigen<strong>om</strong> i konkurrens med härvarande cementfabriker. I början af<br />
årets andra hälft stadgade sig prisen, då flere fabrikers lager visade sig otillräckliga,<br />
men efter utbrottet af silfverkrisen i Amerika, s<strong>om</strong> hämmade dervarande<br />
<strong>handel</strong> med cement, gick förbättringen förlorad.<br />
Gen<strong>om</strong> den häftiga konkurrensen väcktes tanken på att gen<strong>om</strong> bildande af<br />
föreningar söka motverka den ändamälslösa prisnedsättningen. I Schlesien,
559<br />
mellersta Tyskland <strong>och</strong> Hannover lyckades man åstadk<strong>om</strong>ma dylika, men i P<strong>om</strong>mern<br />
hafva alla underhandlingar varit utan följd.<br />
Prisen å cement vexlade mellan mk 5 <strong>och</strong> 7, beroende dels pä qvaliteten,<br />
dels på marknadens läge. Den billigaste sorten fann största afsättningen. Frakten<br />
till mellersta Sverige <strong>och</strong> Norge har varit c:a 1 mk pr fat à 180 kg. Till<br />
Norge exporterades 3,450 ton, till Sverige 396 ton, till Amerikas Förenta<br />
Stater 14,348 ton. Stettins hela utförsel af cement utgjorde 51,950 ton emot<br />
57,760 ton 1892.<br />
Sten. En framstående plats j importen från Skandinavien intages af denna<br />
artikel. Under år 1893 infördes till Stettin från Sverige 116,007 ton, från<br />
Norge 5,841 ton sten. Hela importen af sten uppgick till 127,784 ton emot<br />
93,088 ton 1892. En tillökning å ej mindre än 37,784 ton är derför att<br />
uppvisa, <strong>och</strong> hafva deraf 31,206 ton k<strong>om</strong>mit från Sverige <strong>och</strong> 1,106 ton från<br />
Norge.<br />
Orsaken till denna stora konsumtion är att söka deruti, att Berlin nästan<br />
uteslutande för sina behof använder skandinavisk sten, s<strong>om</strong> hufvudsakligen k<strong>om</strong>mer<br />
från Karlskrona, Karlshamns <strong>och</strong> Lysekils distrikt samt från Idefjorden.<br />
Störst är exporten från Sverige af den svenska »tuktade gatstenen». Svarta<br />
graniten, s<strong>om</strong> är svårare att här införa, tager sig långsamt men säkert framåt.<br />
Artificiella gödningsämnen. Under år 1893 utvecklade sig härvarande<br />
<strong>handel</strong> med konstgjorda gödningsämnen till en ej anad höjd. Endast för benmjöl<br />
voro förhållandena något tryckta. Gen<strong>om</strong> den ryska utförseltullen å råvaran<br />
fördyrades densamma för de tyska fabrikerna <strong>och</strong> blef det dem rätt svårt<br />
att konkurrera med det från Ryssland fritt ut- <strong>och</strong> i Tyskland fritt införda<br />
benmjölet.<br />
Deremot visade sig affären för superfosfat under synnerligen gynsamma<br />
<strong>om</strong>ständigheter. För hvarje år ökar sig förbrukningen af konstgjorda gödningsämnen,<br />
<strong>och</strong> torde under år 1893 deraf användts 20 % mer än under 1892.<br />
Införseln till Stettin utgjordes af 17,245 ton superfosfat emot 13,006 ton år<br />
1892 <strong>och</strong> 6,279 ton benmjöl emot 4,090 ton året förut. Exporten till sjös<br />
var 196 ton superfosfat <strong>och</strong> 127 ton benmjöl, s<strong>om</strong> utfördes till Sverige.<br />
Lingon. Allt mer <strong>och</strong> mer har importen af lingon tilltagit. Under 1893<br />
infördes till Stettin 582 ton emot 372 ton 1892. Af stor vigt är att exportörerna<br />
ytterst noggrant emballera lingonen. Härvarande köpare åstunda att<br />
desamma skickas i tudelade trälådor af följande dimensioner: längd 100 cm.,<br />
bredd 50 cm. <strong>och</strong> höjd 20 cm. Locket bör vara af spjelor, på det luften må<br />
finna fritt spelrum. En sådan låda bör rymma 100 liter eller c:a 60 kg.<br />
Prisen voro under saisonen högst mk 26, lägst mk 16 pr 100 kg. Frakten<br />
från Sverige var c:a mk 1 pr låda.<br />
Colberg. Hamnen besöktes under år 1893 af 293 fartyg, hvaraf 11<br />
voro svenska <strong>och</strong> 5 norska. Af de Förenade rikenas fartyg voro 11 ank<strong>om</strong>na<br />
från England med stenkol, 2 med sten från Norge. Endast 3 af de svenska<br />
<strong>och</strong> norska fartygen erhöllo härifrån last, nämligen grufvirke till England. De<br />
förnämsta importartiklarne till Colberg voro stenkol, cokes, superfosfat <strong>och</strong> majs.<br />
Af sill importerades 1,846 tunnor, af gatsten 133 ton.<br />
Greifswald. Under år 1893 ank<strong>om</strong>mo hit 5 svenska fartyg, 3 ångfartyg<br />
<strong>och</strong> 2 seglare, men intet norskt.<br />
sill, segelfartygen brädlast.<br />
Samtliga ångfartyg hade last af färsk
560<br />
Rügenwalde. Denna stad besöktes af 16 svenska <strong>och</strong> norska fartyg..<br />
Af dessa k<strong>om</strong>mo 6 med granitsten från Bornholm, 5 med aspvirke från Riga,<br />
<strong>och</strong> 2 med trämassa från Norge. Derifrån erhölls last af pitprops till England<br />
för 3 fartyg.<br />
året förut.<br />
Den allmänna fartygstrafiken var ungefär 20 % mindre än<br />
Stolpmünde. Hamnen besöktes af 10 svenska <strong>och</strong> 3 norska fartyg,<br />
2 af dessa k<strong>om</strong>mo från Norge med last af sill <strong>och</strong> trottoirsten, från Sverige<br />
intet. De flesta fartygen anlände från England med last af Btenkol <strong>och</strong> fosfat.<br />
Stralsund. Af 562 hit ank<strong>om</strong>na fartyg voro 100 svenska ångfartyg,<br />
22 svenska segelfartyg <strong>och</strong> 2 norska segelfartyg. Bland ink<strong>om</strong>na svenska fartyg<br />
hade 20 last af trä, 3 stenkolslast <strong>och</strong> 3 stenlast. I utförseln intogo föl<br />
jande artiklar förnämsta rummet: hvete 8,625 ton, råg 3,952 ton, råsocker<br />
2,513 ton, melasse 1,335 ton <strong>och</strong> cement 1,572 ton.<br />
Swinemünde. Antalet af de till Swinemünde år 1893 ank<strong>om</strong>na ångfartyg<br />
var 360 <strong>och</strong> drägtigheten 301,030 ton. Segelfartygen voro 9 med 220tons<br />
drägtighet. Bland dessa fartyg voro 117 svenska <strong>och</strong> 3 norska ångfartyg.<br />
Inga svenska eller norska segelfartyg besökte hamnen. Lasterna bestodo hufvudsakligen<br />
af kol, cokes, petroleum, svenskt jern <strong>och</strong> svensk sten. Från Sverige<br />
importerades 35,850 ton gatsten, 33,000 kasser färsk sill <strong>och</strong> 3,400 tunnor<br />
salt sill. Från Norge var ingen direkt införsel.<br />
Den reguliera ångbåtsförbindelsen mellan Karlskrona <strong>och</strong> Swinemünde upprätthölls<br />
under 1893 liks<strong>om</strong> under föregående år af ångfartygen »Baltic»,<br />
»Carlshamn» <strong>och</strong> »Orvar Odd», hvilka gjorde inalles 92 resor.<br />
gjordes af gatsten.<br />
Lasterna ut<br />
Wolgast. Hamnen besöktes af 12 svenska <strong>och</strong> 4 norska fartyg, hvilka<br />
hade till last sten, sill, svafvelkis <strong>och</strong> färgträ. Endast ett fåtal af dessa fartyg<br />
erhöllo laster härifrån. Utförseln bestod af färgträ <strong>och</strong> svafvelsyra.<br />
Tanger den 12 juli 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
F. L. P. Ivers.<br />
Distriktet besöktes uuder året af 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 752 ton, af hvilka<br />
två ank<strong>om</strong>mo med trälast från Hernösand <strong>och</strong> Sundsvall till Tanger <strong>och</strong> ett<br />
från Göteborg till Saffi med last af jern <strong>och</strong> trä. Norska skeppsfarten <strong>om</strong>fattade<br />
20 fartyg <strong>om</strong> 5,009 ton. Någon uppgift <strong>om</strong> intjenta frakter har ej<br />
kunnat erhållas, <strong>och</strong> detsamma gäller värdena i <strong>handel</strong>sutbytet mellan Marocko<strong>och</strong><br />
de Förenade rikena.<br />
Tattenbach.
Nürnberg den 31 juli 1894.<br />
561<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Handel <strong>och</strong> industri.<br />
Bankaffären hade vid årets början på nästan alla <strong>om</strong>råden att uppvisa en<br />
stigande tendens, hvartill de österrikisk-ungerska konverteringarne icke oväsentligt<br />
bidrogo. Tyvärr höll densamma icke länge ut <strong>och</strong> kort tid derefter gick<br />
affären åter tillbaka. Till de papper, s<strong>om</strong> ledo mest <strong>och</strong> å hvilka landet tidigare<br />
förlorat så stora belopp, sällade sig nu äfven de från Grekland. Dertill<br />
konimo kriserna i Amerika <strong>och</strong> Australien samt tullkriget med Ryssland, s<strong>om</strong><br />
inverkade högst ofördelaktigt på affärerna.<br />
Spanmåls<strong>handel</strong>n var under de första åtta månaderna ganska lugn <strong>och</strong> fick<br />
först under sista qvartalet mera lif. Hvete <strong>och</strong> råg föllo långsamt i värde,<br />
deremot gestaltade sig affären i korn <strong>och</strong> hafre bättre, då prisen i följd af den<br />
mindre afkastningen underkastades en ansenlig stegring. Noteringarne voro i<br />
gen<strong>om</strong>snitt: för korn c:a mk 8, hvete 7.80, råg 6.30, hafre 8.50, hö 5.50<br />
<strong>och</strong> halm mk 3.60 pr 50 kilo.<br />
Humleliandeln torde räkna år 1893 till ett af de sämsta åren. De ogynsamma<br />
förhållanden, s<strong>om</strong> framträdde i affärslifvets alla grenar, tyngde så mycket<br />
mer på humle<strong>handel</strong>n, s<strong>om</strong> sista årets ringa skörd i Tyskland nästan <strong>om</strong>öjliggjorde<br />
någon utförsel. I följd af den ovanligt torra förs<strong>om</strong>maren utvecklade<br />
sig plantan ogynsamt <strong>och</strong> bristen på nederbörd gjorde sig så gällande under<br />
hela s<strong>om</strong>maren i Sydtyskland, att skördeutsigterna dagligen gestaltade sig tröstlösare.<br />
Något regn i juli gjorde visserligen godt för en del humlefält, men<br />
det oaktadt rådde intet tvifvel mera der<strong>om</strong>, att man i Bayern <strong>och</strong> det öfriga<br />
Sydtyskland gick en i qvantitativt hänseende mycket ringa skörd till mötes.<br />
Till all lycka var varans qvalitet utmärkt, i synnerhet i Bayern. Exporten,<br />
s<strong>om</strong> året förut belöpte sig på 163,600 ctr, gick under säsongen ned till<br />
56,922 ctr. Deremot visade sig från början en stark tendens för import från<br />
England <strong>och</strong> Byssland, s<strong>om</strong> delvis hade sin grund i producenternas reserverade<br />
hållning mot köparne i förväntan på högre pris, <strong>och</strong> följden blef, att 80,314<br />
ctr humle importerades mot 24,614 ctr under år 1892. Omsättningen på<br />
Nürnbergermarknaden utgjorde 45,700 balar mot 105,600 balar föregående<br />
säsong. Utförseln till Sverige var 4,472, till Norge 1,548 ctr mot 5,422 <strong>och</strong><br />
2,038 ctr under fjolåret. Hela säsongen igen<strong>om</strong> var affären på härvarande<br />
plats mycket lugn <strong>och</strong> matt, med undantag af en häftig hausse. s<strong>om</strong> utan anledning<br />
infann sig i oktober <strong>och</strong> kort tid derefter efterträddes af en slappare<br />
stämning.<br />
Leksaks- <strong>och</strong> kortvarubranschen. En återblick på det gångna året kan<br />
beklagligt nog hos de flesta exportörerna af dessa varor icke uppväcka några<br />
glädjande minnen, ja man kan nästan säga, att exporten af dessa artiklar haft<br />
att framvisa en större tillbakagång än sedan många år varit fallet. Omsättningen<br />
med Sverige <strong>och</strong> Norge öfversteg derföre icke fjolårets tyvärr ej<br />
betydliga siffror.
562<br />
Fabrikationen af blyertspennor. Denna industris läge har egentligen icke<br />
förbättrats sedan min förra berättelse. Den konsumerande publiken ser mer<br />
på billigt fabrikat än på verkligt fina pennor <strong>och</strong> frågan <strong>om</strong> priset, icke qvaliteten,<br />
står här i förgrunden. Nürnbergs blyertspennors anseende i hela verlden<br />
beror på deras utmärkta beskaffenhet, icke så mycket på det lägre priset.<br />
Om den antydda tendensen fortfar, befaras det, att Nürnbergs industri snart<br />
k<strong>om</strong>mer att förlora äran af att tillverka de bästa blyertspennorna <strong>och</strong> blott kan<br />
bibehålla den tillfredsställelsen att kunna sända de flesta pennorna ut i verlden.<br />
Tyvärr äro förhållandena äfven hvad exporten angår ingalunda gynsamma.<br />
Den amerikanska marknaden är gen<strong>om</strong> en skyddstull af 50 % å värdet nästan<br />
fullständigt afspärrad för den tyska industrien. I Spanien, Italien <strong>och</strong> Ryssland<br />
äro enahanda <strong>om</strong>ständigheter rådande, <strong>och</strong> särskildt hvad sistnämnda land<br />
<strong>och</strong> Österrike beträffar hafva de tyska blyertspennorna en svår kamp att bestå<br />
med dervarande inhemska fabrikat.<br />
Handeln i bronsfärger lemnade ett tillfredsställande resultat på grund af<br />
liflig efterfrågan <strong>och</strong> de billiga råmaterialen tenn <strong>och</strong> koppar.<br />
Affärens gång in<strong>om</strong> den elektro-tekniska branschen kunde äfven betecknas<br />
s<strong>om</strong> god. Det härvarande stora »Electricitäts-Actien-Gresellschaft vorm. Schuckert<br />
& C:o» hade hela året igen<strong>om</strong> 10 timmars arbetstid dagligen för att kunna<br />
effektuera beställningarna. En gynsam faktor för fabrikationen var det låga<br />
kopparpriset. Stor verksamhet utvecklades i byggandet af elektriska centralanläggningar<br />
<strong>och</strong> jernvägar; deremot voro leveranserna för armén <strong>och</strong> marinen<br />
så väl in<strong>om</strong> s<strong>om</strong> ut<strong>om</strong> landet ej så lifliga.<br />
Vin<strong>handel</strong>n. Denna bransch har under berättelseperioden 1892—93 att<br />
framvisa tvenne vigtiga händelser: lagen <strong>om</strong> vin<strong>handel</strong> af 20 april 1892 samt<br />
<strong>handel</strong>straktaten med Österrike-Ungern <strong>och</strong> Italien af 1 febr. 1892, hvilka betraktas<br />
s<strong>om</strong> en betydlig vinst för vin<strong>handel</strong>n.<br />
Ar 1893 lemnade äfven de yngre vinbergen en i qvantitativt hänseende<br />
god skörd, de äldre deremot mindre god. Vid den enorma s<strong>om</strong>marhettan skulle<br />
man kunnat vänta sig en ännu bättre qvalitet. Bristen på nederbörd störde<br />
drufvornas utveckling. Prisen rörde sig <strong>om</strong>kring mk 32—34 för vanliga,<br />
mk 36—50 för mellansorter <strong>och</strong> mk 50—90 <strong>och</strong> högre för finare märken.<br />
Vingårdsegarne hade förestält sig mycket högre pris <strong>och</strong> reducerade först sina<br />
fordringar, då de märkte att affären gick trögare på grund af den projekterade<br />
vinskatten.<br />
Bränvins- <strong>och</strong> ättiktillverkningen var normal; den goda potatisskörden hade<br />
till följd, att spritpriset, s<strong>om</strong> i fjol drefs upp gen<strong>om</strong> haussespekulationer, i år<br />
gick tillbaka på den måttliga ståndpunkten.<br />
spirituösa ännu mindre än förlidet år.<br />
Det oaktadt var förbrukningen af<br />
Spegelglas <strong>och</strong> tennfolier. Denna industri hade mycket att lida under<br />
trycket af de ogynsamma förhållandena. I särdeles hög grad var spegelglasbranschen<br />
träffad häraf, ty kristallspegelglas sjönk än vidare i pris <strong>och</strong> tyvärr<br />
har denna artikel nått en så låg ståndpunkt, att notcringarne röra sig under<br />
fabrikspriset.<br />
Tennfolieaffären har äfven ytterligare gått tillbaka, då det fortsatta sjunkande<br />
silfvervärdet väsentligt minskat kostnaderna för silfverbeläggning <strong>och</strong> derigen<strong>om</strong><br />
har understödt dess införande, ehuru silfverbeläggning med afseende på varaktighet<br />
<strong>och</strong> godhet icke är jemförlig med qvicksilfverbeläggning.<br />
Trävaru<strong>handel</strong>n. Prisen för sågadt timmer voro hela året fasta <strong>och</strong> stego<br />
mot slutet med mk 2—3 pr kbm. Äfven på bättre brädsortiment var städse
563<br />
efterfrågan; det oaktadt lyckades det icke att höja noteringarne motsvarande<br />
de högre prisen å sågtimmer. Blott med stor möda uppnåddes en avanee af<br />
mk 1 pr kbm. för I bräder, för II mk 1/2—1. III bräder <strong>och</strong> II läkter äro<br />
fortfarande svårsålda <strong>och</strong> hafva prisen ytterligare fallit, så att för dessa sorter<br />
icke en gång timmerpriset står att rädda. Om det derför icke lyckas att höja<br />
brädprisen eller väsentligt reducera jernvägsfrakterna, så går sågverksindustrien<br />
en kris till mötes.<br />
Maskinbyggnad (berättelse af Maschinenbau-Actien-Gesellschaft). Farhågorna<br />
för affärens ytterligare tillbakagång hafva tyvärr till fullo bekräftats. Från utlandet<br />
hafva nästan inga beställningar ingått <strong>och</strong> in<strong>om</strong> riket var nyanskaffandet<br />
af jernvägsvagnar <strong>och</strong> maskiner etc. ganska ringa. I utlandet blifva vi mer<br />
<strong>och</strong> mer utträngda från våra hittillsvarande afsättnings<strong>om</strong>råden, Rumänien, Bulgarien<br />
<strong>och</strong> Turkiet, af det österrikiska <strong>och</strong> italienska fabrikatet, s<strong>om</strong> är gynnadt<br />
af en enorm skyddstull å jernvägsvagnar <strong>och</strong> jernbanekonstruktioner. Med undantag<br />
af några små beställningar från Spanien, Bulgarien <strong>och</strong> Rumänien voro<br />
vi alldeles hänvisade till det inhemska behofvet. Prisen för råprodukterna jern<br />
<strong>och</strong> trä hafva väl gått ned något, ehuru långt ifrån att jemföra med prisfallet<br />
för det färdiga fabrikatet.<br />
Jernindustrien. Här<strong>om</strong> meddelar »Eisenwerkgesellschaft Maximilianshütte»:<br />
Jernindustriens läge under affärsåret 1892—93 kan i allmänhet icke betecknas<br />
s<strong>om</strong> glädjande <strong>och</strong> har ej oväsentligt försämrats mot fjolåret. Af branschens<br />
enskilda grenar är beträffande stångjern att bemärka, det behofvet under s<strong>om</strong>marmånaderna<br />
höjde sig något på grund af de sjunkande prisen <strong>och</strong> goda skördeutsigterna,<br />
men att likväl beställningarna redan på hösten 1892 åter slappade af,<br />
prisen underbjödos <strong>och</strong> i följd deraf ännu mer gingo tillbaka. Liknande förhöll<br />
det sig med affären i fin jernplåt. Afven för gjutjern, balkar etc. täckte<br />
försäljningsprisen knappt tillverkningskostnaden.<br />
Nürnbergs 16 ölbryggerier förbrukade under året 267,914 hl. mak, hvaraf<br />
562,619 hl. öl bryggdes. Häraf exporterades 233,758 hl., hvadan 328,861 hl.<br />
öl konsumerades af stadens befolkning, eller i gen<strong>om</strong>skärning 211 liter pr person.<br />
Skatten på malt uppgick till mk 352,313 <strong>och</strong> utgjorde ölskatten mk 49,593.<br />
Konsulatets adress är fortfarande Marienplatz 11.<br />
Willemstad (Curaçao).<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Bernhard Lang.<br />
3 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,037 ton <strong>och</strong> 5 norska <strong>om</strong> 4,417 ton besökte distriktet.<br />
Stor afmattning utmärkte affärslifvet under året. Helsotillståndet var<br />
det bästa.<br />
Leon V. Leyba.
564<br />
Kingston (Jamaika) den 31 maj 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Af svenska fartyg ankouimo hit frän utrikes ort med last 5 <strong>om</strong> 1,654 ton<br />
(frakt £ 670) <strong>och</strong> i barlast 13 <strong>om</strong> 5,197 ton; alla afgingo åter med last<br />
(frakt £ 8,906), deribland till Sverige 1 <strong>om</strong> 346 ton. Norska skeppsfarten<br />
<strong>om</strong>fattade ank<strong>om</strong>na 218 fartyg <strong>om</strong> 103,094 ton.<br />
Importen från samtliga länder uppgick i värde till bortåt 2 mill. £. hvaraf<br />
mer än hälften från England; totalutförseln, i värde af l 3 /4 mill. £, går mest<br />
till Förenta Staterna (910,000 £) <strong>och</strong> England (V, mill. £).<br />
Det direkta <strong>handel</strong>sutbytet med de Förenade rikena inskränkte sig till utförsel<br />
af två laster logwood till Sverige <strong>och</strong> införsel af 15 gäll. öl frän Norge.<br />
Indirekt emottaga de båda länderna mycket mera af våra produkter, då t. ex.<br />
logwood, en af våra förnämsta exportartiklar, i mängd skeppas till Kanalen för<br />
order <strong>och</strong> derifrån finner väg till skandinaviska hamnar; likaså r<strong>om</strong>m, kaffe, ni. m.<br />
Äfven införseln från Sverige <strong>och</strong> Norge besörjes af mellanhänder; hela<br />
importen af tändstickor, 13,876 gross, var af svenskt ursprung, men skeppades<br />
från England <strong>och</strong> upptages sås<strong>om</strong> britiskt fabrikat. Den höga tullen på tändstickor,<br />
5 sh. pr gross à 12 dussin askar, har framkallat anläggningen af eo<br />
fabrik härstädes, men alla materialier, äfven askar <strong>och</strong> etiketter, k<strong>om</strong>ma fräa<br />
Sverige öfver England.<br />
Af andra importartiklar, s<strong>om</strong> förtjena uppmärksamhet, må nämnas smör.<br />
Häraf infördes bortåt 600,000 lbs, deraf 515,000 lbs från Förenta Staterna<br />
<strong>och</strong> 58,000 lbs frän England. Det mesta af sistnämnda post bestod af »Danish<br />
butter», s<strong>om</strong> här betingar ett pris af 1 sh. 3 d. à 2 sh. allt efter packning<br />
(i blecklådor) <strong>och</strong> qvalitet. Tullen är 1 d. pr Ib. Utan tvifvel skulle<br />
denna affär kunna upparbetas af de skandinaviska exportörerna sjelfva <strong>och</strong> lemna<br />
god förtjenst.<br />
Torkad fisk drager en tull af 3 sh. 6 d. pr 100 lbs <strong>och</strong> inlagd sill 2 sh.<br />
6 d. pr barrel (salupris 22 à 26 sh.); det mesta k<strong>om</strong>mer från Canada.<br />
De vigtigaste posterna i utförseln voro:<br />
Kaffe cwts 97,304 £ 340,565<br />
Kakao » 8,495 » 21,238<br />
K<strong>om</strong>m gäll. 1,698,272 » 191,055<br />
Pimento cwts 69,746 » 59,285<br />
Logwood ton 92,622 » 335,754<br />
En stor del af koloniens utförsel <strong>om</strong>besörjes af de Förenade rikenas fartyg.<br />
Den ansenliga banantraden lemnar sålunda sysselsättning åt en mängd<br />
norska ångare <strong>om</strong> 500 à 700 ton i »time charter» till £ 350 à 600 pr månad.<br />
Äfven utförseln af logwood försiggår mest med skandinaviska, särskildt<br />
norska fartyg, hvilka dock haft låga frakter den sista tiden på grund af öfverflöd<br />
på tonnage. S<strong>om</strong> emellertid antalet fartyg, passande för denna trade, ständigt<br />
minskas, finnas goda utsigter för en bättre fraktmarknad längre fram.<br />
Utgifterna for lastning af logwood <strong>och</strong> andra våra träslag äro relativt låga.<br />
En ny karantänsförordning har under aret utfärdats, hvar3 § 18 nära<br />
berör sådana de Förenade rikenas fartyg, s<strong>om</strong> hitk<strong>om</strong>ma med sandbarlast.
565<br />
Penna tömmes först på anvisad plats, hvarefter fartyget afgår till karantänsplatsen,<br />
der det undergår rökning på myndigheternas bekostnad <strong>och</strong> qvarligger<br />
under observation så länge sundhetspolisen bestämmer. Under denna tid är<br />
hvarje annan förbindelse med land förbjuden än den pr post <strong>och</strong> telegraf.<br />
Omedelbart efter det denna förordning utk<strong>om</strong>mit vidtog jag mått <strong>och</strong> steg<br />
att få till stånd vissa modifikationer af dess enskilda bestämmelser, framhållande<br />
de olägenheter, s<strong>om</strong> drabbade särskildt de Förenade rikenas fartyg. Lagen<br />
kunde emellertid icke återkallas, men utlofvades att dess tillämpning skulle ske<br />
så hänsynsfullt s<strong>om</strong> möjligt.<br />
S. Soutar.<br />
Galatz den 5 juni 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo från utrikes ort i barlast 4 svenska ångare <strong>om</strong><br />
4,106 ton, hvilka alla afgingo med last. Under norsk flagga hitk<strong>om</strong>mo 47<br />
fartyg <strong>om</strong> 52,235 ton.<br />
Den 17 maj öppnades den nya segelrännan i Sulinakanalen, hvilken förkortat<br />
vägen med 4 mil. Arbetet på bron vid Cernawoda fortgår, men någon<br />
fördjupning af hamnen i Constanza har ännu icke k<strong>om</strong>mit i fråga.<br />
Frakterna voro något bättre än föregående året. Till britiska hamnar<br />
noterades i mars 10 sh. 9 d. à 11 sh. 6 d. <strong>och</strong> i maj 14 sh. 6 d. samt i<br />
oktober 19 sh. <strong>och</strong> i december 18 sh. Medelfrakten kan sättas till 14 sh.<br />
6 d. mot 11 sh. 9 d. år 1892.<br />
Jordbruket, s<strong>om</strong> har att kämpa med höga arbetspris <strong>och</strong> låga sädespris,<br />
har fortfarande att utstå en svår kris. desto mera s<strong>om</strong> landet i så öfvervägande<br />
grad är hänvisadt till denna näringskälla. Prisnoteringarne äro upplysande nog.<br />
För 100 kg. betaltes: 31<br />
/5 1893 31 /5 1894<br />
Hvete frcs 13-10 10 —<br />
Råg » 1275 8-20<br />
Majs » 8-85 6-70<br />
Korn » 8.50 5-50<br />
Skörden år 1892 lemnade: hvete 21,184,000, råg 2,714,000, korn<br />
12,562,000 <strong>och</strong> hafre 5,383,000 samt oljefrön 218,000 hektoliter.<br />
Utförseln från de olika hamnarne var under år 1893:<br />
Sulina<br />
Tusen hektoliter<br />
Braila<br />
Tusen quarters<br />
Galatz<br />
Tusen quarters<br />
Hvete 10,182 3,009 235<br />
Råg 2,153 417 285<br />
Majs 21,130 5,625 831<br />
Korn 5,918 1,366 414<br />
Hafre 2.307 642 133<br />
dessut<strong>om</strong> från Sulina bönor, hirs <strong>och</strong> oljefrön tills. 767 hl. samt mjöl 22,000<br />
ton, gran- <strong>och</strong> furutimmer 218,000 kbm. <strong>och</strong> furuplankor 1,407,000 st. I
566<br />
spanmålen är här inräknad äfven en del från den bulgariska Donaustranden,<br />
men detta motväges af utförseln landvägen af rumäniska produkter.<br />
Värdet af Rumäniens hela utförsel uppgick år 1892 till öfver 285 mill.<br />
frcs <strong>och</strong> af införseln till 381 mill. frcs. I den sistnämnda deltog Tyskland<br />
med det största beloppet, 114 mill. fres, dernäst k<strong>om</strong> Oäterrike-Ungern med<br />
89 mill., England med 84 mill., Frankrike med 31 mill., Belgien med 23 mill.<br />
<strong>och</strong> Turkiet med 14 mill. frcs. Dessa uppgifter äro dock så till vida mindre<br />
exakta s<strong>om</strong> åtskilliga varor, t. ex. svenskt jern, gen<strong>om</strong> <strong>om</strong>lastning i främmande<br />
hamn föras på detta lands räkning.<br />
Kursen noterades:<br />
London check 25.27 1 /2 3 m. dato 25.12 1/2<br />
Frankrike » 100.20 » 99-80<br />
Tyskland » 124.— » 123-30<br />
Smyrna.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Louis Mendl.<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet <strong>om</strong>fattade 15 svenska fartyg<br />
<strong>om</strong> 7,122 ton <strong>och</strong> 19 norska <strong>om</strong> 16,443 ton.<br />
De svenska <strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong> gå mellan hamnarne i distriktet, fingo<br />
gång på gång erlägga fyr- <strong>och</strong> sundhetsafgifter, hvilket i hög grad fördyrade<br />
deras fart, i synnerhet s<strong>om</strong> myndigheterna uttogo nämnda afgifter enligt gamla<br />
tonnageberäkningen. Häri har dock de Förenade rikenas beskickning i Konstantinopel<br />
utverkat en ändring, så att uppbörden numera beräknas efter Moors<strong>om</strong>-systemet.<br />
Enligt cirkulär från norska Indredepartementet af d. 23 sept. 1893 erlägga<br />
norska ångare konsulatafgift efter den engelska regeln så väl i Smyrna<br />
s<strong>om</strong> på vicekonsulsstationerna.<br />
Redogörolseåret efterlemnar i alla hänseenden blott dystra minnen. Kolera,<br />
karantän <strong>och</strong> jordskalf hämmade <strong>handel</strong> <strong>och</strong> skeppsfart <strong>och</strong> utbredde mycken<br />
nöd bland befolkningen, s<strong>om</strong> förut lidit så mycket gen<strong>om</strong> ruinerande pris på<br />
vigtiga afsättningsartiklar <strong>och</strong> dyr tid i fråga <strong>om</strong> alla lifsförnödenheter. Jernvägstrafiken<br />
afstannade, hamnen i Smyrna var t<strong>om</strong> under fyra månader, der <strong>och</strong><br />
på andra platser voro magasinerna öfverfylda af vin <strong>och</strong> frukt, hvilka slutligen<br />
sås<strong>om</strong> skadade måste afyttras med stor förlust.<br />
I sjelfva verket afstannade all <strong>handel</strong> <strong>och</strong> nästan fullk<strong>om</strong>lig stillhet rådde<br />
i tullhusen, på kajerna <strong>och</strong> i bazarerna. De större <strong>handel</strong>shusen hafva nu<br />
återtagit sin verksamhet <strong>och</strong> söka sin ersättning i en forcerad export af varor,<br />
för hvilka säsongen icke har gått till ända.<br />
Fikon intaga ett af de främsta rummen i vår export <strong>och</strong> här är utan gensaga<br />
fikonträdets hemland. De försök s<strong>om</strong> gjorts att öfverflytta det till Europa<br />
<strong>och</strong> Förenta Staterna hafva aldrig slagit val ut, i det frukten efter hand försämrats.<br />
Varans behandling består i noggrann sortering, hvarefter frukten packasi<br />
trä- eller papplådor, <strong>och</strong> de arbetare, s<strong>om</strong> äro sysselsatta härmed, doppa allt då.
567<br />
<strong>och</strong> då händerna i hafsvatten, s<strong>om</strong> alltid skall finnas till hands <strong>och</strong> s<strong>om</strong> i vissmån<br />
konserverar fikonen samt gör dem sötare. Denna manipulation <strong>om</strong>nämndes<br />
särskildt i den rapport amerikanske konsuln afgaf <strong>om</strong> koleran <strong>och</strong> hvari han<br />
påpekade att hafsvattnet, s<strong>om</strong> härvid begagnades, togs från ställen, der stadens<br />
kloaker utmynnade, hvarför oekså frukten sannolikt blefve smittoförande, <strong>om</strong><br />
den icke underkastades desinfektion. En följd häraf blef utfärdandet af ett<br />
cirkulär den 10 aug., hvari uppmärksamheten fästes på en bestämmelse i Förenta<br />
Staternas karantänsförordning af den 24 febr. 1893, så lydande:<br />
»Matvaror, färska grönsaker, frukt, färsk eller torkad, osaltadt kött eller<br />
produkter deraf, fjäderfä, smör, mjölk, ost, margarin, ägghvita <strong>och</strong> dylika varor,<br />
k<strong>om</strong>mande från kolerasmittad ort, få ej införas, enär intet desinfektionsmedel<br />
för sådana artiklar är kändt.»<br />
Att <strong>handel</strong>sverlden blef uppskrämd häraf faller af sig sjelft, alldenstund<br />
Förenta Staterna taga tredjedelen af hela fikonskörden, <strong>och</strong> förlusten af en sådan<br />
kund kunde icke annat än i hög grad rubba vår marknad. Fikonskörden<br />
anslås till 11,000 ton, s<strong>om</strong> nu ligga i jernvägens magasin eller i bazarerna<br />
utan att kunna expedieras. 40,000 arbetare, s<strong>om</strong> hade sitt dagliga bröd vid<br />
denna handtering, förlorade det <strong>och</strong> fattigvården lider af ett oerhördt tryck.<br />
Priset på fikon var i följd häraf mycket lågt, nämligen 44 p. för qvintal ordinär<br />
vara, 56 för sekunda <strong>och</strong> 85 för Elemé. Af ordinära fikon går mycket<br />
till Österrike öfver Fiume <strong>och</strong> Triest <strong>och</strong> nyttjas till kaffesurrogat.<br />
Äfven införseln led mycket gen<strong>om</strong> koleran. Medelklassen, s<strong>om</strong> lefver af<br />
detalj<strong>handel</strong>n, har det synnerligen svårt; butikerna hållas visserligen öppna,<br />
men köpare saknas, <strong>och</strong> följden blir att säljarne icke kunna uppfylla sina förbindelser.<br />
I detta deras trångmål hafva bankerna sökt hjelpa dem gen<strong>om</strong> ett<br />
moratorium på 3 ä 4 månader för vexlar för att deras kredit icke skall förstöras.<br />
Af svenskt jern infördes under året blott 650 ton att betalas 4 månader<br />
efter emottagande af faktura. Prisen noterades: svenskt stångjern 80 p., engelskt<br />
54, belgiskt 47, knippjern svenskt 70 p. <strong>och</strong> engelskt 67 p., allt pr<br />
qvintal; jernband belgiska 68 p., jernbleck l:a 63 <strong>och</strong> 2:a 60 p., T-jern 61 p.<br />
pr qvintal; points de Paris belgisk i barils 54 p., fransk 46 p., stål franskt<br />
96 p. pr låda.<br />
Kursen noterades: £ stg 138, Turkiskt pund 125, Napoleon 110'5,<br />
Medjed 23.15 <strong>och</strong> Rupie 9.<br />
Konsulatets adress är Rue Franque, midt emot grekiska kyrkan S:t Photinie.<br />
Öppet 9—12 f. m. <strong>och</strong> 3—5 e. m.<br />
F. W. Spiegelthal.
Adelaide (Södra Australien).<br />
568<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong> med last 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 854 ton <strong>och</strong> i<br />
barlast 2 <strong>om</strong> 734 ton; alla tre afgingo åter till främmande hamnar med last;<br />
in- <strong>och</strong> utgående frakter £ 3,113.<br />
<strong>om</strong> 15,207 ton.<br />
Norska skeppsfarten <strong>om</strong>fattade 16 fartyg<br />
Nordisk trälast hitk<strong>om</strong> i 3 norska <strong>och</strong> 4 främmande fartyg. Efterfrågan<br />
å denna artikel var ringa, hvilket också framgår af prisnoteringarne, s<strong>om</strong> incl.<br />
tull voro:<br />
Kead deals (9×3) pr fot 3'/s à 4 1 White » » B<br />
/, d.<br />
2 s /„ à 37„ »<br />
Boards 1 1/8 pr 100 löpande fot 6 sh. 6 d. à 7 sh. 6 d.<br />
» 7S » B »<br />
»<br />
»<br />
74<br />
7ä<br />
78<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
»<br />
B<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
» 3 » à 5 B 9»<br />
B 9 » à 5 »<br />
B 3 » à 3 B 77, d.<br />
s 6 B à 2 » 9 »<br />
Weather boards » B 3 B 6 » à 3 » 9 »<br />
Totalvärdet af införseln från de Förenade rikena uppgick till £ 43,849<br />
eller £ 15,660 mindre än året förut. Häri är likväl icke inräknad importen<br />
öfver London <strong>och</strong> andra hamnar af svenska <strong>och</strong> norska produkter, sådana s<strong>om</strong><br />
tändstickor, öl, fisk, mjölk m. fl., hvilka dock icke kunna uppgifvas till mängd<br />
eller värde.<br />
Hveteskörden var god <strong>och</strong> anses lemna till export 300,000 ton. Sista<br />
klippningen af ull var mycket betydlig <strong>och</strong> afsattes dels in<strong>om</strong> kolonien, dels<br />
på Europa. Koppar hade en ganska flau marknad på grund af den låga noteringen<br />
i London <strong>och</strong> grufvorna arbetade utan vinst. Vinodlingen utvecklar<br />
sig raskt <strong>och</strong> produkten<br />
tinenten.<br />
finner villiga köpare både i England <strong>och</strong> på kon<br />
De nyligen inträffade bankfallissementerna hafva bragt mycken förstämning<br />
i <strong>handel</strong>sverlden <strong>och</strong> hämmat skeppsrörelsen. Endast ett fåtal fartyg fraktade<br />
ull till London med rater af 38 à 44 sh. pr ton. Smärre fartyg, bland dem<br />
åtskilliga svenska <strong>och</strong> norska, erhöllo lätt frakter till Sydafrika till 22 sh. 6 d.<br />
à 25 sh. pr ton.<br />
Införseln till kolonien hade ett totalvärde af i l·undt tal £ 8 mill. <strong>och</strong><br />
utförseln £ 8 1/2 mill.<br />
R. Barr-Smith.
Lübeck den 18 augusti 1894.<br />
569<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
II.*<br />
På grund af numera offentliggjorda statistiska uppgifter har jag äran meddela<br />
följande öfver Lübecks <strong>handel</strong>, <strong>och</strong> särskildt med de Förenade rikena, under<br />
år 1893.<br />
Hela in- <strong>och</strong> utförseln under året uppgick till:<br />
Införseln 8,910,667 metr. ctr mot 8,853,013 metr. ctr under år 1892<br />
Utförseln 5,446,000 » » 5.615,391 » » »<br />
Omsättningens värde beräknas till:<br />
Införseln 274,300,000 rmk mot 265,300,000 rmk för år 1892<br />
Utförseln 226,700,000 » » 232,200,000 » » »<br />
Ehuru totalexporten under 1893 gick tillbaka, var likväl utförseln sjöledes<br />
under året betydligare än någonsin förut.<br />
Hela Tysklands utförsel steg under 1893 7 % i vigt, men stegringen i<br />
värde var ringa. I Ostersjöhamnarne <strong>och</strong> särskildt i Lübeck hafva under de<br />
sista åren <strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> gått tillbaka: dock har <strong>handel</strong>sfördraget med Ryssland<br />
redan verkat någon förbättring.<br />
Införseln från Sverige sjöledes uppgifves för de senast förflutna fem åren<br />
s<strong>om</strong> följer:<br />
Afd. I se sid. 22.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 37
570<br />
Importen af norsk sill skedde, sås<strong>om</strong> vanligt, öfVer Hamburg <strong>och</strong> Rostock.<br />
Den direkta införseln från Norge inskränkte sig till ett mindre parti ansjovis.<br />
Under samma år exporterades från Lübeck till Sverige:<br />
Totalimporten från Sverige visade en tillökning mot 1892 af 3,980,679rmk<br />
i värdet, ehuru en minskning af c:a 7 % i vigten. Importen af trävaror<br />
nedgick med nära 20 % , af tändstickor med 30,000 metr. ctr <strong>och</strong> af färsk<br />
sill med 40,000 d:o. Den förminskade sillimporten hade, sås<strong>om</strong> bekaut är,<br />
sin grund i den starka kölden från medlet af januari till slutet af februari.<br />
Äfven af jern, stål <strong>och</strong> tjära infördes mindre. Denna tillbakagång uppvägdes<br />
dock gen<strong>om</strong> förökad införsel af sten, ben, lump, skinn <strong>och</strong> hafre samt i synnerhet<br />
gen<strong>om</strong> den stegrade boskapsimporten. Enligt uppgift infördes 6,536 st.<br />
hornboskap, 528 svin <strong>och</strong> 148 fár mot 597 st. hornboskap, 90 svin <strong>och</strong> 42<br />
får under 1892.<br />
Sedan gen<strong>om</strong> en polisförordning af den 23 sistlidne april en boskapsmarknad<br />
öppnades vid härvarande slagthus, har importen af svensk boskap ä nyo<br />
tilltagit. Kreaturen säljas mest till uppköpare från Rhenprovinsen <strong>och</strong> Westfalen,<br />
hvarpå de här <strong>om</strong>edelbart nedslagtas samt kött <strong>och</strong> hudar med jernväg<br />
befordras till bestämmelseorten.<br />
Före boskapens landning utrönes gen<strong>om</strong> besigtning, att intet enda djur ar<br />
behäftadt med mul- <strong>och</strong> klöfsjuka. Veterinärens arvode är här 30 pf. för<br />
hvarje djur. I Kiel har denna afgift nyligen blifvit förhöjd till 1 mk 50 pf.<br />
pr st. för oxar <strong>och</strong> kor samt till 1 mk för ungboskap. Häröfver har der<br />
varande <strong>handel</strong>skammare klagat, dock hittills utan framgång.<br />
Då Lübecks hamn intill början af mars var stängd af is <strong>och</strong> isblockadeln<br />
under ytterligare en månad fortfor i de sydsvenska hamnarne, transiterade mindre<br />
gods till Sverige än under ár 1892 <strong>och</strong> befordrades öfver Fredrikshavn en<br />
mängd styckegods, s<strong>om</strong> ttnder vanliga förhållanden skulle hafva tagit vägen öfver<br />
Lübeck.
571<br />
De föregående åreDS öfverspekulation i byggnadsväg inverkade menligt på<br />
trävarumarknaden <strong>och</strong> var <strong>om</strong>sättningen så väl i Lübeck s<strong>om</strong> i grannstäderna<br />
rätt trög. Importen af bräder <strong>och</strong> plankor från Sverige uppgick till 126,715<br />
kbm. mot 160,242 d:o under 1892 <strong>och</strong> 139,467 d:o under 1891. De nämnda<br />
trenne åren infördes från Finland <strong>och</strong> Ryssland resp. 68,330, 98,909 <strong>och</strong><br />
122,510 kbm. Af fyrhugget virke var den svenska importen 8,828 kbm. mot<br />
9,791 d:o 1892 <strong>och</strong> 9,590 d:o 1891. Tillförseln af bjelkar, spärrar, jernvägssyllar<br />
<strong>och</strong> läkter från Finland <strong>och</strong> Ryssland uppgifves för de tre sista åren<br />
till resp. 15,057, 25,259 <strong>och</strong> 17,619 kbm. Noteringarne för furu visade föga<br />
forändring mot nästlidna år, men sedan Finland <strong>och</strong> Ryssland gen<strong>om</strong> de förhöjda<br />
tullarne blifvit uteslutna frän den tyska marknaden, steg gran för hyflerierna<br />
5—7 1/2 %. Bredare dimensioner betingade ännu högre pris, så mycket<br />
mer s<strong>om</strong> anbudet af sådana från Memel <strong>och</strong> Königsberg var inskränktare än<br />
förut. Tillgängen på bräder af smalare dimensioner var hela året stark.<br />
Ehuru afsättningen af svenskt jern i Tyskland icke anses hafva någon lofvande<br />
framtid för sig, torde denna vara dock allt framdeles k<strong>om</strong>ma att begagnas<br />
för tillverkning af hästskoaöm <strong>och</strong> vissa andra artiklar, vid hvilkas tillverkning<br />
råvarans pris spelar en mindre roll. Innan Elbe-Travekanalen blifvit färdigbyggd,<br />
hvartill <strong>om</strong>kring fyra år anses k<strong>om</strong>ma att åtgå, <strong>och</strong> jernvägsfrakterna<br />
till det vestliga Tyskland blifvit nedsatta, söker importen af jern från Sverige<br />
billigare vägar än öfver Lübeck. För nästlidna är var införseln inskränkt till<br />
74,384 metr. ctr mot 76,473 d:o år 1892, 70,709 d:o är 1891 <strong>och</strong> 142,766<br />
d:o 1890.<br />
Importen af färsk sill från Sverige, hufvudsakligen af sill för rökerierna,<br />
var på grund af de ogynsamma isförhållandena inskränkt till 103,026 metr. ctr<br />
mot 144,632 d:o 1892 <strong>och</strong> 86,659 d:o 1891.<br />
Importen af lingon från Sverige var betydligare än något föregående år<br />
<strong>och</strong> uppgifves till 11,618 metr. ctr mot 9,513 d:o 1892 <strong>och</strong> 3,913 d:o 1891.<br />
Införseln från Sverige af åtskilliga vigtigare varor uppgifves s<strong>om</strong> följer:<br />
Affall m. ctr 3,454<br />
Ansjovis » 10<br />
Ben » 2,419<br />
Bläck » 163<br />
Bränvin hl. 41<br />
Böcker o. planscher... m. ctr 306<br />
Fat, t<strong>om</strong>ma » 526<br />
Fisk, färsk » 102,999<br />
Filspån » 45<br />
Frukter, friska » 95<br />
Frö, gräs- o. klöfver- » 7<br />
Färger J> 233<br />
Garfbark » 389<br />
Glas o. glasvaror ... » 90<br />
Gummiskor » 56<br />
Gummivaror, diverse J> 1 0<br />
Horn, oarbetadt » 544<br />
Hudar » 1,064<br />
Hår, nöt- » 176<br />
Hästtagel » 146<br />
Instrument » 18<br />
Järn <strong>och</strong> stål:<br />
tack- m. ctr 11,566<br />
stång- » 41.039<br />
tråd- » 17,636<br />
plåt- » 396<br />
skrot- » 3,502<br />
gjut- » 119<br />
Jernvaror, icke specif. » 1,201<br />
Koppar » 31<br />
Korgmakararb., gröfre » 828<br />
Kork » 204<br />
Korta varor » 30<br />
Kreatur: hästar st. 14<br />
oxar » 2,980<br />
tjurar » 663<br />
kor » 2,893<br />
ungboskap ... » 1,027<br />
kalfvar » 4<br />
får.. » 148<br />
svin » 528<br />
Krita, slammad m. ctr 9,616
Kräftor m. ctr 753<br />
Kummin S) 68<br />
Kött » 677<br />
Lergods » 8<br />
Lingon )> 11,618<br />
Linne )' 6<br />
Linne- o. jutevaror --- >> 7<br />
Lumpor » 4.307<br />
Malm, diverse » 5<br />
Maskiner o. maskindelar » 5,126<br />
Metaller, oarbetade ... » 58<br />
Metallvaror >> 83<br />
Målningar v 16<br />
Möbler » 297<br />
Ostlöpeextrakt » 30<br />
Papper <strong>och</strong> pappersfabrikat<br />
» 1,407<br />
Parfymer » 23<br />
Pelsverk » 25<br />
Porslin o. fajans » 84<br />
Punsch hl. 40<br />
Sill t:r 371<br />
Skinn: får- m. ctr 81<br />
har- » 5<br />
kalf-...- » 6,341<br />
ren- » 786<br />
sal- » 18<br />
diverse » 6<br />
Smör v 7<br />
Spanmål: hvete » 26<br />
råg » 134<br />
572<br />
korn.. _ m. ctr 3<br />
hafre » 4,058<br />
ärter » 61<br />
vicker » 94<br />
Fältspat » 10<br />
Sprit hl. 21<br />
Sten: granit m. ctr 112,309<br />
slipstenar » 1,446<br />
sandsten » 368<br />
Stenvaror » 378<br />
Tapeter » 68<br />
Tarmar » 102<br />
Tegel: eldfast » 1,888<br />
mur- » 4,709<br />
Tjära i> 2,070<br />
Trottoarklinker » 270<br />
Trämassa » 10,209<br />
Trävaror, oarbetade:<br />
bräder o. plankor... kbm. 126,175<br />
bjelkar o. spärrar... » 8,828<br />
ved » 3,048<br />
stäfver » 1,261<br />
trätråd.. » 2,443<br />
förarbetade » 8,277<br />
Tändstickor » 22,225<br />
Ull » 101<br />
Ullaffall y> 55<br />
Villebråd — » 23<br />
Zink o. zinkvaror » 19<br />
Typer » 21<br />
Hela införseln från Sverige uppgifves för nästlidna år till 1,367,371 metr.<br />
ctr värda 23,355,512 rmk, mot 1,475,269 metr. ctr värda 19,374,833 rmk<br />
år 1892. Tillökningen för 1893 uppgick således till 3,980,679 rmk. Till<br />
vigten utgjorde den svenska importen under året 16'8 8 % <strong>och</strong> till värdet<br />
9'99 % af totalimporten mot resp. 1830 % <strong>och</strong> 8'55 % för nästföregående<br />
år.<br />
De hufvudsakligaste artiklar, s<strong>om</strong> öfver Lübeck utfördes till Sverige, voro:<br />
AKramin m. ctr 3<br />
Alun..... x> 220<br />
Ammoniak i> 102<br />
Apotekarvaror i> 256<br />
Blyhvitt j> 32<br />
B<strong>om</strong>ull, rå - v 252<br />
B<strong>om</strong>ullsvadd >> 39<br />
B<strong>om</strong>ullsgarn » 850<br />
B<strong>om</strong>ullstyger r> 2,462<br />
Boskap: hästar _. st. 19<br />
nötkreatur ... » 11<br />
Böcker o. kopparstick m. ctr 1,412<br />
Chokolad m. ctr 293<br />
Cigarrer — » 185<br />
Conserver J> 357<br />
Eter » 7<br />
Fjäder » 456<br />
Frukter: syd- » 284<br />
inhemska ... » 1,573<br />
Frön o. växter.. » 4,402<br />
Färger o. färgstoffer... » 3,717<br />
Gips o. gipsmjöl » 3,482<br />
Glas o. glasvaror » 2,465<br />
Gryn o. mjöl » 24,373
Gödningsämnen m. ctr 15<br />
Hampa o. blår » 4,785<br />
Handskar » 8<br />
Harts » 428<br />
Hudar o. skinn » 5,265<br />
Humle » 3,673<br />
Hår o. borst » 442<br />
Jern- o. stålvaror, div. » 21,774<br />
Kaffe » 2,699<br />
Kemikalier o. droger... » 2.234<br />
Kol o. koks.... B 84,137<br />
Koppar » 19<br />
Koppartråd » 1,558<br />
Korta varor » 821<br />
Lera o. lergods » 3,629<br />
Lumpor » 3,647<br />
Läder o. lädervaror ... » 2,789<br />
Manufakturvaror » 1,325<br />
Maskiner o. maskindelar » 12,083<br />
Metaller » 90<br />
Metallvaror » 1,347<br />
Mineralier o. naturalier » 87<br />
Mineralvatten » 793<br />
Modevaror . » 1,505<br />
Möbler o. effekter » 207<br />
Oljor: b<strong>om</strong>- » 279<br />
cokos- o. palm- » 59<br />
rof· » 19<br />
terpentin- » 939<br />
tjär-, mineral- o.<br />
eteriska » 2,115<br />
diverse » 56<br />
573<br />
Oljefrön m. ctr 75<br />
Ostron » 155<br />
Papper o. papp » 3,758<br />
Porslin o. fajans » 1,252<br />
Potatis » 3,750<br />
Pottaska » 180<br />
Sak » 30,769<br />
Smör... » 122<br />
Socker » 974<br />
Sockerkulor » 41<br />
Soda.. » 956<br />
Sprit o. spirituösa hl. 318<br />
Tenn.... m. ctr 22<br />
Tennvaror, diverse ... » 171<br />
Tjära o. beck t:r 494<br />
Tobak m. ctr 2,810<br />
Trädgårds-o. foderväxter » 587<br />
Träslag, europeiska ... » 278<br />
transatlantiska » 37<br />
fanér » 465<br />
Tvål » 228<br />
Tågvirke » 351<br />
Ull » 2,340<br />
Ullaffall » 4,769<br />
Ullgarn » 2,023<br />
Vax o. paraffin » 63<br />
Vin, pá fat » 1,157<br />
B buteljer » 679<br />
Yllevaror » 7,576<br />
Zink, rå » 9<br />
förarbetad » 217<br />
Öl. hl. 296<br />
Den sammanlagda exporten öfver Lübeck till Sverige uppgifves till 320,948<br />
metr. ctr, representerande ett värde af 32.591,278 rmk eller 16'66 % af<br />
hela utförseln. För 1892 uppgafs exportvärdet till 39,109,534 rmk eller<br />
19.58 % af utförseln, för 1891 till 31,949.683 rmk eller 16'27 % <strong>och</strong> för<br />
1890 till 42,201,400 rmk, utgörande 20'92 % af det hela.<br />
Totalexporten till Norge uppgifves till ·endast 2.174 metr. ctr <strong>och</strong> anslogs<br />
till 216,985 rmk mot 3.180 metr. ctr värda 325,477 rmk för år 1892 <strong>och</strong><br />
2,410 metr. ctr värda 361,413 rmk för år 1891.<br />
De hufvudsakligaste exportartiklarne voro:<br />
B<strong>om</strong>ullstyger m. ctr 13<br />
Blyhvitt B 1<br />
Böcker, kopparstick o. musikalier<br />
» 11<br />
Conserver » 4<br />
Fjäder » 27<br />
Frön o. växter » 94<br />
Färgstoffer » 11<br />
Glas o. glasvaror » 15<br />
Gummi-o.guttaperchavaror m. ctr 7<br />
Hår o. borst » 3<br />
Humle » 10<br />
Instrument » 5<br />
Korta varor » 7<br />
Jernkramvaror » 224<br />
Lim » 34<br />
Linne- o. jutevaror » 14<br />
Läder o. lädervaror » 23
Maskiner o. maskindelar... va. ctr 68<br />
Leksaker » 7<br />
Lera o. lergods » 706<br />
Mineralvatten » 9<br />
Modevaror » 4<br />
Ost » 159<br />
Papper, pappersfabrikat o.<br />
papp » 53<br />
Pianon _ B 11<br />
Smör.. » 52<br />
Snickararbeten » 19<br />
Snörmakeriarbeten » 3<br />
574<br />
Stärkelse m. ctr 12<br />
Tvål » 4<br />
Ullgarn _.. » 11<br />
Sockerkulör » 11<br />
Vin, på fat » 18<br />
» buteljer » 12<br />
Yllevaror » 46<br />
Filtar » 3<br />
Hampa o. blär » 5<br />
Skrapor » 5<br />
Porslin o. fajans » 3<br />
Under s<strong>om</strong>maren eger Lübeck förbindelse med Kristiania öfver Köpenhamn<br />
hvarje tisdag, torsdag <strong>och</strong> fredag kl. 1/2 6 e. m.<br />
III.<br />
Sås<strong>om</strong> ytterligare tillägg till årsberättelsen för 1893 har jag äran meddela<br />
följande uppgifter öfver <strong>handel</strong>s- <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>sförhållandena i Kiel:<br />
Segelfartyg:<br />
1893 1892 1891<br />
från Sverige 292 <strong>om</strong> 77,573 kbm. 295 <strong>om</strong> 81,539 kbm. 303 <strong>om</strong> 72,536 kbm.<br />
» Norge 9 » 1,289 ^> 2 » 251 » 4 » 625 »<br />
Ångare:<br />
från Sverige 123 <strong>om</strong> 75,899 kbm. 122 <strong>om</strong> 77,296 kbm. 151 <strong>om</strong> 98,760 kbm.<br />
De afgångnas antal var:<br />
till Sverige<br />
Segelfartyg:<br />
236 <strong>om</strong> 72,460 kbm. 241 <strong>om</strong> 81,600 kbm. 327 <strong>om</strong> 88,130 kbm.<br />
» Norge 7 » 2,690 » 8 » 1,687 » 13 » 4.271 »<br />
Ångare:<br />
till Sverige 178 <strong>om</strong> 204,303 kbm. 168 <strong>om</strong> 180,297 kbm. 198 <strong>om</strong> 197,361 kbm.<br />
» Norge 10 » 17,688 » 9 » 10,963 » 3 » 5,868 »<br />
I den vid ån Swentines utlopp i Kielerbugten belägna byn Neumühlen<br />
med den största vatten- <strong>och</strong> ängqvarn på det europeiska fastlandet inklarerade<br />
från Sverige 3 segelfartyg <strong>om</strong> 316 kbm. <strong>och</strong> 2 ångare <strong>om</strong> 1,615 d:o. Till<br />
svenska hamnar utklarerade derifrån 9 seglare <strong>om</strong> 4,323 kbm. <strong>och</strong> 13 ångare<br />
<strong>om</strong> 18,835 d:o. Från norska hamnar ank<strong>om</strong> intet fartyg, men till Norge afgingo<br />
1 seglare <strong>om</strong> 1,335 kbm. <strong>och</strong> 26 ångare <strong>om</strong> 25,256 d:o.<br />
I trafiken med Sverige visade sig för segelfartygen en minskning af 8 %<br />
i drägtigheten <strong>och</strong> af 2 % i innehafvande last, men detta tillbakagående mer
575<br />
än uppvägdes af ångarne, hvilka företedde en tillökning af 4 % i antalet, 9 %<br />
i drägtigheten <strong>och</strong> 21 % i innehafvande last. Hvad lasten beträffar, visade<br />
ångarne en tillökning af 20 % för ink<strong>om</strong>mande <strong>och</strong> af 24 % för utgående.<br />
Varu<strong>om</strong>sättningen med Sverige sjöledes var:<br />
Ink<strong>om</strong>mande 52,361 metr. ton mot 53.102 d:o år 1892<br />
Utgående 5,513 » » 3,569 » »<br />
Äfven trafiken med Norge, hvilken aldrig varit betydlig, visade under 1893<br />
tillökning <strong>och</strong> uppgifve9 varu<strong>om</strong>sättningen i metr. ton s<strong>om</strong> följer:<br />
Ink<strong>om</strong>mande 668 ton mot 136 ton år 1892<br />
Utgående 170 » » 125 » »<br />
Ut<strong>om</strong> trävaror, spanmål, smör <strong>och</strong> stenkol utgjorde boskap före februari<br />
1892 en vigtig import- <strong>och</strong> transitartikel i Kiel. Den mesta boskapen transiterade<br />
till Hamburg; resten göddes in<strong>om</strong> provinsen Schleswig-Holstein <strong>och</strong> såldes<br />
med fördel. Handelskammaren i Kiel har sedan februari 1893 upprepade gånger<br />
sökt förmå regeringspresidenten i Schleswig <strong>och</strong> åkerbruksministern i Berlin<br />
att mildra eller upphäfva importförbudet mot dansk boskap. Sedan den 10<br />
juni 1893 får visserligen jutländsk boskap under iakttagande af föreskrifna försigtighetsmått<br />
på jernvägen öfver Wamdrup befordras till slagthusen i Hamburg<br />
<strong>och</strong> Kiel, men från de danska öarne sjöledes importerad boskap måste <strong>om</strong>edelbart<br />
efter ank<strong>om</strong>sten till Kiel nedslagtas. Sedan gen<strong>om</strong> en förordning af regeringspresidenten<br />
i Schleswig af den 15 februari 1894 importen af svensk<br />
boskap på grund af några misstänkta sjukd<strong>om</strong>sfall i Skåne blifvit helt <strong>och</strong> hållet<br />
förbjuden, petitionerade äfven Kieler<strong>handel</strong>skammaren <strong>om</strong> upphäfvandet af<br />
detta förbud eller åtminstone <strong>om</strong> tillåtelse att införa svensk boskap under vilkor<br />
af <strong>om</strong>edelbar nedslagtning. Hittills har petitionen ej haft någon påföljd. Den<br />
preussiska regeringens förfarande tyckes så mycket mindre kunna rättfärdigas,<br />
s<strong>om</strong> mul- <strong>och</strong> klöfsjukan under de sista åren varit mycket spridd i Nordtyskland,<br />
i synnerhet i Schleswig-Holstein <strong>och</strong> Mecklenburg.<br />
Importen till Kiel af främmande hornboskap var under de sista åren s<strong>om</strong><br />
följer:<br />
Från Danmark Från Sverige Tillsammans<br />
1891 21,437 st 333 st. 21,770 st.<br />
1892 21,362 » 420 » 21,782 »<br />
1893 7,388 » 1,567 » 8.955 »<br />
Att polisveterinärens arvode den 17 april 1893 af regeringspresidenten<br />
blifvit förhöjdt från 30 pf. till 1 mk 50 pf. för besigtning af fullvuxen boskap<br />
<strong>och</strong> till 1 mk för ungboskap har förut blifvit <strong>om</strong>nämndt.<br />
Under 1892, året före importförbudet, transiterade från Danmark 85,459<br />
st. svin.<br />
Af trävaror infördes:<br />
1893 1892 1891<br />
Från Sverige 49,047 kbm. 53,534 kbm. 49,236 kbm.<br />
» Norge 955 » 226 » 1,029 »<br />
» Finland <strong>och</strong> Ryssland... 16,195 » 25,413 » 29,127 »<br />
» de gamla preussiska provinserna<br />
36,505 i> 36,913 » 48,883 »<br />
B andra hamnar 2,685 5> 1,894 » 2,848 »<br />
105,387 kbm. 117,980 kbm. 131,123 kbm.
576<br />
Importen af jernvägssyllar från Ryssland <strong>och</strong> de gamla preussiska provinserna<br />
var mycket inskränkt <strong>och</strong> uppgifves till 66,460 kg. för 1893 mot<br />
436,888 kg. för 1892 <strong>och</strong> 444,917 kg. 1891.<br />
För trävarupris <strong>och</strong> frakter redogjordes i afd. I af årsberättelsen.<br />
Kolfrakterna voro fluktuerande <strong>och</strong> regulerade pr keel:<br />
ab Newcastle ab Firth of Forth<br />
Januari—april £ 4 1/2 — 5 3 /4 £ 47,-57,<br />
Maj-juli » 4 1/2-57, » 47,-57,<br />
Augusti—december » 57a—5 3 /4 » 67,—8<br />
Mot arets slut klagades öfver det långa uppehållet pä aflastningsplatserna<br />
i Firth of Forth.<br />
Från Englands vestkust betaltes £ 5—6 pr keel.<br />
Man påstår, att den år 1893 af Tyskland ingångna <strong>handel</strong>straktaten <strong>och</strong><br />
differentialtullen på rysk spanmål bidragit att inskränka Kiels spanmåls<strong>handel</strong><br />
samt i högre grad än förut öfverflytta densamma till Hamburg, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> sitt<br />
geografiska läge är en naturlig nederlagsort för den transatlantiska sädesimporten.<br />
Emellertid hoppas man nu på en förändring till det bättre på grund<br />
af det ingångna <strong>handel</strong>sfördraget med Ryssland <strong>och</strong> upphäfvandet af fordran på<br />
identitetsbevis vid utförsel af förmålen spanmål. Hveteimporten var under året<br />
inskränkt till 10,588 metr. ton, hvaraf hälften k<strong>om</strong> från New-York, en fjerdedel<br />
från Rumänien <strong>och</strong> resten från Ostpreussen samt andra tyska hamnar. Tillförseln<br />
på jernväg af spanmål från Hamburg var betydlig.<br />
Man klagar öfver konkurrensen med danskt smör på den utländska marknaden<br />
samt öfver den ringa hållbarheten af den i bleckdosor till de varmare<br />
länderna exporterade schleswig-holsteinska varan. Smörprisen in<strong>om</strong> provinsen<br />
bero mindre på noteringarne i den engelska marknaden än på efterfrågan från<br />
Hamburg, hvarest stora qvantiteter schleswig·holsteinskt smör »onipackas» för<br />
export till England.<br />
Enligt Board of Trade var importen af tyskt smör:<br />
1893 164,984 cwts<br />
1892 124,233 »<br />
1891 115,509 »<br />
1890 104,450 cwts<br />
1889 111,027 »<br />
1888 160,915 »<br />
Gen<strong>om</strong>snittsprisen för smör i Kiel, l:a qvalitet, voro pr 50 kg.:<br />
1893 109 rmk<br />
1892 113 B<br />
1891 112 rmk<br />
1890 104 »<br />
1889 108 rmk<br />
1888 97 »<br />
Hela den utländska fiskimporten till Kiel sjöledes uppgifves för 1893 till<br />
5,009,341 kg. mot 6,544,121 kg. för 1892 <strong>och</strong> 5,063,256 kg. för 1891.<br />
Öfver den visserligen ej obetydliga införseln pr Fredrikshavn saknas uppgift,<br />
liks<strong>om</strong> öfver utförseln från Kiel på jernväg under 1893. Nästföregående år<br />
uppgick den senare till 2,958,050 kg. <strong>och</strong> 1891 till 2,377,020 d:o. För fiskrökarne<br />
anses 1893 sås<strong>om</strong> ett fördelaktigt år.<br />
Ut<strong>om</strong> förut i Kiel gängse för <strong>sjöfart</strong>en vigtigare bruk, för hvilka jag redan<br />
utförligare redogjort (Hamnumgälder <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>scoutumer i Lübeck, Schleswig-Holstein<br />
<strong>och</strong> Mecklenburg, Stockholm 1893) hafva enligt <strong>handel</strong>skammarens<br />
uppgift åtskilliga andra coutumer blifvit allmänt vidtagna:
577<br />
1) Vid fraktliqvid följes senast före utlossningen i Hamburg noterad siktkurs,<br />
hvarvid man tager midten mellan högsta <strong>och</strong> lägsta notering.<br />
2) Vid lossning af trävaror varar under s<strong>om</strong>maren arbetstiden för seglare<br />
frän kl. 6 till kl. 12 f. m. <strong>och</strong> från kl. 1 till 6 e. m. (resp. från kl. 2 till 7).<br />
Under vintern följes tullverkets arbetstid, hvilken rättar sig efter dagsljuset.<br />
Ängarne kunna med vederbörande tullmyndighets tillåtelse arbeta längre på<br />
qvällen. Vid lossning af trävaror anses ett segelfartyg, s<strong>om</strong> rymmer till <strong>och</strong><br />
med 100 standards, kunna leverera 10 std. <strong>om</strong> dagen, större fartyg 12—15 std.<br />
För ångare gäller sås<strong>om</strong> regel, att så mycket mottages s<strong>om</strong> kan levereras.<br />
3) Vid lossning af stenkol anses ångare <strong>om</strong> 600—800 ton kunna lossa<br />
c:a 250 ton pr dag, större <strong>om</strong>kring 300 ton dagligen.<br />
4) Ar i certepartiet stipuleradt, att fartyg skall lossa efter tur, börja<br />
liggedagarne så snart de förut till samma mottagare med samma slags last ank<strong>om</strong>na,<br />
redan inklarerade <strong>och</strong> för lossning färdiganmälda, fartygen utlossat. Lossningen<br />
af samtliga turfartyg skall ske utan afbrott <strong>och</strong> in<strong>om</strong> öfverensk<strong>om</strong>men<br />
eller bruklig tid.<br />
Leonard Åkerbl<strong>om</strong>.<br />
Rio de Janeiro.*<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet år 1893 var följande:<br />
Svenska fartyg:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Sverige med last 18 6,996<br />
» andra länder f> 58 25,648<br />
» » i barlast 5 1,783<br />
Afgångna: till Sverige » 1 768<br />
» andra länder med last 22 6,322<br />
» B i barlast 59 27,754<br />
Norska fartyg:<br />
Ank<strong>om</strong>na: från Norge med last 6 2,850<br />
» Sverige » 9 3,790<br />
» andra länder » 495 242.841<br />
» » i barlast 48 18,163<br />
Afgångna: till Norge » 9 5.749<br />
» andra länder med last 184 66,970<br />
» » i barlast 373 199,274<br />
Bruttofrakten utgjorde för:<br />
Svenska fartyg, ank<strong>om</strong>na £ 49,206<br />
» » afgångna » 7,847<br />
Norska » ank<strong>om</strong>na » 298,103<br />
» » afgångna » 88,649<br />
Jfr sid. 301.
578<br />
Buenos Aires den 30 juni 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Skibsfarten 1893.<br />
Den svenske Skibsfarts Bevægelse paa den argentinske Republik i 1893<br />
stiller sig i Sammenligning med det foregaaende Aar saaledes:<br />
Af foranstaaende Tabeller fremgaar, at Antallet af ank<strong>om</strong>ne Skibe er foröget<br />
med 9 <strong>och</strong>. Tonnagen med 1,914 Ton. De afgaaede Skibes Antal er foröget<br />
med 13 <strong>och</strong> Tonnagen med 4,114 Ton. Den hele Skibsfart er foröget<br />
med 22 Skibe og Tonnagen med 6,028 Ton.<br />
Poruden de i Flodtrafikken sysselsatte 4 Dampskibe dr. 493 Ton, der tilsammen<br />
har gjort 11 Reiser paa Hovedstationen og i Aarets Löb i Fragt optjent<br />
i det Hele £ 3,391, er ank<strong>om</strong>met kun et svensk Dampskib med en<br />
Drægtighed af 1,160 Ton med Stykgods fra Valencia. Desuden bar 3 Dampskibe<br />
tils. dr. 343 Ton været oplagte under hele Aaret.<br />
Et Dampskib dr. 187 Ton er i Aarets Löb overgaaet til argentinsk Flag.<br />
Til Hovedstationen ank<strong>om</strong> med Ladning fölgende svenske Skibe: fra England<br />
3 dr. 2,690 Ton, fra Spanien 1 dr. 1,160 Ton, fra Nordamerika 4 dr.<br />
2,470 Ton og fra Brasilien 2 Skibe dr. 634 Ton. I Ballast ank<strong>om</strong> fra Brasilien<br />
2 Skibe dr. 895 Ton og fra Montevideo 4 dr. 2,334 Ton.
579<br />
Fra Hovedstationen afgik med Ladning: til England 11 dr. 6,741 Ton,<br />
til Belgien 1 dr. 192 Ton, til Brasilien 1 dr. 317 Ton. Af disse Fartöier<br />
var 2 lastede med Quebracho, 4 med Hvede, 4 med saltede Huder, 1 med<br />
Linfrö, 1 med Benaske og 1 med Mel.<br />
I Ballast afgik til Barbadoes 1 dr. 692 Ton, til Australien 1 dr. 1,422<br />
Ton, til Uruguay 1 dr. 345 Ton og til argentinske Havne 2 dr. 1,914 Ton.<br />
De til Hovedstationen ank<strong>om</strong>ne Skibe havde en Besætning af tils. 195<br />
Mand.<br />
Ved Hovedstationen paamönstredes der paa svenske Skibe: 14 Svenske,<br />
18 Nordmænd og 18 Udlændinge, tilsammen 50 Mand. Der afinönstredes:<br />
5 Svenske, 2 Nordmænd og 3 Udlændinge, tilsammen 10 Mand.<br />
Aarets Hyrer udgjorde for<br />
l:ste Styrmand Kr. 70-90<br />
Tömmermand » 50 — 72<br />
Baadsmand > 54<br />
Matros T 34—54<br />
Jungmand » 27<br />
2:den Styrmand Kr. 50—60<br />
Stuert » 35—72<br />
Seilmager » 50—54<br />
Letmatros » 20—42<br />
Paa Hospital indlagtes fra svenske Skibe 10 Sömænd.<br />
Fra svenske Skibe römte i Aarets Löb: 7 Svenske, hvoraf 4 forhyrede i<br />
Sverige, 1 Nordmand<br />
Kr. 317-90.<br />
og 14 Udlændinge. hvilke havde tilgode en Hyre af<br />
Af opsparede Hyrebelöh er gjennem Generalkonsulatet i Aarets Löb hjemsendt<br />
til Sverige af 7 svenske Sömænd Doll. Guld 132-7 8 og Doll. Papir 130<br />
(£ 34. 15. 11) og til Norge af 13 norske Sömænd Doll. Guld 464'62 og Doll.<br />
Papir 882 (£ 144. 12. 4).<br />
Fragtmarkedet var livligt, især i Aarets förste Maaneder samt i December,<br />
hvortil dog Kornfragterne næsten udelukkende har bidraget.<br />
Korrifragterne tog sin Begyndelse i Slutningen af Jauuar med 13 Sh. fra<br />
Boca og 19 Sh. fra Floden, men steg snart, saaledes at i Marts erholdtes op<br />
til 19 Sh. fra Boca og 24 Sh. fra Floden. Senere gik de ätter ned indtil i<br />
Slutningen af November, da Befragtninger >to arrive» for k<strong>om</strong>mende Saison tog<br />
sin Begyndelse. Da Hvedehösten tegnede til at blive overordentlig rig. gik<br />
Raterne inden Aarets Udgang ätter op til samme Höide s<strong>om</strong> i Marts med livlig<br />
Efterspörgsel og stigende Tendents.<br />
Saltede Huder. Fragterne for denne Vare holdt sig s<strong>om</strong> almindeligt kun<br />
Aarets förste Maaneder og selv da kun for smaa Seilskibe. Iiaterne holdt sig<br />
mellem 22 og 35 Sh. fra nedre Havne og forholdsvis fra Floden. De regulære<br />
Dampskibslinier optog alt, s<strong>om</strong> afskibedes under Aarets sidste Halvdel.<br />
Törrede Huder. Fragterne holdt sig s<strong>om</strong> foregaaende Aar. Yderst faa<br />
skandinaviske Skibe er blevue befragtede for denne Artikkel, der har været<br />
optaget <strong>om</strong>trent udelukkende af amerikanske og kanadiske Skibe.<br />
Lumberfragteme er <strong>om</strong>trent samtlige blevne sluttede gjennem Europa og<br />
Staterne. Nogle Befragtninger er effektuerede herstods b. Doll. 11 og 12 for<br />
Pitchpine-Havn og Doll. 7 og 9 for Spruee-Havnene.<br />
Quebrachofragierne har varieret i Proportion med det övrige Marked og<br />
Raterne holdt sig mellem 17 og 23 Frcs fra Buenos Aires med den almindelige<br />
Forskjel fra Flodhavnene.<br />
Höfragterne til Brasilien har ikke været saa höie s<strong>om</strong> i det foregaaende<br />
Aar, idet neppe över Doll. 4.50 er betalt til Santos og Doll. 4 til Rio de
580<br />
Janeiro. Under den feberfri Tid var Raterne endog nede, i Doll. 2.50 til<br />
Santos og Doll. 2 til Rio. S<strong>om</strong> almindeligt afskibedes denne Vare næsten<br />
udelukkende fra Rosario. Nogle faa Laster er ogsaa afgaaede til Europa, men<br />
vistnok kun i Dampskibe.<br />
Ceder. Flere Ladninger er afskibede til de Forenede Stater. Fragterne<br />
har i Almindelighed været stipulerede Lumpsum, varierende mellem Doll. 3 og 5<br />
pr Ton.<br />
Benfragteme til Europa har holdt sig mellem Sh. 16 og 24 fra Buenos<br />
Aires, med almindelig Forskjel fra Rosario. Til Staterne er der betalt Doll.<br />
3 til 5 fra Boca og Doll. 4 à 6 fra Floderne. Enkelte Lumpsum-Befragtninger<br />
er ogsaa effektuerede, isærdeleshed fra Rosario, til Doll. 4 à 6 pr Ton.<br />
Benaske er betalt med Sh. 13 à 19 fra nedre Havne og i almindeligt<br />
Forhold fra de övrige Steder.<br />
Matefragterne fra Brasilien er kun afsluttedo i ringe Mængde her. De<br />
sluttes næsten alle i Brasilien. Raterne varierede mellem 3/4 à 1 1/4 Real pr<br />
Arroba og kun for mindre Skibe.<br />
Af Mel og törret Kjöd til Brasilien er befragtet nogle faa smaa Skibe til<br />
Sh. 15 à 25 pr Ton.<br />
Handelen<br />
har i det forlöbne Aar til enkelte Tider været lammet paa Grund af de revolutionære<br />
Bevægelser, der har <strong>om</strong>fattet Landets rigeste Provindser.<br />
I Sammenligning med det nærmest foregaaende Aar stiller den udenrigske<br />
Handel i 1893 sig saaledes i Henhold til den officielle Statistik:<br />
Til nærmere Belysning af Indförselen og Udförselen af enkelte Artikler,<br />
der kan have Interesse for De forenede Rigers Handel og Fragtfart hidsættes<br />
nogle statistiske Opgaver samt Bemærkninger angaaende den indenlandske Industri<br />
og Produktion.<br />
Indförselen i 1893 stiller sig i Sammenligning med 1892 saaledes for de<br />
enkelte Grupper af Artikler:
581<br />
Indförselen af levende Dyr var störst for finere Raee-Faars Vedk<strong>om</strong>mende.<br />
Födevarer. Landet har de naturlige Betingelser for at fcunne producere<br />
<strong>om</strong>trent alle mulige til denne Gruppe hörende Artikler. Der mangler dog<br />
Kapital og fornemmelig Foretags<strong>om</strong>hed. For Tiden ndföres væsentlig kun<br />
Kaastoffe.<br />
Sukkerindustrien har i de sidste Aar gjort saadanne Fremskridt, at Landet<br />
nu producerer Halvdelen af Sukkerkonsumen. Af Sukker indförtes i 1893<br />
9,961 Ton mod 19,772 Ton i 1892. Der er 54 Sukkermöller, men kun et<br />
Raffinaderi. Dette er dog udstyret med de nyeste og fuldk<strong>om</strong>neste Maskiner<br />
og er istand til at produeere c:a 20,000 Ton pr Aar. Om ikke ret mange Aar<br />
tör Sukker blive en vigtig Udförselsartikkel. Jordbunden er paa store Strækninger<br />
i höi Grad skikket for Dyrkning af Sukkerröret. For Tiden er kun<br />
c:a 36,000 Hektarer under Dyrkning af Sukkerrör, men den for Avlen skikkede<br />
Zone udgjör e:a 1,580,000 Hektarer.<br />
Klipfisk. Buenos Aires maa nu siges at vsere af ikke uvæsentlig Betydning<br />
s<strong>om</strong> Marked for Klipfisk. I 1893 indförtes saaledes 14,390 Kasser, <strong>om</strong>trent<br />
udelukkende af norsk Oprindelse, mod 13,900 Kasser i 1892 og 5,000<br />
Kasser i 1891. Der opgives at være indfört e:a 11,190 Kasser i de förste<br />
fem Maaneder af indeværende Aar. Denne betydelige Stigning i Importen tör<br />
udelukkende skyldes den i Generalkonsulatets Indberetning af 17 Januar f. A.<br />
<strong>om</strong>handlede betydelige Toldnedsættelse.<br />
Priserne for Klipfisk var i Januar f. A. Doll. Papir 43 pr Kasse à 45<br />
Kg. Netto, men gik senere ned til Do!l. Papir 28 i Slutningen af Marts, holdt<br />
sig saa <strong>om</strong>trent Doll. 32 til Juli og August, da der opnaaedes Doll. 38. Prisen<br />
faldt dog snart ned igjen til Doll. 32. I Slutten af Aaret opnaaedes <strong>om</strong>trent<br />
Doll. 30. Disse Priser er de lavest erholdte for god Fisk. Enkelte<br />
Huse har opnaaet 1 Doll. mere.<br />
Stokfiskpriserne har i hele Aarets Löb varieret mellem Doll. Papir 8 og 9<br />
pr 10 Kg.<br />
Drikkevarer. Indförselen af Öl var Iidt större i 1893 end i 1892, idet<br />
den tiltog fra Poll. Guld 8,923 til Doll. Guld 29,362. Sammenholdt med den<br />
samlede Konsum var dog Indförselen forsvindende liden. Der produceredes af
582<br />
Landets 74 Bryggerier 12 1/2 Million Liter Öl, inedens der blöt indförtes 791<br />
Liter paa Fad og 12,545 Dusin Flasker, <strong>om</strong>trent udelukkende tydsk 01.<br />
Tolden paa Öl var saavel for 1893 s<strong>om</strong> 1894 Doll. Guld 0.15 pr Flaske<br />
af 0.501 til 1 Liters Indhold.<br />
For Tiden indföres <strong>om</strong>trent al den Malt og det Byg Bryggerierne konsumerer,<br />
idet kun de mindre Bryggerier i Provindserne beoytter indenlandsk Byg.<br />
Af Malt indförtes der i 1893 2,100 Ton, af Byg indförtes 846 Ton.<br />
Alkohol. I 1893 produceredes 37 Millioner Liter Alkohol af 40° Cartier.<br />
Trods at den indenlandske Produktion af Drikkevarer aarlig tiltager og Kvaliteten<br />
forbedres, har dog den samlede Import i det forlöbne Aar tiltaget med<br />
en Værdi af c:a 23 Mill. Pesos Guld.<br />
Tolden paa Brændevin paa Fad er Doll. Guld 0.15 pr Liter af til og med<br />
79 % Styrke. Der tillægges 1/2 Ct for hver Grad eller Brökdel af Grad, der<br />
overstiger 79 Grader.<br />
Vcevede og spundne Varer. Af Sækkelærred indförtes 17,572 Ton til en<br />
Værdi af 3,514,394 Pesos Guld eller 1,773 Ton til en Værdi af 354,605<br />
Pesos Guld mere end i 1892. Man har ogsaa begyndt at fabrikere denne<br />
Artikkel her, men den uniaadelige Masse, s<strong>om</strong> medgaar til Sække for det exporterede<br />
Korn, gjör, at den indenlandske Fabrikation, der inaa indföre Basmaterialet,<br />
visselig ikke paa läng Tid vil formaa at holde Skridt med den Aar<br />
for Aar tiltagende Export af Korn og Mel.<br />
Den textile Industri er endnu i sin Barnd<strong>om</strong>. Der er vistnok ikke faa<br />
Fabrikker, men disse kan med Hensyn til Varernes Kvalitet ikke konkurrere<br />
med de europæiske. Hvor B<strong>om</strong>uld er Baamaterialet maa dette indföres, idet<br />
B<strong>om</strong>uld endnu kun dyrkes i mindre Udstrækning. Linfröplanten dyrkes der særdeles<br />
nieget af, men kun for Fröets Skyld; Straaet benyttes til Möbelstopning.<br />
Trce og Trævarer. Indförselen heraf var i 1893 c:a 1.18 Mill. Pesos<br />
Guld större end i 1892. Störst var Forögelsen af Indförselen af Gran samt<br />
af andre uhövlede Træsorter. Fra Norge indförtes i Aarets Löb intet, hvoriuiod<br />
der fra Sverige indförtes c:a 900 Ptbg-Std. Fra de Forenede Stater og<br />
Kanada indförtes: 42 Mill. sup. Fod Spruce<br />
33 » » » Whitepine<br />
43 » » » Pitchpine<br />
mod henholdsvis 37, 45 og 41 Mill. sup. Fod i 1892. Markedet holdt sig<br />
flaut hele Aaret igjennem. Medens man i Begyndeisen for gode Specifikationer<br />
opnaaede indtil Doll. Guld 32 pr 100 Q-meter fortoldet, gik Prisen efterhaanden<br />
ned til Doll. 30, Doll. 28 og tildels ogsaa Doll. 27.<br />
Papir. Indförselen af de under denne Gruppe hörende Artikler er i 1893<br />
steget fra 2.7 Mill. Pesos Guld i 1892 til 3.1 Mill. Pesos Guld i 1893. Indförselen<br />
af Trykpapir er aftaget. Der gives her én Papirfabrik, der væsentlig<br />
beskjæftiger sig med Fabrikation af Tryk- og Pakpapir.<br />
Jern og Jernvarer. Der findes kun én Jerngrube i Drift for Tiden.<br />
Af Raajern indförtes 32,915 Ton eller 4.456 Ton mere end i 1892.<br />
Der findes i Buenos Aires ikke faa Stöberier. Den störste Del af det<br />
Jern, s<strong>om</strong> anvendes til Huse, er stöbt her. Alligevel indförtes der c:a 3 1 /,<br />
Mill. Ton Jernbjelker og Söiler eller över 2 Mill. Ton mere end i 1892.<br />
Anvendelsen af Jern i Bygningskonstruktionerne er ogsaa her tiltaget meget i<br />
de senere Aar. Af de Huse, der for Tiden opföres i Hovedstaden, er der<br />
ikke mange, der ikke forsynes med Bjelker og Söiler af Jern. Foruden Stöberier<br />
gives der ogsaa mange mekaniske Værksteder, hvoraf flere staar paa et særdeles<br />
höit Standpunkt.
583<br />
I Aarets Löb indförtes ildfaste Skabe til en Vægt af 33 1/2 Ton. Denne<br />
ringe Indförsel skyldtes den Oinstændighed, at der her findes 6 Fabrikker, der<br />
leverer förste Sort Skabe.<br />
Indförselen af K<strong>om</strong>fyrer, Kaminer og Ovne var i 1892 13,927 Kg. og<br />
i 1893 24,130 Kg. Denne ubetydelige Import inaa foruden i Landets Klima<br />
söges i den indenlandske Produktion, idet der til de tidligere talrige Fabrikker<br />
for hvert Aar k<strong>om</strong>mer nye.<br />
Agerbrugsmaskiner<br />
sidste Aar saaledes:<br />
og -Redskaber. Indförselen heraf stiller sig i de to<br />
De Revolutioner, Landet i Aarets Löb har gjennemgaaet, har i höi Grad<br />
besværliggjort Afsætningen af Landbrugsredskaber.<br />
Fyrstikker. Af Voxfyrstikfabrikker findes der 9 og Indförselen af Fyrstikker<br />
er ubetydelig. Fabrikatet er nogenlunde godt. Der konsumeres aarlig<br />
<strong>om</strong>trent 200 Millioner Æsker Voxfyrstikker. I det forlöbne Aar er der ogsaa<br />
anlagt en Fabrik for Træfyrstikker. Der indförtes ialt i 1893: Voxfyrstikker<br />
2,346 og Træfyrstikker 9,236 Kg. i Værdi af henholdsvis 1,988 og 4,617<br />
Doll. Guld.<br />
Tolden paa Fyrstikker er for nærværende 80 Cts Guld for Voxfyrstikker<br />
og 40 Cts Guld for Træfyrstikker, alt pr 10 Kg. og uden Fradrag for Emballage.<br />
Med denne Told for Öie og henseet til den store Guldagio og deraf<br />
fölgeude lave Arbeids<strong>om</strong>kostninger, bör man ikke forbauses över, at de indenlandske<br />
Fyrstikfabrikker bar formaaet at udelukke al Import af Betydning.<br />
Indförselen af Glasvarer var i 1893 c:a 750,000 Pesos Guld större end<br />
i 1892. Der indförtes 500.000 Dusin Flasker. Der findes 6 Glasfabrikker.<br />
Hidtil liar man maattet hente Raamaterialet udenlands. Man har imidlertid nu<br />
fundet Sand, liges<strong>om</strong> Borsyre og Sodakarbonat kan erholdes til moderate Priser.<br />
Fra den svenske Exportförenings herværende Agent har Generalkonsulatet<br />
modtaget nedenstaaende üpgave över de i Aarets Löb solgte svenske Artikler:<br />
Agerbrugsmaskiner Doll. Papir 12,056·92<br />
Meierimaskiner » 35,703.37<br />
Hesteskosüm » 24,699.01<br />
Jern og Staal » 7,393.78<br />
K<strong>om</strong>fyrer og Gryder » 1,581.79<br />
Tagpap » 207.50<br />
Fyrstikker » 365.05
584<br />
Öxe Doll. Papir 237.87<br />
Cognac, Punsch og Konserver » 2,5869 5<br />
Möbler » 71.20<br />
Porcelæn J> 1,001.84<br />
Træhus » 2,640.—<br />
Trævarer » 61,741.12<br />
Diverse » 1,835.92<br />
Tilsammen Doll. Papir 152,122.32<br />
Vdförselen i 1893 stiller sig i Henhold til den officielle Statistik saaledes<br />
i Sammenligning med 1892:<br />
Betræffende den officielle Statistiks Paalidelighed med Hensyn til Udfdrselens<br />
Værdi henvises til Bemærkninger föran.<br />
Til foranstaaende Tabel skal knyttes fölgende DetailbemærkniDger.<br />
Udförselen af levende Dyr er i det forlöbne Aar tiltaget ikke ubetydeligt.<br />
Störst var Udförselen af Hornkvæg med c:a 200.000 St. til en Værdi af c:a<br />
4 1/2 Mill. Pesos Guld. Dernæst k<strong>om</strong>mer Faar med 72.000 St., Muldyr og<br />
Æsler med c:a 22,000 St., Heste med 5,300 St. Svineavlen har endnu været<br />
lidet paaagtet.<br />
Af frosne Faar udförtes <strong>om</strong>trent samme Mængde s<strong>om</strong> det foregaaende Aar.<br />
nemlig c:a 25,000 Ton; derimod er Udförselen af frosset Oxekjöd tiltaget fra<br />
290,000 Kg. i 1892 til 2,800,000 Kg. i 1893. Af törret Kjöd udförtes<br />
42,000 Ton mod 45,000 Ton i 1892. Udförselen af Horn og Borster var<br />
tilsammen c:a 4,000 Ton eller <strong>om</strong>trent s<strong>om</strong> i 1892.<br />
Udförselen af Vid var i 1893 c:a 140.000 Ton.<br />
Med Hensyn til Landets Uldproduktion tör fölgende have Interesse.<br />
Argentinas Faarbestand stämmer hovedsagelig fra endel i det scxtende Aarhundrede<br />
fra Peru indförte spanske Faar. T de to fölgende Aarhundreder udartede<br />
de imidlertid saaledes, at de kun lidet lignede sin Afstamning. Ved<br />
dette Aarhundredes Begyndelse forefandtes derfor en Faarerace af yderst slet<br />
Kvalitet, saavel hvad Kjödrigd<strong>om</strong> s<strong>om</strong> Uldafkastning betræffer. Det var to<br />
Slags: Pampafaaret, der nedstämmer fra det languldede spanske Bjergfaar, og<br />
Criollofaaret, der nedstämmer fra det spanske Merinofaar, men fuldstændig degenereret.<br />
Först et godt Stykke ind i dette Aarhundrede begyndte man at<br />
forbedre Faarebestanden ved Krydsning med itnporterede Dyr, först med Finnldsracer,<br />
særlig Kambouillets og Negrettis, i den senere Tid i stor Udstrækning<br />
med Languldsracer, s<strong>om</strong> Lincoln og Leicester. Der antages, at nærved<br />
Halvdelen af den nuværende Faarebestand gjennem en eller flere Krydsninger<br />
er faldne fra sidstnævnte to Bacer. Fornemmelig med Lincoln foregaar for<br />
Tiden en saa stærk Krydsning, at der forudsees, at der <strong>om</strong> faa Aar kun vil<br />
være lidet tilbage af rene Merinos. En Autoritet paa dette Oinraade, H. Gibson,
585<br />
antager, at i Aarene 1888—1893 er 50 Millioner Faar forvandlede fra den<br />
ene Type til den anden. Af Krydsningerne med Lincoln er fremgaaet en Type.<br />
der saavel leverer Uld af udmærket Kvalitet og Vægt s<strong>om</strong> giver et for det<br />
europæiske Marked passende Kjöd.<br />
Faarene vaskes ikke för Klipningen, hvorfor Ulden sælges uren og med<br />
Fedtet paa. Paa Grund af den Mængde Stöv, den argentinske Uld indeholder,<br />
giver den efter Vaskning kun 35 %, medens den australske giver 56 % og<br />
Uld fra Kapkolonien 70 %.<br />
De Farmere, der skjötter sine Faar vel, kan frembringe en Uld, der, livad<br />
Fibrernes Længde, Elasticitet og Finhed angaar, staar paa Höide med Uld fra<br />
de fleste Steder. Ialmindelighed vises den dog liden Omhu. I sin Helhed<br />
staar derfor Argentinas Uld i Kvalitet under den australske.<br />
Den argentinske Uld gaar væsentlig til Tydskland og Frankrige. Fra begge<br />
disse Lande sender Fabrikanterne Opkjöbere herned i Saisonen og Störsteparten<br />
af Ulden sælges til disse fra de lokale Markeder. Nogle Producenter, særlig<br />
engelske Estancia-Eiere, sender sin Uld til Europa for at sælges paa de derværende<br />
Markeder.<br />
Betræffende Republikens Antal af Faar og Export af Uld hidsættes fölgende<br />
fra den fremragende Statistiker 31. G. Mullhalls Værk: »Handbook of<br />
the River Plate» hentede Tal:<br />
Om den Betydning Argentina har i Verdensproduktionen af Uld. vil man<br />
af fölgende, ligeledes fra Mullhalls ovennævnte Værk hentede Opgaver, faa et<br />
klart Blik:<br />
S<strong>om</strong> det vil sees, er Antallet af Faar betydelig större i Argentina end i de<br />
Forenede Stater, men af de föran <strong>om</strong>handlede Grunde er Uldafkastningen mindre.<br />
Udförselen af Hicder og Skind stiller sig for de to sidste Aar saaledes:<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 38
586<br />
Af saltede Oxehuder vides til Norge afskibet 4,000 St. Den indenlandske<br />
Læderproduktion gaar stadig fremad og Læder vil visselig med Tiden blive en<br />
vigtig Udförselsartikkel. I det forlöbne Aar udförtes dog endnu blöt 4,300<br />
garvede Huder til en Værdi af 25,800 Pesos Guld.<br />
Agerbrugsprodukter. For de vigtigste af disse hidsættes en Sammenstillen<br />
af Udförselen for de to sidste Aar:<br />
S<strong>om</strong> det vil bemærkes, er Udförselen af Hvede i 1893 gaaet op til över<br />
en Million Ton. Hvcdehösten 1893—94 har været endnu rigere og antages at<br />
afgive över 1,200,000 Ton til Export. Sidste Åars Höst var dog af mindre god<br />
Kvalitet, hvilket sammen med de lave Hvedepriser i Europa og de store Svingnioger,<br />
Guldpræmien har været Gjenstand for hersteds, har virket lammende paa Udförselen.<br />
Der ligger derfor fremdeies ikke ubetydeligt Hvede paa Lager hersteds.<br />
Skovindustrien er endnu ubetydelig. Dog findes store Strækninger. bevoxede<br />
med brugbare Træsorter. I nævneværdig Udstrækning indföres kun Quebraeho<br />
Colorado. Den indeholder lo à 20 % Tanninsyre, hvorfor den benyttes meget<br />
til Garvning. Til Bjælker er den udmærket, da den er næsten ubrændbar.<br />
Den hovedsagelige Quebracho-Udskibning foregaar över Rosario. I Aarets Löb<br />
afgik dog ogsaa fra Buenos Aires 18 norske Seilskibe lastede med Quebraeho.<br />
Af andre Træsorter skal kun nævnes Ceder.<br />
midler er det dog hidtil ikke meget exploiteret.<br />
Af Mangel paa Transport-<br />
Toldtariffen er siden forrige Aar ikke gjennemgaaet nogen gjennemgribende<br />
Förändring. For flere Artikler, der er af Interesse for De forenede Rigei·.<br />
er den officielle Værdi, hvoraf Procenttolden beregnes, bleven nedsat.<br />
gjældei· særlig for Fiskeartikler.<br />
Dette<br />
Nedenstaaende hidsættes en Tabel for de vigtigste Artiklers Vedk<strong>om</strong>mende:
587<br />
Guldkursen har i det forlöbne Aar gjennenisnitlig staaet paa samme Punkt<br />
s<strong>om</strong> i 1892. Den midlere Guldpris var i 1892 326.821 Pesos Papir for 100<br />
Pesos Guld og i 1893 322.367 Pesos Papir for 100 Pesos Guld.<br />
Vexelkurserne har i Aarets Löb været uuderkastede meget stærke Svingninger.<br />
Nedenstaaende hidsættes en Oversigt över Noteringerne paa Börsen for<br />
Vexler paa England, Tydskland og Frankrige:<br />
Paa Börsen noleres kun 90 Dages Sigtvexler. Denne Omstændighed liar<br />
for enkelte Fartöier medfört Vanskeligheder med Konsignatæren, idet Fragten<br />
i Henhold til Certeparti og Konnossement skulde udgaa efter officiel à-vista-<br />
Kurs. en Kurs, der altsaa her ikke er officiel. I de herværendo Banker faaes<br />
kun à-vista-Vexler og 3 Maaneders Sigtvexler paa Europa.<br />
Sluttelig skal ineddeles en Opgave över de for Tiden gangbare Lodspenge.<br />
S<strong>om</strong> i forrige Åars Beretning bemærkot, maa Skibsförere træffe Overensk<strong>om</strong>st<br />
med Lodsen <strong>om</strong> Lodspengenes Störrelse, idet de i den officielle Tarif anförte<br />
Belob kun gjelder s<strong>om</strong> Maximumssatser i Tilfælde af Tvist. For Tiden betales<br />
i Lodspenge ssedvanligvis fölgende Belöb:<br />
Point Indio eller længere udefra til Buenos Aires Rhed fra S. 9 til<br />
£15. Skibe paa 19 til 21 Föds Dybgaaende maa endog betale £ 16 k 17.<br />
I Ballast ank<strong>om</strong>mende Skibe betaler i Kegelen £ 6 à 8.<br />
Skibe, anlöbende Montevideo f. O. og ank<strong>om</strong>mende her. betaler £ 8 a 12<br />
efter Skibets Störrelse og Dybgaaende. Fra Montevideo til Buenos Aires i<br />
Ballast er de almindelige Lodspenge £ 8.
588<br />
Udgaaende Lodspenge fra Buenos Aires til Point Indio er for ballastede<br />
Skibe üoll. Papir 60 à 70, smaa Skibe Ded til Doll. Papir 50. For lastede<br />
Skibe med et Dybgaaende af 15 à 18 Fod £ 6 à 7. Lastede Skibe til Montevideo<br />
med et Dybgaaende af 19 à 21 Fod betaler £ 8 à 12.<br />
Sundhethtilstanden har i 1893 været gjennemgaaende god for hele Landets<br />
Vedk<strong>om</strong>mende. Af Kolera og Gulfeber er intet Tilfælde indtruffet i Land,<br />
hvoriinod der i den värme Tid ank<strong>om</strong> flere Fartöier med Gulfeber-Patienter<br />
<strong>om</strong>bord. Paa Grund af de strenge Forlioldsregler, der blev trufne mod Sygd<strong>om</strong>mens<br />
Forplantelse, gik dog Landet fri af denne Sot.<br />
Archangel den 3 september 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Helmer Bryn.<br />
t. f. Generalkonsul.<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet var s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Norge i Ballast 2 455<br />
» andre Lande med Ladning.. 1 200<br />
» » i Ballast 2 742<br />
Afgaaede: til andre Lande med Ladning .5 1.397<br />
Norske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Norge i Ballast 54 16,899<br />
» andre Lande med Ladning 10 3,800<br />
» » i Ballast 12 3,763<br />
Afgaaede: til andre Lande med Ladning.. 76 24,462<br />
Optjent Bruttofragt var for<br />
Svenske Fartöier, ank<strong>om</strong>ne Kr. 1,300<br />
» » afgaaede )> 25,500<br />
Norske B ank<strong>om</strong>ne » 14,300<br />
» » afgaaede » 469,900<br />
Af Paamönstringer foretoges ved Generalkonsulatet 9 og Afmönstringer 21.<br />
Noget Mömuingstilfælde anmeldtes ikke.<br />
Fragterne vare lave. For de mere dybgaaende Fartöiers Vedk<strong>om</strong>mende<br />
har imidlertid allerede nu UdmuddriDgsarbeiderne paa Barren og den derved<br />
bevirkede Indskrænkning i Lægtrings<strong>om</strong>kostningerne bevirket nogeD Lettelse.<br />
Havrefragterne: Man betalte i Almindelighed pr Dampskib ikke över<br />
2 Sh. selv 1 Sb. 10 1/2 D. pr Quarter à 320 Lbs til Östkysten af England,<br />
1 1/2 D. mere til Kontinentet mellem Hamburg og Havre, 3 D. mere til Rouen;<br />
andre Varer proportionelt i Henhold til London & Baltic printed råtes of freight.
589<br />
Trælastfragter, obtinerede af norske Fartöier, varierede for Storbritanniens<br />
Vedk<strong>om</strong>mende fra lidt över 36 Sh. pr Std. op til 42 Sh. (Östkysten) og fra<br />
40 Sh. op til 47 Sh. 6 D. for Vestkysten og Irland.<br />
Til Gent betaltes 55 Frcs, til R<strong>och</strong>efort 69 Frcs og till Marseille 80—<br />
85 Frcs.<br />
Tjærefragterne: Seilskibe erholdt gjenneinsnitlig 2 Sh. 4 1/2 D.—2 Sh. 6 D.<br />
pr Tönde til Östkysten af England og Fl. l·60 til Holland. Pr Fad Beg var<br />
Fragterne til Östkysten af England 9 D. til 1 Sh. höiere end for Tjære. For<br />
Beg til Holland betaltes Fl. 2.40 pr Fad.<br />
Linfragterne pr Dampskib stod i 22 Sh. 6 D.—25 Sh. pr Ton til Östkysten<br />
af England, 10 % höiere til Kontinentet. For Tow og Codilla betaltes<br />
30 — 40 Sh. pr Ton til Östkysten af England, 10 % höiere til Kontinentet.<br />
Exporten til Udlandet (norsk Finmarken ikke iberegnet) bar for de vigtigste<br />
Artiklers Vedk<strong>om</strong>mende været af betydeligt större Omfång end det foregaaende<br />
Aar. Der exporteredes saaledes:<br />
I 1893 I 1892<br />
Linfrö 213,847 Pud 120,970 Pud<br />
Havre... 2,022,413 J> 1,685,400 »<br />
Lin 106,324 » 134,952 »<br />
Tow og Codilla 139.043 » 130,967 »<br />
Trän 46,728 » 7,625 »<br />
Fjær 1.87S -> 2,949 »<br />
Terpentin 3.311 » 17,215 »<br />
Oliekager 37,444 » 87J20 »<br />
Tjære 76,663 Tdr 92,625 Tdr<br />
Beg 16,285 » 17,094 »<br />
Tunger 1,914 Dusin 1,514 Dusin<br />
Skind og Huder 67,121 St. 16,316 St.<br />
Matter 40,280 » 115,100 »<br />
Trælast 68,353 Std. 61,151 Std.<br />
i 173 Dampskibe<br />
og 135 Seilskibe<br />
i 153 Dampskibe<br />
og 125 Seilskibe.<br />
Forretningerne udmærkede sig ved en hurtig Omsætning, da Priserne paa<br />
de fleste Artikler, der i Viuterens Löb havde været særdeles trykkede, ved<br />
Foraarets Begyndelse steg betydeligt i Udlandet, og Handelsmændene i det<br />
Indre, der havde erhvervet sine Vai·ebeholdninger paa meget rimelige Vilkaar,<br />
fölgelig med Beredvillighed accepterede de höiere Priser, der bödes paa Vaarsiden.<br />
De have ogsaa gjennemgaaende gjort gode Forretninger, tildels særdeles<br />
gode. Ogsaa for Exportörerne vilde Forretningerne i sin Helhed givet et meget<br />
smukt Resultat, <strong>om</strong> ikke den russisk-tydske Toldkrig var k<strong>om</strong>met imellem<br />
og krydset mangen Beregning.<br />
Linsæd. Hösten havde for denne Artikkels Vedk<strong>om</strong>mende været rigelig.<br />
Opkjöberne, der i Begyndeisen havde konkurreret stærkt, bleve senere forsigtige,<br />
s<strong>om</strong> Fölge hvoraf Priserne i det Indre gik ned, tilsidst lige til Srb. 1.20<br />
pr Pud. Da i Februar Maaned Udlandet begyndte at vise Kjöbelyst, kastede<br />
de herværende Exportörer sig ind i Forretningerne og exporterede et ansenligt<br />
Kvantum af denne Vare.<br />
Priserne i Udlandet vare i Februar 41 Sh. 3 D. pr 424 eng. t8 cif. England<br />
og steg efterhaanden til 44 Sh. i Juni. Hersteds havde Våren været erhvervet<br />
efter en Pris af Srb. 1.20—1.50 pr Pud.
590<br />
Havren var af fortrinlig Kvalitet og Forretningerne i denne Artikel vare<br />
for de indenlandske Handelsmænd meget fordelagtige, da der i Begyndeisen af<br />
Navigationstiden betaltes indtil 85 Kopek pr Pud, medens Prisen i Vintermaanederne<br />
kun havde været e:a 70 Kopek.<br />
Denne Artikel exporteres herfra fortrinsvis til England, speeielt London,<br />
hvis Marked derfor har en afgjörende Betydning for Archangel. I April Maaned<br />
kunde denne Vare, god Gjennemsnitskvalitet, placeres i London efter en<br />
cif. Pris af höist 16 Sh. pr 304 eng. ffi. I Juni betaltes indtil 18 Sh. 3 D. cif.<br />
Den russisk-tydske Toldkrig bevirkede imidlertid, at alle baltiske Havne<br />
for störste Delen kastede sin Vare ind paa Londons Marked, hvilket, i Förbindelse<br />
med Efterretningerne <strong>om</strong> de gunstige Udsigter for Aarets Höst, fremkaldte<br />
et hurtigt Prisfald, saa at i September Maaned neppe 15 Sh. var at<br />
obtinere. Nogle Ladninger ere antagelig ogsaa herfra k<strong>om</strong>ne ind i det saaledes<br />
ödelagte Marked, hvorved Exportörerne ere blevne berövede sin Profit.<br />
Lin. Fra 49 Rubel pr 10 Pud I Sabrak (for de höiere Sorter IV, III,<br />
II og I Krone betaltes i Almindelighed en Prisforskjel af Srb. 5) gik Prisen<br />
efterhaanden op til Srb. 50—51, efter hvilken de hidförte Partier realiseredes.<br />
Forretningen med Udlandet var ganske gunstig, da Efterspörgselen i Navigationstidens<br />
förste Del var tilstrækkelig og Salget saaledes ikke förbunden med Vanskeligheder.<br />
Frankrig betalte for Lin, Basis I Sabrak, gjenneinsnitlig Fres 90<br />
—92 pr 100 Kg. cif. Dünkirchen. Til Boston exporteredes en stor Ladning.<br />
Til London gik hovedsagelig de höiere Kronesorter til Priser af <strong>om</strong>trent £ 49<br />
for I Krone og £ 46 for II Krone pr Ton à 63 Pud cif.<br />
Tow og Codilla var ogsaa Gjenstand for god Efterspörgsel i Navigationstidens<br />
Begyndelse, og naaede Priserne sit Höidepunkt <strong>om</strong>trent i Slutningen af<br />
Mai og Begyndeisen af Juni. Der obtineredes da Fres 69 pr 100 Kg. 1/2 I,<br />
1/2 II Tow cif. Dünkirken og £ 27 pr Ton cif. Skotland. II Codilla kostede<br />
det samme, men III Codilla var lidet efterspurgt og har neppe betinget över<br />
£ 18 — 19 cif.<br />
Indlandets Handelsmænd har hos Exportörerne erholdt Srb. 3.60—3.80<br />
pr Pud 1/2 I, 1/2 II Tow, c:a Srb. 3.70 for II og 2.30 for III Codilla.<br />
Fjær exporteres herfra fortrinsvis til Hamburg. Om Priserne haves ingen<br />
bestemte Data, da Våren ikke kjöbes her paa Stedet, men paa Markederne i<br />
Indlandet og derhos i urenset Tilstand.<br />
Tjære udviser ogsaa en Tilbagegang mod forrige Aar. Dette er vistnok<br />
at tilskrive en formindsket Produktion, fremkaldt ved de lave Priser i Udlandet.<br />
At denne Forudsætning holder Stik vil formentlig neppe kunne benegtes,<br />
naar man tager i Betragtning, at Indlandets Bönder for den Pris af<br />
Srb. 2'20—2'40, s<strong>om</strong> herværende Exportörer betaler for en Tönde tyk Tjære,<br />
med et vist Tillæg for de tynde Sorter, maa levere i Archangelsk, hidbragt fra<br />
fjerne Distrikter i Indlandet, en Tönde Tjære paa 8 Pud.<br />
maal foreligger forövrigt en Udtalelse, gaaende ud paa:<br />
Om dette Spörgs-<br />
»at Leverandörerne ved forskjellige Maelunationer s<strong>om</strong> oftest drive<br />
igjennem, trods den herværende Vragning, at levere Vare af slet Kvalitet,<br />
paafyldt slette Tönder og veiende ikke 8 Pud, men kun 6 l /2 Pud. Men<br />
netop denne mangelfulde Kontrol og utilfredsstillende Vragning synes<br />
ogsaa stærkt at bave disrek<strong>om</strong>manderet Arcbangels Tjære i Udlandet, thi<br />
paa anden Maade läder sig ikke den Prisforskjel forklare, der er gjældende<br />
til Ugunst for Archangels Tjære, sammenlignet med den svenske<br />
og finländske.»
591<br />
England betalte for tyk Tjære 8 Sh. 3 D. indtil 8 Sh. 9 D. pr Tönde<br />
oif. og Holland for de tynde Sorter Fl. 6—6 1 /, pr Tönde cif.<br />
Beg har i en Aarrække lidt under de samme Mangler s<strong>om</strong> Tjære, <strong>om</strong> end<br />
ikke efter samme Maalestok, og ialfald i dette Aar indtraf paa Vaarsiden og<br />
særlig i Juni Maaned en uventet Efterspörgsel fra Udlandet. I December böd<br />
England kun 3 Sh. 9 D. pr Cwt (112 engelske Pund) cif., s<strong>om</strong>. Fölge hvoraf<br />
Vårens Pris i Indlandet, med Levering i Archangelsk, ansattes til <strong>om</strong>trent<br />
43 Kop. pr Pud, og da de udenlaodske Priser havde naaet sit Höidepunkt af<br />
c:a 4 Sh. 9 D. pr cwt cif. Östkysten af Storbritannien og Fl. 130 pr 2,400<br />
Kilo cif. Holland, steg Priserne i Indlandet til 49 og 50 Kop. pr Pud Netto.<br />
Trmlast. Exporten er i dette Aar meget foröget, s<strong>om</strong> Fölge af de i den<br />
foregaaende Höst stedfundae store Opkjöb af Tömmer. Rubelens Kurs og Udlandets<br />
Priser vare i det Hele taget fordelagtige og Exportörerne har s<strong>om</strong><br />
Fölge deraf uden Tvivl gjort gode Forretninger.<br />
Priserne vare <strong>om</strong>trent de samme s<strong>om</strong> ifjor.<br />
For de vanligste Dimensioner 3×11 og 3X9 betaltes:<br />
I II III<br />
Furu<br />
Gran<br />
£13—13'/,<br />
» 7— 7<br />
10 —10'/2 7—7'/,<br />
1 /, 6— 6»/, 5—5 3 /4<br />
alt pr Leverance frit <strong>om</strong>bord.<br />
Ved de sidste Tömmerauktioner har Exportörerne taget ganske livlig Del<br />
og betalt adskilligt över Taxtpriserne; Exporten i 1894 vil derfor antagelig<br />
naa op til <strong>om</strong>trent samme Höide s<strong>om</strong> i 1893.<br />
S<strong>om</strong> vanlig meddeles nedenfor en Tabel över hele Distriktets Export af<br />
Trælast under sidst forlöbne Femaar:<br />
Foranstaaende Oversigt, der i det væsentlige hviler paa Opgaver fra Archangels<br />
Exporthuse, tager, s<strong>om</strong> tidligere bemærket, intet Hensyn til Samhar.delen<br />
med det nordlige Norge, ligesaalidt s<strong>om</strong> til Importen af de forskjellige<br />
Varer, der indföres til Hvidehavets Havne. Da dertil k<strong>om</strong>mer, at Handelsståndens<br />
og Toldstyrelsens Statistikker ere ordnede efter forskjellige Systemer,<br />
gjengives nedenfor, i Lighed med tidligere Aar, et Uddrag af den ved Archangels<br />
Toldkammer förte samlede Statistik for Hvidehavets Havnes Export<br />
og Import, idet der dog ogsaa her skjelnes mellem Export og Import i videre<br />
Forstand og Export og Import til og fra det nordlige Norge.
592<br />
Import.<br />
Fra norsk Finmarken indförtes i russiske Kystfartöier:<br />
1. Til Archangelsk i 215 Fartoier drægtige 15,506 Ton, hvoraf i 13<br />
Dampskibe:<br />
Fisk, saltet og törret Pud 731,734, Værdi Srb. 611,912<br />
Salt » 2,207, » » 417<br />
Vildtskind » 166, » » 6,332<br />
Stenkul 5. 1,116, » » 100<br />
Slibe- og Möllestene „. » 1,583, » » 1,700<br />
Maskiner og Værktöi » 2,325, » » 13.443<br />
Kolonialvarer, Kaffe og Vine. » 120, » » 626<br />
Manufaktur- og diverse andre Varer » » 1,294<br />
Srb. 635,824<br />
2. Til Onega, Soroka og Mesen i 14 Fartoier drægtige 728 Ton:<br />
Fisk, törret og saltet Pud 43,122, Værdi Srb. 36,402<br />
Vildtskind » 10, » » 600<br />
Diverse andre Varer » » 144<br />
Srb. 37,146<br />
Samlet Import fra norsk Finmarken Srb. 672,970.<br />
Fra andre udenrigske Steder, hovedsagelig England, indförtes:<br />
1. Til Areliangelsk:<br />
Korn Pud 155,903, Værdi Srb. 52,530<br />
Salt » 111,859, » » 11,405<br />
Stenkul » 557,232, » » 57,096<br />
Slibe.- og Brynestene » 16,132, » » 8,803<br />
Mursten og Ler » 12,021, » » 2,378<br />
Klorkalk, Natron og Soda » 4,142, » » 6,172<br />
Olie og Malervarer » 1,648, » » 7,286<br />
Metaller, forskjellige » 2,337, » » 2,467<br />
Jernbaneskinner » 3,360, » » 5,300<br />
Maskiner oeh Maskindele » 7,958, » » 33,851<br />
Haandværk- og Fabrikarbeider » 2,592, » » 20,701<br />
Vin, Brændevin, Porter og Öl » 5,000, » » 23,135<br />
Kaffe og diverse Kolonialvarer » 3,407, » » 18,308<br />
Fartoier » » 15,793<br />
Diverse andre Varer » » 3,212<br />
Srb. 268,437<br />
Fra Murman og Hvidehavet:<br />
Vildtskind og diverse » 1,983<br />
Fra Finland:<br />
Haand- og Fabrikarbeider » 600<br />
2. Til Onega og Soroka indförtes:<br />
Maskinrekvisita og diverse » 1,839<br />
Srb. 4,422
593<br />
Import fra Steder udenfor Finmarken Srb. 272,859.<br />
Distriktets samlede Import i Aaret 1893 Srb. 945,829<br />
TI » » » 1892 » 880,405<br />
hvoraf fra norsk Finmarken » 586.547<br />
Export.<br />
Til norsk Finmarken udförtes i russiske Kystfartöier:<br />
1. Fra Archangelsk i 181 Fartöier drægtige 13,714 Ton. hvoraf i 13<br />
Dampskibe:<br />
Mel og Gryn Pud 259,146, Værdi Srb. 300,653<br />
Hvedemel, Havre og Ærter » 3,185, » » 6,511<br />
Smör » 312, » » 2.809<br />
Kjöd » 3,244, » » 10,132<br />
Taugværk » 649, » » 4,847<br />
Hö og Halm » 3,490, » » 698<br />
Birkenæver » 26,744, » » 15,157<br />
Poteter » 1,046, » » 425<br />
Tjære » 1,492, » » 1,035<br />
Træmaterialier » » 43,405<br />
The..... » 372, » » 276<br />
Huder og Skind » 3,000, » » 3,000<br />
Fisk, saltet og röget » 1,743, » » 1,743<br />
Diverse Varer » » 1,430<br />
Srb. 392,121<br />
2. Fra Onega, Soroka, Surna, Sehuja, Kem og Mesen udförtes i 28 Fartöier<br />
drægtige 1,498 Ton:<br />
Mel og Gryn Pud 5,672, Værdi Srb. 6,437<br />
Smör » 72, » » 582<br />
Kjöd » 213, » » 494<br />
Træmaterialier » » 5,933<br />
Srb. 13,446<br />
Export til norsk Finmarken » 405,567<br />
Til andre udenrigske Steder:<br />
1. Fra Archangelsk:<br />
Havre Pud 2,016,117, Værdi Srb. 1.196,932<br />
Lin » 94,453, » » 360,782<br />
Linsæd » 215,849, » » 234.619<br />
Oliekager » 37,689, » » 14,356<br />
Tow og Codilla » 120,847, » » 333.508<br />
Huder og Vildtskind » 15,330, » » 59,781<br />
Fjær » 1,878, » » 15,714<br />
Smör.. » 920, » » 8.460<br />
Kjöd » 914, » » 6,664<br />
Trän s> 34,197, » » 48,760<br />
Tjære og Beg » 936,701, i> » 270,665
594<br />
Terpentin Pud 3,873, Værdi Srb. 2,620<br />
Matter » 15.246, » » 5,255<br />
Trælast.... Std. 68.353, » » 2,496,392<br />
Diverse andre Varer » » 376<br />
2. Fra Onega:<br />
Trælast Std. 3,006, Værdi Srb. 64,171<br />
3. Fra Soroka:<br />
Trælast » 5,834, » » 319,530<br />
4. Fra Kem:<br />
Trælast » 8,918, » » 319,459<br />
5. Fra Keret:<br />
Trælast » 1,331, » » 33,300<br />
Srb. 5,054,884<br />
6. Fra Mesen:<br />
Trælast » 5,487, » » 235,226 » 971.686<br />
Srb. 6,026,570<br />
Distriktets samlede Export i Aaret 1893 » 6,432,137<br />
» » » » 1892 » 6,054,836<br />
hvoraf til norsk Finmarken » 398,689<br />
Archangels Markeds Forsyning med Fiskevarer i 1893 i sin Helhed <strong>om</strong>fattede<br />
fölgende Kvanta: fra Norge 731,734 Pud, fra Murman 228,508 Pud,<br />
fra Hvidehavet 80,408 Pud, fra Novaja Semlja 1,295 Pud, tils. 1,041,945 Pud.<br />
Större Kvanta afsendtes dog <strong>om</strong> Hösten til S:t Petersburg.<br />
Ved Navigationens Aabning noteredes paa Archangels Torv en Pris af<br />
Srb. 0'9 0—1'10 pr Pud saltet Torsk, hvilken Pris ud över S<strong>om</strong>meren ikke<br />
alene holdt sig, men mod Sæsonens Slutning yderligere steg indtil Höstmarkedets<br />
Begyndelse, under hvilket den stærke Efterspörgsel efter Fiskevarer fremkaldte<br />
de neden anförte exeeptionelt höie Noteringer:<br />
Fiskepriseme under Höstmarkedet 1893.<br />
1 September 15 og 30 September<br />
Torsk, stor Srb. 1-20—1.30 Srb. 1'40—1'50<br />
» middels » 0.90—1'00 » 1 - 10<br />
Sej, stor » 0.75—0-85 » 1'05<br />
» middels J> 0.56—0'65 )> 0'85<br />
Hyse » 0.55 — 0-65 » 0'90<br />
Stenbit » 0.76—0 - 90 » 1'10<br />
» middels, blåa .... » 0.55 — 0'65 » 0.95<br />
Qveite, stor » 3.00—3-30 » 3'20—3'40<br />
» middels » 2.50—2'70<br />
Uer » 0"8O—0-90 ——<br />
Kotskjær » 3-00—3"20 » 3'20—3'é0<br />
Törsej » 1'60—l·70<br />
Sild (norsk) » 3-50—5'00 » 3-00—8-00 pr Tönde
595<br />
S<strong>om</strong> det af denne Prisliste vil sees, var Priserne höie og stigende mod<br />
Markedets Midte. De da stedfundne Noteringer holdt sig uforandret til Markedets<br />
Slutning, dog med en Undtagelse forsaavidt angaar et Parti god uganet<br />
Höstsild, flodlagt og i Fiskepakning, der opnaaede Srb. 10 pr Tönde.<br />
Liges<strong>om</strong> det foregaaende Aar skjelnede man ogsaa i 1893 mellem 3 forskjellige<br />
Sorter Sild, nemlig:<br />
1) Udsögt pakket stor Sild af ensartet Störrelse.<br />
2) Samfengt nyfisket Sild, styrtet i Tönden sammen med Salt.<br />
3) Restbeholdningen af Finmarkens Agnsild.<br />
Denne Forskjel i Kvaliteten maa man tage Hensyu til ved Betragtningen<br />
af de betydelige Prisdifferenser, der for Sildens Vedkonjmende findes anfört paa<br />
foranstaaende Liste.<br />
Har saaledes Fiske<strong>handel</strong>en i 1893 hävt adskillige Sreregenheder at fremvise,<br />
saa gjælder dette ikke mindre Mel<strong>om</strong>sætningen paa Norge. Exporten af<br />
denne Vare fra Archangelsk var nemlig meget ringe og udgjorde ikke stort<br />
mere end i 1892, da Forretningerne havde faaet sit Præg ved det under den<br />
foregaaende Vinter og Vaar gjældende Exportförbud. Der udförtes til Finmarken<br />
i 1893 ialt 262,000 Pud. Förklaringen ligger deri, at Mel fra Bergen<br />
i Norge kunde erhverves billigere og af bedre Kvalitet end i Archangelsk, s<strong>om</strong><br />
Fölge hvoraf de P<strong>om</strong>orer, der kunde disponere frit, foretrak at forskaffe sig<br />
det for Tusk<strong>handel</strong>en fornödne Kvantum Mel ved Indkjöb i Norge. At Forholdene<br />
har udviklet sig i en saadan unormal Retning burde kunne tjene s<strong>om</strong><br />
et kraftigt Varsko baade for Administrationen og Handelsstanden i Archangelsk.<br />
Betegnende for den nuværende Tilstand i Ruslands nordlige Trakter er det<br />
i ethvert Fald, at Bergens Möller, ved Mel af Korn fra Sortehavet eller Ostersöen,<br />
i Finmarken seirrigt kan optage Konkurrencen med russisk Mel, fremskaffet<br />
paa russiske Skibe fra Archangelsk.<br />
K<strong>om</strong>munikationsvæsen. Paa K<strong>om</strong>munikationsvæsenets Omraade ere fortiden,<br />
s<strong>om</strong> ogsaa tidligere indberettet, flere vigtige Projekter oppe. Forudeu<br />
den murmanske Ishavsbane, s<strong>om</strong> ber forbigaaes, har tillige to andre Jernbaneanlæg<br />
været under Diskussion, nemlig en fra Archangelsk til Vologda, der<br />
vilde k<strong>om</strong>me til at udgjöre den nordlige Del af Linien Moskwa—Archangelsk,<br />
og en Linie mellem Kotlas og Kasan, der vilde bringe de til enhver Tid seilbare<br />
Dele af Dvina og Volga i en tidsmæssig Förbindelse med hinanden og<br />
derved lede en stor Del af de östlige Volga-Guvernemeuters Korn frem til<br />
Archangelsk, hvorfra Exporten til Udlandet kunde foregaa. Derhos var det af<br />
Arehangels Guvernör projekteret at sætte Kasan—Kotlas-Banen i Skinneforbindelse<br />
med Perm og derigjennem med Vestsibiriens Distrikter, ved hvilken<br />
Foranstaltning man haabede at kunne gjöre Archangelsk til en Exporthavn for<br />
Sibirien.<br />
Disse Projekter har været under Overveielse inden Regjeringskredsene i<br />
S:t Petersburg, og er det s<strong>om</strong> Fölge deraf nu besluttet, at Jernbanen Archangelsk—Vologda<br />
hurtigst muligt skal bygges, idet Koncession paa denne Bane<br />
er överdraget det private Jernbanek<strong>om</strong>pani, til hvis Linier Strækningen Moskwa<br />
—Vologda allerede hörer. Selskabets Ingeniörer har allerede paabegyndt Liniens<br />
Udstikning. og venter man at i 1897 det förste Jernbanetog skal ank<strong>om</strong>me<br />
til Archangelsk.<br />
Hvad de övrige Jernbaner angaar, da har Linien fra Kotlas til Perm<br />
vundet Regjeringens principielle Godkjendelse, og er der allerede bevilget c·:a<br />
100,000 Rubel til denne Linies Undersögelse. At Bygning af denne Linie,
596<br />
naar Undersögelsesarbeiderne ere tilendebragte, vil blive besluttet, ansees s<strong>om</strong><br />
en saagodts<strong>om</strong> afgjort Sag. Archangelsk vil derved blive Sibiriens Exporthavn,<br />
hvad der selvfölgelig forudsættes at ville give Byen et mægtigt Stöd fremad.<br />
Deriuiod har Regjeringen ikke kunnet sympathisere med Tanken <strong>om</strong> ogsaa at<br />
dirigere de östlige Volga-Guvernementers Export över Archangelsk. Produkterne<br />
for disse Egne, der hidtil har taget sin Vei över Östersöen, bör, efter<br />
det russiske Finantsministeriums Udtalelser, ogsaa i Fremtiden forbeholdes de<br />
baltiske Havne.<br />
Naar Finantsstyrelsen er k<strong>om</strong>met til det Resultat, at Sibiriens Export bör<br />
överlades Archangelsk, inedens Exporten fra det europæiske Rusland ikke bör<br />
söges fört ind paa nye Veie, har den derved haabet, paa engang at ophjælpe<br />
det nordlige Rusland og at skabe en Beskyttelse for Kornproduktionen i Ruslands<br />
centrale og sydlige Gruvernementer, der vilde blive truet af en undergravende<br />
Konkurrence, hvis ikke Sibiriens Korn skaffedes et Aflöb över Archangelsk.<br />
Det maa nemlig bemærkes, at den store sibiriske Bane, der nu er<br />
under Bygning, vil frembyde en tidstuæssig K<strong>om</strong>munikation mellem Sibirien og<br />
de baltiske Havne, ad hvilken det billigere Sibirie-Korn, hvis ingen anden og<br />
bekvemmere Vei findes, över Mellemrusland vil tilströmme Östersöhavnene og<br />
dersteds bringe de allerede nu trykkede Priser til yderligere at falde, hvad der<br />
selvfölgelig vil lamme Produktiousevnen i de af Ruslands Distrikter, der for<br />
Tiden udgjör Ostersöhavnenes Opland. Disse Ulemper haaber man at undgaa<br />
ved Bygningen af Jernbanen fra Perm til Kotlas, der antages at blive en fordelagtigere<br />
Exportlinie for Sibiriens Korn end den store Sibiriebane og dennes<br />
Fortsættelse ved de mellemeuropæiske Jernbaner. Da de Spörgsmaal, der her<br />
bebandles, har en vidtstrækkende k<strong>om</strong>merciel Betydning — Sibiriens forventede<br />
Export af Hvede ansættes til et Kvantum af 30 Millioner Pud <strong>om</strong> Aaret —,<br />
antager jeg det vil være af Interesse for skandinaviske Læsere i Korthed at<br />
blive bekjendt med de Overveielser, der for den russiske Finantsstyrelse har<br />
været de afgjörende ved Behandlingen af disse Spörgsmaal, og skal derfor hidsætte<br />
et Samnaendrag af Udtalelser, der for nogen Tid siden bleve offentliggjort<br />
saavel i den russiske Regjerings officielle Organ, »Pravitelstvennij Vjastnik»,<br />
s<strong>om</strong> i Finantsministeriets eget specielle Organ. Det hedder i disse Organer:<br />
»At Forventningen <strong>om</strong> en stserk Tilströmning af nye Kornforsyninger fra<br />
Sibirien ikke er ugrundet godtgjöres ved fölgende Betragtninger:<br />
Haand i Haand med Bygningen af den sibiriske Bane har gaaet vidtrækkende<br />
Foranstaltninger til Ophjælp af Produktionen inden den Rayon, der<br />
beflnder sig nærmest Banen. Saaledes har der i 1893 ved specielle Opmaalingsafdelinger<br />
været udstukket op til 800,000 Desjatin Jord, egnet til<br />
Jordbrug, en Strækning, paa hvilken der kan anbringes en Befolkning, svarende<br />
til 50,000 Familiefædre. S<strong>om</strong> Norm for de Lodder, der vil blive tillaaet,<br />
har man sat 15 Desjatin brugbar Jord, et Areal, der ikke alene vil<br />
forslaa til Indflytternes Underhold, men sandsynligvis ogsaa give et betydeligt<br />
Overskud, der fölgelig vil k<strong>om</strong>me til at udgjöre en af den sibiriske Banes Hovedexportartikler.<br />
Ad denne Vei vil Korn tilströmme ogsaa fra Sibiriens mere fjerntliggende<br />
Egne, fra Jeniseis og Obs udstrakte Bassiner, der vilde blive gjennemskaarne<br />
af Banen.<br />
Nöiagtigt at fastsætte Mængden af disse Varer er naturligvis fortiden<br />
ugjörligt, men et tilnærmelsesvist Begreb der<strong>om</strong> kan man gjöre sig paa Grundlag<br />
af Data, uddragne af Rapporter for 1889 fra Guvernörerne i Tobolsk,<br />
T<strong>om</strong>sk og Jenisei. Disse Data findes anfört i nedenstaaende Tabel:
597<br />
T<strong>om</strong>sk Tobolsk Jenisei Summa<br />
Tusinder Individer<br />
Befolkning 1,351 1,396 455 3.202<br />
T u s i n d e r Pud<br />
Kornhöst: Hvede. 16,387 11,181 6,080 33,648<br />
Rug 7.369 7,131 2.100 16,600<br />
Havre 12.855 12.474 3.718 29,047<br />
Diverse 7.954 2,722 808 11.484<br />
Ialt 44,565 33,508 12.706 90.779<br />
Forbrug (incl. Brændevinsbrænding) 18.223 18,833 5.915 42,971<br />
Overskud 26.342 14.675 6,791 47,808<br />
Heraf fremgaar. at det samlede Kornoverskud i de nævnte tre Guvernementer<br />
överstiger 40 Millioner Pud. En Del af Overskudet vil medgaa til<br />
Forsyning af Sibiriens uproduktive Distrikter (Semipalatinsk og Akmolinski samt<br />
Guvernementet Irkutsk). Men disse Distrikters Behov vil niere end være dækket,<br />
naar vi dertil regner 10 Millioner Pud. Fölgelig vil mindst 30 Millioner<br />
Pud staa til Disposition for den nye K<strong>om</strong>munikatiouslinie og blive tilfört europæisk<br />
Rusland og Europa.<br />
Hvis Konmranikationsforholdene i europæisk Rusland forblive de samme<br />
a<strong>om</strong> hidtil, vil den nye Korntiliorsel uundgaaeligt tage Veien til de baltiske<br />
Havne. Men Tilsynek<strong>om</strong>sten dersteds af et saadant foröget Exportkvantum kan<br />
ikke undlade at öve en trykkende Indflydelse paa de stedlige Priser, til Skade<br />
for Kornproducenterne i europæisk Rusland, hvis Varer alene hidtil har været<br />
sendt til disse Havne.<br />
Vistnok er det saa, at Verdens-Kornpriserne fastssettes paa de internationale<br />
Markeder i Henbold til Forholdet indiern hele Yerdens Efterspörgsel og<br />
Tilbud, og fölgelig överalt ere underkastede större eller mindre almengyldige<br />
Svingninger, men ogsaa disse have dog sine bestemte Grændser.<br />
Af Opgaver över Prisen paa Hvede paa de vigtigste russiske Centra saavels<strong>om</strong><br />
paa Londons Marked fremgaar, at naar man sætter Londonprisen til 100.<br />
sees Prisen paa de vigtigste russiske Produktions- og Exportsteder ingenlunde<br />
at staa i et fast Forhold til Prisen i London, men derimod at svinge inden<br />
visse Grændser, der vil fretngaa af nedenstaaende Tabel. hvor Priserne ere angivne<br />
relativt til en Londonerpris af 100:<br />
S:t Petersburg 83 — 93<br />
Riga 83—97<br />
Odessa - 72—86<br />
Nikolajevsk 71—85<br />
Taganrog 63— 86<br />
Saratow 64— 94<br />
Samara 64—103<br />
Fölgelig er det en Kvotadel af 10—40 % af Londonerpriseu. der kan<br />
betragtes s<strong>om</strong> »fri» og paa hvilken de lokale Forholde udöver en större eller<br />
mindre Indvirkning. Heraf fölger, at de russiske Priser vel i sin Almindelighed<br />
ere underkastede Strömniogerne paa Verdensmarkedet, men at de tillige<br />
fremviser en selvstændig, deraf uafhængig Stigen og Falden, saaledes at det<br />
exempelvis kan hænde, at Priserne i en Havn stige, samtidigt med at de falde<br />
i en anden Havn. Paa disse lokale Svingninger af Exportstedernes Priser indvirker,<br />
foruden Transport<strong>om</strong>kostningerne, tillige de lokale Lager-Udgifter og<br />
andre Omkostninger, Tilförselens Störrelse og dennes Forhold saavel til Efterspörgselen<br />
fra Udlandet s<strong>om</strong> til det lokale Konsumtionsbehov.
598<br />
Paa den anden Side maa det bemærkes, at Verdensmarkedets Priser selvfölgelig<br />
fæstner sig under samlet Indvirkning af Lokalforholdene i samtlige de<br />
Lande, der exportere Korn. Men Verdens<strong>handel</strong>ens Omfång medförer, at enhver<br />
særskilt Faktor, <strong>om</strong> den skal kunne udöve nogen selvstændig Indvirkning<br />
paa Verdensprisen, tillige selv maa være af et vist Omfång og Vægt. En god<br />
Hvedehöst i Rusland, de Forenede Stater og Indien, extraordinært store Förråad<br />
i Chicago, New-York, Odessa, Uaar i saadanne Lande s<strong>om</strong> Tydskland,<br />
Frankrige, England, alt dette kan selvfölgelig indvirke paa Prisernes Verdens<br />
niveau. Men en rig Höst, f. Ex. alene i Rumænien, eller et daarligt Aar i<br />
Schweiz eller Ansamling af store Förråad i Berdansk eller Mariupol, kaD, tiltrods<br />
for deres meget alvorlige lokale Virkning, dog forblive uden Spor af<br />
Indflydelse paa Verdensprisernes Bevægelse.<br />
Med disse Betragtninger for Oie kan man vanskeligt dragé i Tvivl, at<br />
Verdensmarkedet for Hvede, der aarlig har en Tilforsel af 4 Milliarder Pud,<br />
vil blive <strong>om</strong>trent uberört af en Tilforsel af nye 30—40 Millioner Pud fra<br />
Sibirien. Alene den europæiske Befolknings naturlige Væxt vil være nok til<br />
hurtigt at opveie dette forügede Tilskud.<br />
Men disse samme 30—40 Millioner Pud sibirisk Korn kan ikke undlade<br />
at udöve en alvorlig Indvirkning paa de lokale Salgspriser. Dertil k<strong>om</strong>mer, at<br />
da Tilbudets Överstigen af Efterspörgselen og den derved bevirkede Nedgång i<br />
Prisen stærkest vil föles paa de Steder, hvorfra Tilbudet sker, saa vil det sibiriske<br />
Korns Tilsynek<strong>om</strong>st paa S:t Petersburgs Marked mod störst Styrke vise<br />
sin Indnydelse i Guvernetnenterne Samara, Saratow og Simbirsk, der fortiden<br />
fortrinsvis afsætte sit Koru över S:t Petersburg, for ikke at tale <strong>om</strong> selve<br />
Sibirien.<br />
I denne sidstnævnte Landsdel gaar i gode Aar under nærværeude Forhold<br />
Hvede-Priserne ned til 30, 25, ja saagar til 18 Kopek Pudet, modens Middelsprisen<br />
er 40—45 Kopek pr Pud. Ved en Middelspris i Petersburg for Aarene<br />
1889—92 af Srb. 1"0 7 pr Pud Hvede. var Prisen i Guveruementet Samara<br />
79'6 Kopek, i Guveruementet Saratow 78'5 Kopek og i Guveruementet Simbirsk<br />
80'4 Kopek. Hvis vi sætter Middelspriseu i de sibiriske Distrikter Barnal<br />
og Bijsk saa höit s<strong>om</strong> 42 Kopek pr Pud og dertil lægger Udgifterne ved<br />
Fremförselen til S:t Petersburg, 54 Kopek, k<strong>om</strong>mer man altsaa til det Resultat,<br />
at et Pud sibirisk Hvede i Petersburg vilde kuune sælges for 96 Kopek<br />
eller 11 Kopek billigere end den nuværende Middelspris dersteds. Omtrent<br />
i samme Forhold vilde derfor Priserne gaa ned i Volgaguvernementerne<br />
under Middelsaar. I gode Aar vilde Prisfaldet selvfölgelig blive enduu betydeligere.<br />
Disse skadelige Fölger for Ruslands Korn<strong>handel</strong> vilde betydelig afsvækkes,<br />
hvis det sibiriske Korn fandt Veien til Verdensmarkedet ikke över de baltiske<br />
Havne, men över en selvstændig Havn, fra hvilken Kornudförselen hidtil har<br />
været forsvindende, og s<strong>om</strong> en saadan frembyder sig Archangelsk. under Forudsætning<br />
af at Dvinaens nedre og til enhver Tid af Navigationsperioden seilbare<br />
Del ved en Jernbanelinie fra Kotlas til Perm sættes i Förbindelse med<br />
Uralbanen og derigjennem med den store sibiriske Bane. Det er udregnet, at<br />
Transporten fra Sibirien til Archangelsk vil blive 5'15 Kopek billigere end<br />
den billigste Vei til S:t Petersburg. Og hvorvel den videre Transport herfra<br />
til London antages at falde 1'17 Kopek billigere end Transporten fra Archangelsk<br />
til London, saa vil denne Forskjel i Petersburgs Favör opveies af de billigere<br />
Lagerudgifter m. v. i Archangelsk. Den nævnte Forskjel hidrörer desuden<br />
udelukkende fra de höiere Fragter i Archangelsk, men dette Forhold kan<br />
ikke ansees at være af permanent Natur.
599<br />
Der maa imidlertid i særlig Grad lægges Mærke til, at Spörgsmaalets Realitet<br />
ikke er udtömt ved en Sammenligning mellem Varernes Kostende i London<br />
via Petersburg eller via Arehangelsk, tid Hovedmarkedet for det Koru, der vil<br />
blive afsat över sidstnævnte Hav», vil ikke blive London men Norge, der i særlig<br />
Grad har Behov for Ruslands Korn. Og det er indlysende, at det sibiriske<br />
Korn vil kunne leveres i Norge uden Sammenligning billigere över Arehangelsk<br />
end över S:t Petersburg.» Saavidt de russiske Regjeringsorganer.<br />
Forhaabningerne <strong>om</strong> at erholde Norge s<strong>om</strong> Marked for Korn fra Arehangelsk<br />
bör de intresserede Forretningskredse i Norge vistnok mærke sig. Hvad<br />
der i disse Forventninger, saaledes s<strong>om</strong> de ere k<strong>om</strong>ne til Orde i de ber anförte<br />
Udtalelser, er overdrevent etter misvisende, behöver neppe at paapeges.<br />
Sibiriens Kornexport antages hovedsagelig at k<strong>om</strong>me til at bestaa af Hvede.<br />
Fra norskt Ståndpunkt vilde det derfor vistnok været heldigst, <strong>om</strong> den oprindeligt<br />
paatænkte Skinneforbindelse med Kasan kunde k<strong>om</strong>me istand og Volgadistrikternes<br />
Rug ad denne Vei blive ledet över Arehangelsk. Finantsministeriet<br />
har, s<strong>om</strong> öven anfört, ikke fundet at kunne anbefale denne Linie, men<br />
da der i Kasan skal være saa stærk Stemning for samme, at de fornödne Midler<br />
til Banens Anlæg maaske vil kunne skaffes tilveie ad privat Vei, tor det<br />
vel endnu være et aabent Spörgsmaal, <strong>om</strong> ikke ogsaa denne Bane i sin Tid<br />
vil k<strong>om</strong>me til Udförelse. Maaske betyder Finantsstyrelsens Kjölighed ligeoverfor<br />
dette Projekt kun, at man ikke maa gjöre Regning paa Statsmidler til Banens<br />
Anlæg.<br />
Der findes dog her paa Stedet Folk, der mener, at selv <strong>om</strong> Skinneforbindelsen<br />
med Kasan ikke k<strong>om</strong>mer istand, saa vil der dog tilflyde Arehangelsk saa<br />
store Kvantiteter Rug, at en större Export til Norge vil blive mulig. De gjöre<br />
gjældende, at den projekterede Bane fra Kotlas til Perm, selv <strong>om</strong> den ikke<br />
ved en Sidelime sættes i Förbindelse med Byen Kasan og derved med de rugproducerende<br />
Volgadistrikt er, dog vil k<strong>om</strong>me til at gaa gjennem Cruvernementet<br />
Vjatka, der producerer store Kvantiteter af Rug. Dernæst antages det, at der<br />
ogsaa paa den allerede besluttede Bane fra Vologda til Arehangelsk med Fordel<br />
vil kunne freniföres Rug til Brug for Norge.<br />
Endnu er det vistnok fortidligt at forudsige noget <strong>om</strong> hvorledes Forholdene<br />
i sine Enkeltbeder ville stille sig, naar Jernbanerne k<strong>om</strong>me istand; men<br />
den maaske betydelige Udvikling af Ruslands nordlige Distrikter, der forestaar,<br />
fortjenor uden Tvivl Opmærks<strong>om</strong>hed fra norsk Side.<br />
Ruslands nye Finantsminister har i Slutningen af Juni Maaned dette Aar<br />
gjæstet Arehangelsk og derunder stillet en stærk Appel til herværende Handelsstånd<br />
<strong>om</strong> med Energi at benytte sig af de Chaneer, der nu vil blive budt dem,<br />
s<strong>om</strong> Fölge af, at man paa allerhöieste Steder er k<strong>om</strong>met til Overbevisning <strong>om</strong>,<br />
at Tiden er inde til med Alvor at fremme Opk<strong>om</strong>sten saavel af Ruslands nordlige<br />
s<strong>om</strong> af dets östlige Provindser.<br />
C. Falsen.
Victoria (Hongkong).<br />
600<br />
(Årsberättelse för 1893).<br />
Intet svenskt fartyg, men 55 norska orn 71,807 ton besökte distriktet.<br />
Införseln af svenska tändstickor har alldeles upphört; stål <strong>och</strong> siångjern<br />
ink<strong>om</strong>mo under året blott i små. qvantiteter, enär tysk <strong>och</strong> belgisk vara föredrages<br />
på grund af sitt billiga pris.<br />
Norska preserver <strong>och</strong> spirituösa hafva alltjemt lätt afsättning bland härvarande<br />
européer, men då dessas antal är ganska begränsadt, har affären ingen<br />
utsigt till större <strong>om</strong>fång. Den norska fisken undantränges af japansk.<br />
Ehuru kursförhållandena menligt inverkat på fraktmarknaden, har dock<br />
denna varit lönande nog, <strong>och</strong> utsigterna synas goda för de norska fartyg, s<strong>om</strong><br />
väntas hit till våren.<br />
F. Seip.<br />
Georgetown (Brit. Guayana).<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Hamnen anlöptes af 6 svenska fartyg <strong>om</strong> 2,358 ton <strong>och</strong> 60 norska <strong>om</strong><br />
30,249 ton. Den enda nyheten i de Förenade rikenas skeppsfart är att en<br />
norsk ångare gått i månadafart här emellan <strong>och</strong> New-York.<br />
Handeln har varit ungefär densamma s<strong>om</strong> tidigare år, dock var så väl skörd<br />
s<strong>om</strong> utförsel af socker något mindre än 1892, hvaremot guld utskeppades i<br />
ökad mängd, <strong>om</strong>kr. 143,000 uns à doll. 18, alltsammans vaskguld.<br />
Skeppningen af greenhart, hvilken oftast bestrides af norska fartyg, var<br />
temligen trög på grund af flau marknad i England.<br />
Fraktmarknaden var i allmänhet tryckt.<br />
J. H. de Jonge.<br />
Innehåll: Adelaide (sid. 568), Archangel (sid. 588), Buenos Aires (sid. 578), Galatz<br />
(sid. 565), Georgetown (sid. 600), Kingston (sid. 564), Lübeck (sid. 569), Nürnberg (sid. 561),<br />
Rio de Janeiro (sid. 577), Smyrna (sid. 566), Stettin (sid. 553), Tanger (sid. 560), Victoria<br />
(sid. 600), Willemstad (sid. 563).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Utdrag ur<br />
års<strong>berättelser</strong> från de Förenade rikenas konsuler m. m.<br />
Årg. 1894. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1894. N:o 13.<br />
Helsingfors den 11 september 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
II.*<br />
Åberopande min vördsamma skrifvelse af den 31 sistlidne mars, får jag<br />
äran härmed öfversända tvenne af mig, på grund af de utaf härvarande tullstyrelse<br />
välvilligt lemnade uppgifter, utarbetade förteckningar öfver den hufvudsakliga<br />
<strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättningen emellan Sverige <strong>och</strong> Finland år 1893, upptagande de artiklar,<br />
hvilkas tullvärde beräknas till minst 10,000 Fmk; <strong>och</strong> har jagförjeniförelsens<br />
skull ansett mig böra dervid jemväl foga uppgifter för motsvarande<br />
förhållanden under år 1892, i den mån sådant låtit sig göra.<br />
Af denna jemförelse framgår, att importen från Sverige, s<strong>om</strong> år 1892<br />
uppgick till ett samuianlagdt värde af Fmk 9,088,521, under år 1893 endast<br />
uppgått till Fmk 7,340,688, utvisande alltså en minskning under sistnämnda<br />
år af Fmk 1,747,833, uuder det att exporten till Sverige från Finland under<br />
samma period utgjorde respektive Fmk 4,876,666 <strong>och</strong> 5.407.254, utvisande<br />
deremot härutinnan en stigning under år 1893 af Fmk 530,588.<br />
I afseende å importen från Sverige visar sig visserligen under år 1893,<br />
väl hufvudsakligast till följd af de alla tyska varor i Finland ålagda förhöjda<br />
tullafgifter, en delvis rätt märkbar ökning under åtskilliga rubriker, förnämligast<br />
socker med cirka 204,000 Fmk, höfrö med cirka 145,000 Fmk, steariu<br />
med cirka 137,000 Fmk, tackjern med cirka 120,000 Fmk samt ovalkade<br />
tyger, färsk fisk, jernmaliu, kaffe <strong>och</strong> <strong>om</strong>alen råg med cirka 70- à 50,000<br />
Fmk för hvardera. Men denna ökning vida mer än uppväges af den minskning,<br />
s<strong>om</strong> deremot kan spåras under de flesta öfriga rubriker <strong>och</strong> s<strong>om</strong> för<br />
flera af dem ställer sig högst betydande. Sålunda utgör minskningen för artiklarne<br />
stångjern c:a 267,000 Fmk, rågmjöl cirka 217,000 Fmk, jern- <strong>och</strong><br />
stålplåt cirka 215,000 Fmk, maskiner c:a 178,000 Fmk, cement cirka 120,000<br />
Fmk, <strong>om</strong>alet korn 102,000 Fmk samt för kläder, svartsmide, sill, dynamit,<br />
ris, jernvägsskenor, böcker <strong>och</strong> frö cirka 75- à 50,000 Fmk för hvardera.<br />
Hvad åter beträffar exporten till Sverige under det senast förflutna året,<br />
visar sig en rätt märkbar ökning under rubrikerna smör med cirka 280,000<br />
Fmk, sågtimmer med cirka 273,000 Fmk, tjära med cirka 175,000 Fmk.<br />
<strong>om</strong>alen hafre med cirka 92,000 Fmk, <strong>om</strong>alen råg med cirka 80,000 Fmk samt<br />
för större Bågtillverkningar, skogsfågel, böcker <strong>och</strong> hö med cirka 70- à 45,000<br />
Fmk för hvardera; men synes deremot samtidigt å åtskilliga andra artiklar en<br />
minskning hafva egt rum, s<strong>om</strong> kan uppskattas för lax till cirka 173,000 Fmk,<br />
för större hornboskap till cirka 148,000 Fmk, för flyttgods till cirka 80,000<br />
Fmk <strong>och</strong> för råa hudar till cirka 45,000 Fmk.<br />
* Afd. I se sid. 105.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 39
602<br />
I fråga <strong>om</strong> Norges <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättning med Finland under år 1893, steg<br />
importen från förstnämnda land derunder till ett sammanlagdt värde af Fmk<br />
1,373,929 emot Fmk 891,099 under år 1892, samt exporten från Finland till<br />
nämnda land till ett sammanlagdt värde af Fmk 34,858 emot Fmk 61,656<br />
under år 1892. Af införselsbeloppet faller cirka 687,100 Fmk på rågmjöl<br />
emot cirka 357,400 Fmk under år 1892 <strong>och</strong> cirka 533,200 Fmk på fiskvaror<br />
emot cirka 527,800 Fmk under år 1892, samt dessut<strong>om</strong> cirka 50,000 Fmk<br />
på tran <strong>och</strong> lika mycket på hvetemjöl. Utförselsbeloppet faller så godt s<strong>om</strong><br />
uteslutande på Bågtillverkningar med värde af cirka 34,800 Fmk emot cirka.<br />
14,000 Fmk under år 1892.<br />
Jemförande förteckning öfver den hufvudsakliga importen från Sverige till<br />
Finland under åren 1893 <strong>och</strong> 1892.
603
604
605<br />
Jemförande förteckning öfver den hufvudsakliga exporten från Finland till<br />
Sverige under åren 1893 <strong>och</strong> 1892.<br />
I sammanhang härmed tillåter jag mig nu jemväl dels meddela några uppgifter<br />
ur en af <strong>handel</strong>sföreningen i Helsingfors nyligen utgifven berättelse öfver<br />
stadens import <strong>och</strong> export under år 1893, dels äfven insända så väl den af<br />
vicekonsuln i Wiborg afgifna berättelsen för nästlidet år, s<strong>om</strong> äfven en redogörelse<br />
för Finlands smör<strong>handel</strong> under år 1893 <strong>och</strong> hvilka uppgifter ej hunnit<br />
inflyta i min årsrapport af den 31 sistlidne mars.<br />
Af den förstnämnda berättelsen framgår, att totalbeloppet af Helsingfors'<br />
import under år 1893 stigit till Fmk 29,890,084 emot Fmk 36,789,375 under<br />
år 1892, under det att värdet af hela exporten under år 1893 uppgått<br />
till Fmk 8,038,700 emot Fmk 6,216,790 under år 1892. I importen intages
606<br />
främsta rummet af artiklarne spanmål <strong>och</strong> mjöl med ett sammanlagdt värde af<br />
cirka 7,163,000 Fmk, demäst k<strong>om</strong>mer socker med cirka 3,000,000 Fruk, kaffe<br />
med cirka 2,550,000 Fmk <strong>och</strong> manufaktur-, korta samt galanterivaror med<br />
cirka 2,300,000 Fmk. Den största posten i exporten intages af trävaror af<br />
alla slag med ett sammanlagdt värde af cirka 4,550,000 Fmk, samt näst derefter<br />
af papper <strong>och</strong> papp med ett värde af cirka 1,150,000 Fmk. Trävaruexporten<br />
har hufvudsakligast egt rum på Eogland till ett värde af cirka 1,540,000<br />
Fmk, på Spanien för cirka 950,000 Fmk samt pä Belgien <strong>och</strong> Frankrike för<br />
cirka 700,000 Fmk till hvardera. Till Sverige har endast exporterats något<br />
holländska bjelkar <strong>och</strong> props till ett sammanlagdt värde af 16,445 Fmk.<br />
Wiborg (från vicekonsuln).<br />
Vid en jemförelse med forhållandet under hvarje af åren 1882—92 visar<br />
det sig att de Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> under år 1893, hvad beträffar det<br />
sammanlagda tontalet af deras fartyg, betydligt öfverstigit de tal, s<strong>om</strong> under<br />
förenämnda elfva år uppnåtts. Detta är att tillskrifva den större stadga, s<strong>om</strong><br />
inträdt i trävarumarknaden, med deraf följande stegrad export. Anmärkningsvärdt<br />
är derjemte att så väl de svenska s<strong>om</strong> de norska ångfartygens tontal under<br />
år 1893 öfverskjutit segelfartygens. Vid transport af trävaror hafva användts<br />
inalles 323 fartyg, hvaraf 20 svenska <strong>och</strong> 18 norska ångare samt 26<br />
svenska <strong>och</strong> 29 norska seglare.<br />
Wiborgs varuutbyte med främmande länder under år 1893 visar bland<br />
annat, i importen:<br />
Jern <strong>och</strong> stål kg. 422,544<br />
Arbeten deraf » 492,526<br />
Jernvägsskenor t> 38,394<br />
Maskiner o. maskindelar » 78,877<br />
Tackjern » 40,240<br />
Apparater, elektr., m. m. » 6,323<br />
Metaller, andra än jern<br />
<strong>och</strong> stål » 73,947<br />
Arbeten deraf kg. 13,846<br />
Cement » 1,625,000<br />
Eldfast tegel st. 300,338<br />
Murtegel s> 400,000<br />
Lerrör.... kg. 83,200<br />
Krita » 314,753<br />
Sill s> 2,126,931<br />
Hela importen representerar i vigt 73,719,136 kg., deri ej inräknadt 1<br />
mudderverk, <strong>och</strong> i värde Fmk 18,603,725.<br />
Exporten härifrån <strong>om</strong>fattar bland annat:<br />
Plankor, battens<br />
<strong>och</strong> bräder... S:tPtbg.-std 53,309<br />
Björkribb » 874<br />
Stäfver » 162<br />
Plankstump » 1,193<br />
Pitprops » 18,684<br />
Spärrar » 1,088<br />
Brännved metr. famn. 21,650<br />
D:o kg. 234,075<br />
Papper » 198,344<br />
Papp » 219,163<br />
Tapeter kg. 842,625<br />
Trämassa — J> 166,252<br />
Trådrullar » 32,360<br />
Tändstickor » 3,600<br />
Videbark » 421,525<br />
Snickarearbeten » 27,773<br />
Hudar <strong>och</strong> skinn » 110,321<br />
Smör » 145,251<br />
Kött » 7,481<br />
Spanmál » 4,881<br />
Mjöl » 17,577
Potatis kg. 76,330<br />
Tjära hl. 603<br />
Jernsmältstyeken kg. 393,141<br />
Jern <strong>och</strong> stål » 72,455<br />
Koppar » 80,589<br />
607<br />
Maskingods kg. 107,822<br />
Glasvaror » 784,236<br />
Elektriska apparater <strong>och</strong><br />
tillbehör... » 50,841<br />
Värdet af hela exporten stiger till cirka Fmk 12,000,000. Till Finland<br />
afsända varor äro icke upptagna.<br />
Följande tabeller utvisa, huru trävaruutförseln fördelar sig på de särskilda<br />
exportörerna <strong>och</strong> de olika länderna, hvart varorna varit destinerade:<br />
Dessa varor utskeppades:<br />
Till England 24,088 std. Till Spanien 4,668 std.<br />
B Danmark 7,881 »<br />
r> Belgien 6,272 »<br />
» Frankrike 22,687 »<br />
T> Afrika 241 »<br />
B Holland 3,447 »<br />
J> Sverige 126 i><br />
» Tyskland 5,900 »<br />
75,310 std.<br />
Outskeppade<br />
cirka 18,000 std.<br />
trävaror qvarblefvo i Trångsund till år 1894 tillsammans<br />
Smörmarknaden.<br />
Sällan torde väl både smörproducenter <strong>och</strong> smörhandlande hafva blifvit<br />
utsatta för sådana motgångar <strong>och</strong> svårigheter s<strong>om</strong> de hvilka under år 1893<br />
förek<strong>om</strong>mit. Från början af januari månad ända till i april var vintertrafiken<br />
öfver Hängts stängd på grund af ishinder, <strong>och</strong> smöret måste per släde forslas<br />
den långa <strong>och</strong> kostsamma vägen öfver Qvarken till Umeå för att derifrån sedermera<br />
via Trondhjem fortskaffas till England. Att en så lång transport skulle<br />
k<strong>om</strong>ma att menligt inverka på smörets så väl qvalitet s<strong>om</strong> pris torde vara<br />
sjelfklart. Någon ordentlig notering för finskt smör kan derföre under denna
608<br />
tid ej uppvisas. Under april <strong>och</strong> maj månader var marknaden för finskt smör<br />
god, <strong>och</strong> betalades då mellan 210 <strong>och</strong> 225 penni pr kg. De engelska dockarbetarnes<br />
strejk inverkade naturligtvis på försäljningen <strong>och</strong> samma verkan hade<br />
jemväl kolarbetarnes stora strejk på efters<strong>om</strong>maren. Under juni <strong>och</strong> juli månader<br />
varierade prisen mellan 220 <strong>och</strong> 260 penni, <strong>och</strong> från augusti voro prisen<br />
i jemnt stigande intill början af oktober, då ett prisfall af 22 penni pr kg.<br />
inträffade, beroende uteslutande på det mindre ändamålsenliga sätt, på hvilket<br />
toppnoteringen i Köpenhamn blifvit faststäld. Redan följande vecka, eller den<br />
12 oktober, stego prisen åter med 11 penni pr kg. <strong>och</strong> den 19 ännu ytterligare<br />
med 11 penni, samt noterades då till 285 penni pr kg. Fördelaktiga<br />
pris erhöllos i november, då 295 penni uppnåddes, hvilket var det högsta pris<br />
s<strong>om</strong> under året erhållits.<br />
Qvantiteten af första klassens smör tilltager visserligen hvarje år i Finland,<br />
men likväl utgöres ännu större delen af landets tillverkning endast af<br />
andra oeh tredje klassens smör, hvilken vara har svårt att på verldsmarknaden<br />
konkurrera med det australiska smöret, s<strong>om</strong> nu börjat att i ofantliga qvantiteter<br />
öfversvämma marknaden <strong>och</strong> s<strong>om</strong>, till följd af beviljade exportpremier,<br />
kan säljas till ytterst låga pris. I december voro följaktligen äfven prisen å<br />
det finska smöret mycket låga, hvadan medelnoteringcn för året på grund deraf<br />
ställer sig cirka 10 penni pr kg. lägre än under år 1892.<br />
Då till följd af tullkriget med Tyskland detta land varit så godt s<strong>om</strong><br />
stängdt för det finska allmogesmöret, <strong>och</strong> Finland för afsättning af denna vara<br />
varit hänvisadt endast till Norge oeh Danmark, bafva prisen för detta slags<br />
smör äfven varit lägre än under föregående år, oaktadt tillverkningen deraf<br />
fortfarande är i aftagande. För sådant smör har erhållits från 160 till 190<br />
penni pr kg.<br />
M. Björnstjerna.<br />
Handelsberättelse från Kapkolonien.<br />
Af exportagenten Erik Wadner.<br />
Kapstaden den 27 augusti 1894.<br />
Affärsförhållandet}. Sedan jag skref min sista berättelse, hafva några afaevärda<br />
förändringar ej egt rum på härvarande <strong>handel</strong>smarknad <strong>och</strong> konjunkturerna<br />
äro långt ifrån goda. Hvarthän man vänder sig, klagas öfver stillhet <strong>och</strong><br />
overksamhet in<strong>om</strong> affärerna. Så väl den ene s<strong>om</strong> den andre har svårt att finna<br />
afsättning för sina artiklar, <strong>och</strong> för det man lyckas att sälja betingas låga pris<br />
<strong>och</strong> köparne äro tröga med liqvid.<br />
Detta tryckta tillstånd är att tillskrifva de stora lager, hvarmed köpmännen<br />
här öfverhopats af sina hus i England <strong>och</strong> Tyskland. Följden af öfverflöd<br />
på gods har blifvit skarp konkurrens <strong>och</strong> prisen pressas mer <strong>och</strong> mer till<br />
en nivå, der förtjensten blir en bagatell. Detta kan ej länge fortfara, åtminstone<br />
in<strong>om</strong> vissa branscher kan en lyftning vara att förvänta in<strong>om</strong> kort.<br />
Trä, galvaniserad »corrugated» jernplåt, fotogen <strong>och</strong> cement äro de artiklar,<br />
s<strong>om</strong> hafva jemnaste afgång. Ett betydande antal trälaster från så väl<br />
Sverige s<strong>om</strong> Norge är så väl under lossning i de respektiva hamnarna s<strong>om</strong> på
609<br />
väg ut. Behofvet af trä växer, men täckes likaså hastigt <strong>och</strong> prisen visa inge»<br />
tendens till stigning. Furuplank säljes till 4 d. pr löp. fot, golf bräder 2'/8 d.<br />
<strong>och</strong> takbräder l'/s d. pr qvadratfot, både här, i Port Elisabeth <strong>och</strong> East London.<br />
»Corrugated Iron» importeras i enorma qvantiteter från England <strong>och</strong> Tyskland<br />
<strong>och</strong> erbjudes här nu till 12 sh. à 12 sh. 6 d. pr 100 lbs, hvHka pris ej lemna<br />
någon förtjenst, men ej heller länge kunna hållas så lågt nere.<br />
Cement behöfves alltid, <strong>och</strong> härför är marknaden öppen för svensk vara,<br />
<strong>om</strong> några af våra cementbruk äro villiga att exportera <strong>och</strong> konkurrera med engelskt<br />
fabrikat.<br />
På gjutgods <strong>och</strong> smidesvaror är efterfrågan för närvarande ringa, men<br />
goda, lätta landtbruksredskap, verktyg <strong>och</strong> pumpar äro eftersökta, i synnerhet<br />
enkla <strong>och</strong> sinnrika redskap.<br />
Min uppmärksamhet har under de två sista månaderna varit nästan uteslutande<br />
riktad på inarbetande af svenskt jern <strong>och</strong> stål, <strong>och</strong> jag är öfvertygad<br />
<strong>om</strong> att i synnerhet det senare har stor framtid i Sydafrika. Vid gruffälten användas<br />
stora qvantiteter borrstål <strong>och</strong> förbrukningen växer med nya grufvors öppnande.<br />
Vi hafva redan levererat mycket stål till guldgrufvorna i Transvaal <strong>och</strong><br />
belåtenheten dermed är allmän <strong>och</strong> lofvar godt för framtiden. Svenskt stål var<br />
ej förut kändt vid grufvorna <strong>och</strong> vi hade stora svårigheter att öfvervinna, innan<br />
man ens ville göra försök dermed. Vårt arbete var äfven förenadt med<br />
risk <strong>och</strong> stora kostnader. Att svenskt stål skulle undantränga engelskt, s<strong>om</strong><br />
hittills användts vid alla grufvorna, var något s<strong>om</strong> agenterna för de engelska<br />
stålverken aldrig kunde tänka sig, allrahelst s<strong>om</strong> den högre förvaltningen vid<br />
grufvorna utgöres af engelsmän, <strong>och</strong> de vaknade ej upp, förrän vårt stål var<br />
kändt <strong>och</strong> erkändt öfver hela Witwatersrand.<br />
För närvarande pågår en liflig agitation bland de engelska <strong>och</strong> amerikanska<br />
stålagenterna att uttränga det svenska stålet, men hafva vi en gång fått foten<br />
in, skola vi nog se till att stå qvar. Endast borrstålsförbrukningen vid grufvorna<br />
kring Johannesburg uppgår till ett tusental ton årligen. Vi hysa äfven<br />
förhoppning att få leveranser af grufredskap <strong>och</strong> utensilier för malmkrossningsstamparne<br />
m. m.<br />
För att undersöka hvilka af dessa artiklar, s<strong>om</strong> kunna framställas i Sverige,<br />
har min k<strong>om</strong>panjon rest hem, medtagande en rikhaltig samling ritningar <strong>och</strong><br />
profver. Med dessa för ögonen <strong>och</strong> med de upplysningar, s<strong>om</strong> vi kunna lemna,<br />
bör man vid några af våra stålverk kunna framställa liknande fabrikat, s<strong>om</strong> i<br />
qvalitet <strong>och</strong> pris kunna täfla med engelskt <strong>och</strong> amerikanskt. Detta är en fråga<br />
af ej obetydlig vigt för våra stålverk, ty ut<strong>om</strong> den stora förbrukningen af stålgods<br />
vid grufvorna kring Johannesburg k<strong>om</strong>ma utan tvifvel betydliga qvantiteter<br />
att behöfvas i Mashona- <strong>och</strong> Matabeleland, hvarest på många ställen ännu<br />
rikare guldfyndigheter påträffats än vid Witwatersrand.<br />
Fraktförhållanden. Beroende på landets hastiga k<strong>om</strong>mersiella utveckling<br />
under de sista tjugo åren, hafva förbindelserna till så väl sjös s<strong>om</strong> lands utvecklat<br />
sig i hög grad. Fyra engelska ångbåtslinier underhålla reguliera förbindelser<br />
med Sydafrika öfver Kap, nämligen Union Line, Castle Line, Bucknall<br />
Line <strong>och</strong> Clan Line, de tre förstnämnda med hufvudkontor i London, den senare<br />
i Glasgow. Union- <strong>och</strong> Castlebolagens ångbåtäflotta kan delas i tvenne afdelningar<br />
— den postförande <strong>och</strong> den lastdragande. Postångarne utgå från Southampton<br />
alternerande hvarje lördag, under det att Unionliniens lastångare<br />
utgå från Hamburg <strong>och</strong> Castlelimens från London. Dessa två ångbåtsbolag arbeta<br />
på samma basis <strong>och</strong> hafva kontrakt med regeringen <strong>om</strong> postens öfverförande.<br />
Postångame måste tillryggalägga vägen mellan Southampton <strong>och</strong> Kapstaden<br />
på tjugo dagar, hvilken fordran utan svårighet uppfylles — i gen<strong>om</strong>snitt
610<br />
åtgå endast sexton dygn. Postångarne anlöpa endast Madeira för intagande af<br />
kol. Lastångarne lägga till vid Teneriffa oeh Lissabon samt någon gång Asoension<br />
<strong>och</strong> S:t Helena <strong>och</strong> behöfva vanligen 21 dygn ut. Unionbolaget förfogar<br />
för ögonblicket öfver 22 ångare <strong>om</strong> 68,785 ton <strong>och</strong> Castlelinien har 18 ångare<br />
<strong>om</strong> 63,665 ton. Flere nya ångare äro under byggnad, hvilket visar att de<br />
stora ångbåtsbolagen äro säkra på ökad person- <strong>och</strong> godstrafik.<br />
Clan- <strong>och</strong> Bucknallbolagen räkna äfven ett stort antal ångare, hvilka efter<br />
att L·afva besökt koloniens hamnar fortsätta upp ostkusten <strong>och</strong> till Mauritius<br />
<strong>och</strong> Indien.<br />
Ehuru sålunda brist på ångbåtsförbindelse mellan England—Hamburg—<br />
Kapkolonien ej förefinnes, hållas fraktsatserna högt, ty bolagen hafVa gemensam<br />
frakttaxa. Ja, de hafva nyligen varit nog djerfva oeh hänsynslösa att öka<br />
fraktafgifterna med 2 sh. 6 d. pr ton från England <strong>och</strong> Hamburg. Det existerar<br />
troligen ej någonstädes så höga fraktsatser, s<strong>om</strong> dem vi måste betala<br />
dessa ångbåtsbolag, <strong>och</strong> detta oaktadt den sydafrikanska förbindelsen är befriad<br />
från en hel del umgälder <strong>och</strong> olägenheter, hvarmed andra ut<strong>om</strong>europeiska router<br />
äro förenade. Det torde ej vara ur vägen att här påvisa huru fraktsatserna<br />
från England ställa sig på längre afstånd, jemförda med Kapfrakterna.<br />
Till Kapstaden <strong>och</strong> Algoa Bay:<br />
(Afstånd från England 6,170 eng. mil.)<br />
Pr ton el. 40 kbf.<br />
Med postångare<br />
Med lastångare<br />
1 gods, finare ... 47 ah. 6 d. 45 sh.<br />
II » gröfre — 33 » 9 » 32 » 6 d.<br />
III » » ... 25 » 25 »<br />
IV » » ... 22 « 6 » 22 » 6 »<br />
-b 10 % primage.<br />
pr ton.<br />
Från Hamburg 5 sh. mer<br />
Australien:<br />
Adelaide, Melbourne, Sydney via Suezkaualen:<br />
(Afstånd från England 11,245 mil.)<br />
Gröfre gods 22 sh. 6 d. med alla ångare<br />
Finare » 40 » » postångare<br />
» » 32 » 6 » » lastångare.<br />
Nya Zeeland via Kap:<br />
(Afstånd från England 12,000 mil.)<br />
Finare gods 42 sh. G d.<br />
Buenos Ayres <strong>och</strong> Montevideo:<br />
(Afstånd från England 6,000 mil.)<br />
Finare gods 35 sh.<br />
Frän Nordamerika till Kapstaden <strong>och</strong><br />
Algoa Bay:<br />
(Afstånd från New-York 6,500 mil.)<br />
I gods 30 till 35 sh.<br />
II « 20 sh.<br />
III » 17 » 6 d.<br />
IV .. 15 »<br />
Frun Hamburg till Algoa Bay med tysk<br />
åugbåtslinie:<br />
Så väl finare s<strong>om</strong> gröfre goda 15 sh.<br />
Från Hamburg till Delagoa Bay via Snezkanalen,<br />
med tysk ångbåtslinie:<br />
(Afstånd 7,400 eng. mil.)<br />
I gods 37 sh.<br />
II » 30 »<br />
Med känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> dessa förhållanden på fraktmarknaden, är det ej att<br />
undra öfver, <strong>om</strong> köpmännen pä denna sidan äro missnöjda med att blifva påtvingade<br />
så höga frakter, <strong>och</strong> detta missnöje, s<strong>om</strong> länge grott mot de sjelfrådiga<br />
ångbåtsbolagen, har nu gifvit sig luft, närmast med anledning af den opåkallade<br />
höjningen i frakten. Många krafter äro i verksamhet för att få till<br />
stånd en konkurrerande ångbåtslinie, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> det ligger i köpmännens intresse<br />
att förverkliga planen, <strong>om</strong>fattas företaget med mycken välvilja <strong>och</strong> understödes<br />
på allt sätt. Angtagligen blir det ett tyskt ångbåtsbolag, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer att upptaga<br />
konkurrensen.<br />
Direkta lägenheter från Sverige hitut yppa sig sällan eller aldrig, utan<br />
med någon med trä lastad skuta, <strong>och</strong> det lönar ej mödan att söka få något<br />
annat gods ut med dem. Trälasterna gå vanligen gen<strong>om</strong> engelska hus <strong>och</strong><br />
fartygen befraktas af dem. De tillåta ej att andra varor medtagas <strong>och</strong> rum
611<br />
fattas for öfrigt. Frakten kan ej heller bli billigare än via Hamburg hitut,<br />
åtminstone med<br />
varande betala.<br />
de för rederierna ruinerande låga frakter, s<strong>om</strong> vi för när<br />
Tvenne tyska segelfartygsbolag hafva börjat underhålla månatlig förbindelse<br />
med Kapstaden oeli kusthamaar. Dessa bolag synas söka äta ut hvarandra,<br />
sedan de funnit att full last för två fartyg ej kan erhållas hvarje månad. Vi<br />
hafva sedan mer än ett år tillbaka fått ut mycket gods med dessa fartyg till<br />
den löjligt låga frakten af 7 sh. 6 d. pr ton eller 40 kubikfot.<br />
Jernvägar. Med trafikens ökning till sjös ha följt vidsträckta jernvägsanläggningar<br />
in<strong>om</strong> landet. I motsats till hvad förhållandet är i England, der<br />
jernbanorna äro privat egend<strong>om</strong>, egas de här af staten. När regeringen 1873<br />
började egna sin uppmärksamhet åt jernvägar, existerade endast en kort linie,<br />
s<strong>om</strong> utgick från Kapstaden <strong>och</strong> hade en längd af endast 63 eng. mil. I början<br />
af förra året räknade Kapkoloniens jernvägar 2,253 eng. mil öppnade för<br />
trafik. Det finnes fyra stambanor: vestra, mellersta, norra <strong>och</strong> östra. Den vestra<br />
linien utgår från Kapstaden <strong>och</strong> drager sig upp mot Vryburg <strong>och</strong> Bechuanaland<br />
gen<strong>om</strong> diamantstaden Kimberley. Mellersta <strong>och</strong> fortsättningen häraf,<br />
den norra banan, har Port Elisabeth till utgångspunkt, skär Orangefristaten<br />
<strong>och</strong> dess hufvudstad Bloemfontein, fortsätter in i Transvaal till Johannesburg<br />
<strong>och</strong> slutar i Pretoria, Transvaals hufvudstad. Den östra linien utgår från<br />
Bast London, går igen<strong>om</strong> de bördiga östra provinserna <strong>och</strong> sluter sig derefter<br />
till mellersta banleden i Orangefristaten. Häraf synes, att de tre förnämsta<br />
hamnarne, Kapstaden, Port. Elisabeth <strong>och</strong> East London, stå i jernvägsförbin-<br />
612<br />
För allt gods, s<strong>om</strong> sändes med jernväg till Transvaal, måste frakt betala»<br />
på afgångsstationen. För att gifva en illustration öfver hvad det kostar att<br />
befordra gods hitut med ångare från Sverige <strong>och</strong> vidare med jernväg till Johannesburg,<br />
vill jag här <strong>om</strong>nämna hvad femtio ton stål kostade oss i transport<br />
<strong>och</strong> tull, innan det nådde sin bestämmelseort, Johannesburg:<br />
Frakt från tillverkningsorten till Göteborg kr. 743.08<br />
Sjöassurans I) 156.—<br />
Frakt Göteborg—Hamburg rmk 253 - 90<br />
Omkostnader i Hamburg » 103'40<br />
Frakt Hamburg—Port Elisabeth » 1,548.75<br />
rmk l,906.05<br />
à 89-30 » 1,702-10<br />
Spedition kr. 101'60<br />
Ränta <strong>och</strong> provision » 49'—<br />
Hamnumgälder i Port Elisabeth £ 18. 3. 9<br />
Frakt Port Elisabeth—Johannesburg » 400. 5. 2<br />
K<strong>om</strong>mission » 4. 8. 6<br />
Tull i Transvaal » 50. 0. 0<br />
£ 472. 17. 5 » 8,653-62eller<br />
tillsammans kr. 11,405.40<br />
Omkostnader, s<strong>om</strong> alla äro att erlägga, innan godset ens nått sin bestämmelseort.<br />
Erik Wadner.<br />
Trælastexporten fra Archangelsk.*<br />
Berättelse från generalkonsul C. Falsen.<br />
Archangel den 16 september 1894.<br />
Ved Traelastvirks<strong>om</strong>heden i disse Trakter maa mærkes. at den, i Modeætning<br />
til en läng Aarrækkes Tilbagegang eller Stilstand paa næsten alle andre<br />
Felter, i Tidsrummet fra 1873 til 1893 er bleven foröget til det Tredobbelte.<br />
Dette skyldes imidlertid helt andre Aarsager end de, der i det sydlige<br />
Rusland har fremhjulpet Trælastvirks<strong>om</strong>heden, men ogsaa i stor Udstrækning<br />
fört til Skovenes Udhugst og Odelæggelse, nemlig Jordegodsbesiddernes<br />
Forarmelse efter Böndernes Emancipation.<br />
Skovene i det nordlige Rusland ere næsten undtagelsesfrit det Offentliges<br />
Eiend<strong>om</strong> og tilhöre hovedsagelig Staten. Betydelige Skovstrækninger ere dog<br />
ogsaa i den kejserlige Apanageforvaltnings Besiddelse. I disse nordlige Skove<br />
sker altsaa Hugsten uafhængigt af de Hensyn, der med Styrke har gjort sig<br />
gjældende hos de private Skoveiere sydpaa. Det kan derfor heller ikke antages,<br />
at de nordlige Skove, der staar under Forstvsesenets Opsigt, ere huggede<br />
* Jfr för öfrigt de årliga konsuls<strong>berättelser</strong>na.
613<br />
til Upligc. Minimumsdiinensionen i Toppen for Tömmer, der tillades hugget,<br />
er 10 3/8 T<strong>om</strong>me, og hvorvel Træerne for Hugningen ikke enkeltvis udvises og<br />
mærkes, saa har man dog i den Omstændighed, at al hugget Tömmer maa betales<br />
efter Taxten for ovennævnte Topdimension, en stærk Garanti for, at Sagbrugseierne<br />
ikke läder hugge Undermaalsvirke.<br />
Naar tiltrods for disae Garantier mod uforsvarlig Skovhugst Trælastexporten<br />
dog, s<strong>om</strong> hosliggende de sidste 21 Aar <strong>om</strong>fattende Tabel udviser, har<br />
været og sandsynligvis fremdeles vil blive i stigende, forklares dette ved, at<br />
Hugsten efterhaanden er blevet udvidet til Omraader, der för vare urörte.<br />
Det heder dog, at man nu skal have faaet ind under Oxens Herredömme störste<br />
Parten af det Skovareal, der fortiden sorterer under Hvidehavets Havne.<br />
Paa Vandäkillene modes i Almindelighed Hugstmænd fra begge Sider. Nogen<br />
Forskjel fiodes dog selvfölgelig mellem de forskjellige Distrikter; Tömmer af<br />
de störste Dimensioner — de der ligge över Minimumsdimensionen af 10 3/8<br />
Top — bliver sjældnere og sjældnere i de Kevierer, hvor der har været hugget<br />
i läng Tid. Da det saaledes maa antages, at Naturens Produktionskraft<br />
ikke gaaes for nær, er der formentlig al Udsigt til, at det nordlige Ruslands<br />
Skove fremdeles og formentlig for en ubestemmelig Fremtid, tiltrods for Træernes<br />
langa<strong>om</strong>me Væxt, vil kunne levere det fornödne Kvantum Materialier,<br />
ialfald for de nu bestaaende Sagbrug. Hvorvidt der ogsaa er Pläds for nye<br />
Sagbrug er et <strong>om</strong>tvistet Spörgsmaal. Projekter til nye Sagbrug findes i ethvert<br />
Fald.<br />
Den Forögelse af Tömmertilförselen, der vil blive en Fölge af en Jernbanes<br />
Anlæg fra Perm til Kotlas, siges at tiltrænges s<strong>om</strong> Raamaterialier for<br />
de allerede nu arbeidende Brug, der ikke alle kan höides i Drift Aaaret rundt<br />
ved det Kvantum Tömmer, der nuförtiden aarligaars udbydes tilsalgs. At Skovenes<br />
Afkastning fortiden er utilstrækkelig for Behovet, fremgaar ogsaa af de<br />
særdeles höie Taxtpriser, efter hvilke Tömroeret fra det Offentliges Side udbydes,<br />
og s<strong>om</strong> ikke vilde kunne höides, hvis ikke Sagbrugseierne skarpt konkurrerede<br />
med hinanden. Det heder derfor ogsaa, at Trælastforretningerne i<br />
mindre gode Aar og under ugunstige Kursforhold kun ere lidet lönnende. Faktum<br />
er, at for nogle Aar siden Archangels Kjöbmænd, af Hensyn til de höie<br />
Taxter og den ugunstige Kurs paa Udlandet, samtlige holdt sig borte fra Aarets<br />
Tömtnerauktion med den Virkning, at det Offentlige maatte indrömme et<br />
ikke uvæsentligt Afslag i Taxtpriserne.<br />
Uagtet man endnu kan have enkelte Aar, der betegnes s<strong>om</strong> overmaade<br />
gode, ja maaske »gyldne», saaledes s<strong>om</strong> Tilfældet var i Aarene 1892 og 1893,<br />
da Archangels Kjöbmænd nöd godt af de svenske Sagbrugseieres Tilbageholdenhed,<br />
saa maa man dog vistnok indrömme, at Trælast<strong>handel</strong>ens patriarchalske og<br />
gyldne Periode er förbi heroppe. Dette skyldes s<strong>om</strong> sagt væsentlig den store<br />
Konkurrence og tillige det System for Salget af Tömmeret, der nu er gjældende,<br />
og efter hvilket man ikke kan afslutte Hugstkontrakter for en Række<br />
Aar, men maa indskrænke sig til aarlig at kjöbe et vist Kvantum Tömmer i<br />
Konkurrence med de övrige Sagbrug og efter Taxtpriser, der gjerne er stigende<br />
fra Aar til Aar, uagtet det er en fastslaaet Regel, at ethvert Anbud<br />
skal representere et Overbud över den i Taxten fastsatte Pris. Det saaledes<br />
paa Roden kjöbte Tömmer maa fældes i Löbet af tre Vintre.<br />
Naar der spörges <strong>om</strong> Trælastexportens Fremtid, kan der dog formentlig<br />
ikke lægges afgjörende Vægt paa hvordau Forholdene i en enkelt kortere Periode<br />
stille sig. Hvis Nordens Skove kan levere et aarligt Overskud, tilstrækkeligt<br />
til at sikkre Sagbrugenes lönnende Drift, saa er naturligvis Trælastexportens<br />
Fremtid i det Store taget sikkret, selv <strong>om</strong> en altfor stor Konkurrence,
614<br />
t·ller for höie Taxtpriser, eller uheldige administrative Bestemmelser paa et<br />
vist givet Tidspunkt skulde foranledige en forbigaaende Standsning eller Tilbagegaog,<br />
noget, der dog ikke er indtruffet, til Trods for de Spaad<strong>om</strong>me, der i de<br />
senere Aar til sine Tider har ladet sig hüre. Staten eller det Offentlige vilde<br />
ikke i Længden kunne lade Skovenes Overskud raadne paa Væxtstedet. Den er<br />
selv en Sælger, der i egen Interesse maa lempe sig efter de mangehaande Omstændigheder,<br />
der k<strong>om</strong>me i Betragtning ved en saadan Næringsvei. Höides Taxtpriserne<br />
gjennera et længere Tidsrum uforholdsmæssigt höit, vilde Kjöberne tilsidst<br />
tvinges til at trække sig tilbage, hvad der för eller senere maa före til<br />
en Reducering af Taxten. Nye Distrikter ville blive aabnede ved den projekterede<br />
Jernbane fra Perm til Kotlas, s<strong>om</strong> ikke alene vil foröge Archangels<br />
Tilförsel af Tömmer, men ogsaa muliggjöre at selve Sagbrugene, der ogsaa i<br />
Arcbangelsk drives med Damp, flyttes op til Skovdistrikterne og forbindes med<br />
Forædlingsanstalter for Lasten. Derhos maa det erindres, at da næsten udelukkende<br />
kun det Offentlige optræder s<strong>om</strong> Tömmersælger i disse Trakter, saa<br />
vil vel i Længden ogsaa andre Hensyn end de rent k<strong>om</strong>mercielle k<strong>om</strong>me i Betragtning.<br />
En sund ekon<strong>om</strong>isk Politik maa tilsige det Offentlige ikke at gaa<br />
den Sagbrugenes Fortjeneste for nær, uden hvilken denne Næringsvei, lige saa<br />
lidt s<strong>om</strong> nogen anden, vil kunne trives. Og s<strong>om</strong> et Organ, der vil give Styrelsen<br />
Anledning til at öve en passende Kritik över de maaske ensidige Udtalelser,<br />
der maatte fremk<strong>om</strong>me fra altfor nidkjære Embedsmænd, s<strong>om</strong> föle en<br />
Tilfredsstillelse for deres personlige Ærgjærrighed ved at kunne indberette <strong>om</strong><br />
store Indk<strong>om</strong>ster for det Offentlige fra deres eget Forvaltningsoiuraade, maa<br />
nævnes det af den kejserlige Apanageforvaltning i Arcbangelsk anlagte Sagbrug,<br />
der ikke skjærer og exporterer indkjöbt, men sit eget, fra Apanageförvaltningens<br />
Skove hentede Tömmer. Ved Realisationen af dets Sagbrugsprodukter<br />
paatvinges der det Offentlige de samme Verdensmarkedets Erfaringer,<br />
paa Basis af hvilke de private Sagbrugseiere maa lede sin Bedrift, og det kan<br />
neppe betvivles, at de M<strong>om</strong>enter til en rigtig Bedömmelse af den til enhver<br />
Tid foreliggende ekon<strong>om</strong>iske Situation, der paa denne Maade vil staa til Raadighed<br />
for det Offentlige, ogsaa maa öve sin medvirkende Indflydelse ved Fastsættelsen<br />
af dets Salgspriser for Tömmer.<br />
Resultatet af indeværende Åars Salg til TJdlandet skal for Arehangels<br />
Sagbrugseieres Vedk<strong>om</strong>mende ikke have været ublandet gunstigt. De svenske<br />
Sagbrugseieres Eftergivenhed siges at være Aarsagen hertil. For næste Åars<br />
Vedk<strong>om</strong>mende hörer man Tale <strong>om</strong> forudseelige Tab, s<strong>om</strong> sandsynligvis for adskilliges<br />
Vedk<strong>om</strong>mende heller ikke ville udeblive, da man ved den igaar afholdte<br />
Tömmerauktion igjen har været for ivrig og budt Priser, paa Grundlag<br />
af hvilke man ikke uden Tab vil kunne exportere billig Trælast. Tanken er<br />
oppe <strong>om</strong> ved Sammenslutning at formindske Exporten, men det indrömmes<br />
samtidig, at en saadan Tanke neppe er praktikabel för efter et Par Åars Forlöb,<br />
naar en og anden har faaet sine Tab at föle.<br />
I Henhold til Ovenstaaende maa det antages, at Archangels Trælastexport<br />
gaar en sund Fremtid imöde, og at de i samme nedlagte Kapitaler,<br />
under en förståndig Ledelse, ville give et godt Udbytte, <strong>om</strong> end antagelig »degode<br />
gamle Tider» ere forbi her s<strong>om</strong> andetsteds.
615<br />
Trälastexport fra Archangelsk i S:t Ptbg.-std. i de sidste 21 Aar.<br />
I Kovda exporteres Trælast förste Gang 1894; i Puslagta er Sagbrug<br />
under Opförelse.<br />
C. Falsen.<br />
Singapore den 5 juni 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Intet svenskt, men 27 norska fartyg <strong>om</strong> 27,387 ton besökte distriktet.<br />
Införseln från Sverige har märkbart aftagit, hufvudsakligen på grund af<br />
kursställniDgen, <strong>och</strong> föga utsigt finnes till förbättring i år.<br />
Tändstickor af svensk tillverkning utträngas allt mera af japanskt fabrikat<br />
<strong>och</strong> redogörelseåret visade också nedgående siffror för importen, nämligen 3,800<br />
kistor mot 6,150 är 1892, under det att från Japan k<strong>om</strong>mo resp. 25,250 <strong>och</strong><br />
26,174 kistor. Med närvarande kurs kunna icke svenska tändstickor här säljas<br />
under 53 à 56 cents pr gross, hvarför konkurrensen icke kan upprätthållas med<br />
japaneserna, s<strong>om</strong> sälja till 36 à 40 cents.<br />
Svenskt jern infördes till belopp af 160 ton eller något mera än föregående<br />
året. De största affärerna göras i skotskt »Govan brand», hvaraf konsumtionen<br />
uppgick till 2,300 ton.<br />
Af svensk tjära afsattes 200 barrels eller 100 barrels mindre än år 1892;<br />
priset noterades doll. 8 1 /2 à 9.
616<br />
Någon direkt export till de Förenade rikena egde icke rum.<br />
Frakter noterades sålunda:<br />
Till London:<br />
Med seglare: deadweight, sag<strong>om</strong>jöl 20 sh. pr 20 cwts<br />
light freight, rotting 20 i> » 7 B<br />
peppar <strong>och</strong> kopra 20 » J 12 »<br />
buffelhudar 20 » » 10 B<br />
beredda d:o 20 B B 12 »<br />
Med ångare: deadweight. sag<strong>om</strong>jöl 22 » 6 d. B 20 »<br />
sago <strong>och</strong> pearl tapioca 22» 6 » » 18 »<br />
flake d:o 22 » 6 » » 14 »<br />
light freight, peppar <strong>och</strong> kopra 25 » »12 »<br />
buffelhudar 27 » 6 » » 10 »<br />
beredda d:o 27 » 6 » » 12 »<br />
guttaperka 30 » »12 »<br />
rotting 22 » 6 » » 7 »<br />
measurement, gummi, kryddor<br />
Till Liverpool:<br />
25 » B 50 kub.-fot<br />
Med seglare: deadweight<br />
light freight<br />
n<strong>om</strong>inelt 20 sh. pr ton<br />
Med ångare: d:o d:o 27 sh. 6 d.<br />
Till Havre <strong>och</strong> Hamburg:<br />
Med ångare: deadweight 22 sh. 6 d. à 25 sh. 8 d. pr ton<br />
light freight 25 » à 27 » 6 » »<br />
Värdet af hela importen uppgick till 124 mill. dollars <strong>och</strong> af exporten<br />
till 108 mill. dollars.<br />
Prisfallet å silfver <strong>och</strong> deraf föranledda rubbningar in<strong>om</strong> affärslifvet hafva<br />
mycket diskuterats <strong>och</strong> en k<strong>om</strong>mission nedsattes för att föreslå lämpliga åtgärder,<br />
men meningarne voro mycket delade <strong>om</strong> botemedlet.<br />
Noteringar voro:<br />
Högst Lägst<br />
Bankvexlar på London 4 m 2 sh. 9% à. 2 sh. 3 3/4 d.<br />
Sovereigns doll. 8.75 7.30<br />
Bankvexlar på Paris à vista frcs 3.47 2.85<br />
» B Calcutta rup. 224 179<br />
B » Java guilders 170 139<br />
J. R. Cuthbertson.
Moskva den 17 juli 1894.<br />
617<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Rysslands utrikes<strong>handel</strong> kan för redogörelseåret uppvisa ett gynsamt resultat,<br />
trots det hetsiga tullkriget med Tyskland <strong>och</strong> deraf följande stoekning<br />
i många affärsgrenar. För tiden 1 jan.—1 dec. uppstod till Rysslands favör<br />
ett öfverskott af 150 mill. rubel på en import af 388 mill. <strong>och</strong> en export af<br />
538 mill. rubel.<br />
Utförseln af spanmål under nyssnämnda 11 månader <strong>om</strong>fattade följande<br />
qvantiteter <strong>och</strong> värden:<br />
Mängd<br />
Värde<br />
1,000 pud 1,000 rubel<br />
Hvete 142,564 123,791<br />
Råg 29,388 21,069<br />
Korn 99,984 53,938<br />
Hafre 48,272 35,116<br />
Bohvete 1,338 1,150<br />
Hirs 642 415<br />
Majs 14,784 8,582<br />
Ärter 3,565 3,453<br />
Mjöl, hvete- 2,752 5,471<br />
» råg- 4,182 3,962<br />
Kli m. m. 11,567 5,788<br />
jemte bönor, linser, bohvetemäld, hirs <strong>och</strong> ris. Af öfriga näringsmedel må<br />
blott nämnas potatis, värde 418,000, kött, färskt <strong>och</strong> saltadt, 1,160,000, smör<br />
3,781,000 <strong>och</strong> ägg 12,879,000 rubel o. s. v.<br />
Oxar <strong>och</strong> kor exporterades för 657,000, svin för 2,793,000 <strong>och</strong> hästar<br />
för 3,282,000 rubel.<br />
Deremot visar utförseln af råmaterialier för industrien <strong>och</strong> halffabrikat en<br />
nedgång i jemförelse med året förut. Färdiga industriartiklar nådde en siffra<br />
af 16 mill. rubel.<br />
Införseln <strong>om</strong>fattade bl. a. följande artiklar:<br />
Värde<br />
1,000 rubel<br />
Sill 9,421<br />
Tackjern 6,548<br />
Stångjern . 10,336<br />
Plåt 5,195<br />
Stål 4.987<br />
Värde<br />
1,000 rubel<br />
Maskiner 26,915<br />
Åkerbruksredskap 3,592<br />
Cellulosa 1^381<br />
Papper 4,138<br />
Glasvaror 1,672<br />
Nischnijmarknaden var mycket tillfredsställande, så väl hvad tillförsel s<strong>om</strong><br />
<strong>om</strong>sättning beträffar, <strong>och</strong> liqviderna utmärkte sig för stor regelbundenhet. Tillförseln<br />
uppgick till bortåt 167 mill. <strong>och</strong> <strong>om</strong>sättningen till öfver 152 mill. rubel,<br />
eller resp. 22 <strong>och</strong> 18 mill. mera än året förut.<br />
Den ryska industrien befinner sig i rask utveckling <strong>och</strong> befrämjas i allt<br />
högre grad af mångsidiga förbättringar i k<strong>om</strong>munikationsväsendet.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart.<br />
40
618<br />
Bubelkursen höll sig väl uppe till följd af den goda skörden under året<br />
samt de åtgärder finansministeriet visste vidtaga emot spekulationen. På börsen<br />
i Berlin noterades 100 rub. i jan. 203'25 (lägst), i juni 217-20 (högst) oeb i<br />
dec. 215.75 mk.<br />
Moskva-börsen noterade för 3 månaders vexlar d. 31 dec.: London 93'20<br />
rub. för 10 £,, Paris 37-05 för 100 frcs <strong>och</strong> Berlin 45-65 för 100 mk.<br />
Calcutta den 12 juni 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
N. Winkel.<br />
Intet svenskt, men 1 norskt fartyg <strong>om</strong> 1,962 ton besökte hamnen.<br />
Prisfallet å silfver sysselsatte mer än något annat affärs verlden. Under<br />
lord Herschels presidium hade en af regeringen nedsatt k<strong>om</strong>mission att undersöka<br />
frågan <strong>och</strong> <strong>om</strong> möjligt föreslå åtgärder mot de olägenheter, s<strong>om</strong> framgingo<br />
ur de ständiga fluktuationerna i priset på silfver gent emot guld, <strong>och</strong> resultatet<br />
blef att myntningen indrogs den 26 juni <strong>och</strong> myntverket ålades att i utvexling<br />
mot silfverrupien emottaga guld till en kurs af 7.53344 grains troy, på samma<br />
gång s<strong>om</strong> i alla offentliga kassor skulle hållas en notering af 15 rupier pr sovereign.<br />
In<strong>om</strong> den närmaste tiden skall guldfot införas, men några närmare<br />
bestämmelser äro icke att vänta förr än man gjort nödig erfarenhet med verkan<br />
af de nyss anförda. Dessa hade till en början ett mycket godt inflytande på<br />
kursen, men icke så stort s<strong>om</strong> man väntat. I stället för 1 sh. 4 d. pr rupie<br />
sås<strong>om</strong> minimisats noterades, enligt telegrafiska meddelanden, 1 sh. 3 3/4 d. à<br />
1 sh. 3 d. under första halfåret <strong>och</strong> längre fram ända ned till 1 sh. '/2 d.,<br />
<strong>och</strong> spekulationen har till <strong>och</strong> med sökt att ytterligare sänka kursen. Orsaken<br />
till förordningens misslyckande anses i första rummet bero derpå, att statssekreteraren<br />
icke i tillbörlig utsträckning drog council bilis à 1 sh. 4 d. på<br />
de offentliga kassorna. De svårigheter, hvari indiska statskassan härigen<strong>om</strong> råkat,<br />
göra det nödvändigt att söka hjelp i nya skatter, <strong>och</strong> till den ändan har<br />
en ny lag utk<strong>om</strong>mit, s<strong>om</strong> stadgar införselstull, i allmänhet 5 % ad valorem,<br />
å alla främmande varor, med undantag af engelska Lancashire b<strong>om</strong>ullsvaror <strong>och</strong><br />
maskiner.<br />
Opiumk<strong>om</strong>missionen. En sådan tillsattes under året af britiska regeringen,<br />
för att i grund studera verkningarne af opiibruket på den menskliga organismen<br />
<strong>och</strong> undersöka, <strong>om</strong> detta bruk har benägenhet att öfvergå till verklig last <strong>och</strong><br />
<strong>om</strong> produktionen af opium i följd deraf kan anses böra afskaffas, sås<strong>om</strong> ofta<br />
föreslagits i parlamentet <strong>och</strong> af allmänheten i England. Sås<strong>om</strong> bekant är produktionen<br />
i Indien ett statsmonopol, hvaraf ink<strong>om</strong>sten är högst ansenlig. K<strong>om</strong>missionen<br />
uppehöll sig en längre tid i landet <strong>och</strong> hade sina sammanträden på<br />
många ställen, hvarvid embetsmäu <strong>och</strong> läkare, både européer <strong>och</strong> infödde, samt<br />
ett stort antal vana opiikonsumenter fhigo tillfälle att afgifva sina <strong>om</strong>dömen.<br />
Dessa gingo nästan alltid ut på att nämnda bruk, s<strong>om</strong> är utbredt öfver hela Indien,<br />
ingalunda är förderfligt for konsumenten, när det icke blir <strong>om</strong>åttligt, <strong>och</strong><br />
att det verkar s<strong>om</strong> ett utmärkt stimulerande medel på gamla eller svaga personer,<br />
liks<strong>om</strong> det visat sig synnerligen värdefullt, när det gällt att uppehålla
619<br />
krafterna vid stränga strapatser. Missbruket var sällsynt <strong>och</strong> hade på långt när<br />
icke samma utbredning s<strong>om</strong> dryckenskapslasten i Europa. K<strong>om</strong>missionens offentliga<br />
redogörelse skall föreläggas parlamentet i sin<strong>om</strong> tid.<br />
Skörden af spanmål var god i hela Indien, med undantag för hvete i<br />
centralprovinserna. Så väl jute s<strong>om</strong> ris ledo deremot af ogynsam väderlek.<br />
Frakterna voro låga <strong>och</strong> noterades för frö 20 sli., jute pr Kanalen 25 sh.,<br />
measurement via Kap till England 20 sh. <strong>och</strong> till New-York doll. 3'/s.<br />
Prisnoteringar för några exportartiklar voro: b<strong>om</strong>ull, god Bengal, pr Bazar<br />
Maund rup. 15—21, jute, prima, pr bal à 400 lbs 30—39, hvete, 100<br />
säckar, 11—13-8, T. N. Schellack pr B. M. 10-10—12-6, Seeta ris n:o 2 pr<br />
d:o 4'12— 5-5, Ballam ris pr d:o 3'10 — 4 - 17, god Tirkoot indigo pr F. M.<br />
300—330, ordinär Oude pr d:o 210—285.<br />
I importen noterades Stockholmstjära rup. 18'12 <strong>och</strong> beck 20, jern gartsherrie<br />
pig pr ton 65, ordinärt 55, staffordshire raff. 5'10, svenskt 7-8—-8<br />
pr cwt, stål, tyskt, 9'12, svenskt 10.12, spring 5" 12 pr d:o, skandinaviska<br />
tändstickor pr gross 13—14 annas. Japan konkurrerar starkt i sistnämnda<br />
artikel.<br />
S. E. Voigt.<br />
Bangkok den 31 juli 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Distriktet besöktes af 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 842 ton <strong>och</strong> 22 norska <strong>om</strong><br />
15,426 ton. De norska ångarne gingo i lönande fraktfart till kinesiska hamnar<br />
<strong>och</strong> till Straits. Större delen af teaktransporten till Europa var likaledes<br />
anförtrodd åt de Förenade rikenas fartyg <strong>och</strong> till frakter, hvarmed redarne heit<br />
säkert voro belåtna. Farten på Kina <strong>och</strong> Straits ligger emellertid mest i händerna<br />
på de regelbundna britiska ängarne, tillhörande British Oriental Steamship<br />
Co. Limited <strong>och</strong> Ocean Steamship Co., jemte nägra smärre kinesiska ångare<br />
under britisk flagg.<br />
I politiskt hänseende var året bekymmersamt för Siarn, men <strong>handel</strong>n antog<br />
större dimensioner än någonsin förr, åtminstone i fråga <strong>om</strong> ris <strong>och</strong> teak. Af<br />
förstnämnda vara exporterades mera från Siarn än från Saigun. ehuru äfven<br />
Annam haft en mycket rik skörd. Den direkta skeppningen på England <strong>och</strong><br />
Hamburg var högst betydlig <strong>och</strong> täflade vi med framgång med Birmaexportörerna<br />
i kust<strong>handel</strong>n på Kina <strong>och</strong> Strait Settlements.<br />
Deremot led importen ganska mycket af de politiska förvecklingarne oeh<br />
först mot slutet af året inträdde någon stadga i affärerna. Af införda varor<br />
k<strong>om</strong>mer fortfarande det mesta frän England <strong>och</strong> Schweiz.<br />
Enligt tullkammarens uppgifter hade införseln ett totalvärde af 17 1/2 mill.<br />
mex. doll., under det att utförseln var nära dubbelt så stor.<br />
Chr. Brockmann.
Venedig den 30 juni 1894.<br />
620<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Skeppsfart. Till distriktet ank<strong>om</strong> endast 1 svenskt ångfartyg dr. 1,160<br />
ton med last från Grimsby (frakt c:a 13,000 kr.), hvilket afgick i barlast till<br />
Barletta. Norska flaggan representerades af 50 ångare <strong>om</strong> 39,841 ton med<br />
last (frakt 456,747 kr.). Dessut<strong>om</strong> gjorde 4 norska ångare 7 resor i månadsfart<br />
mellan distriktet <strong>och</strong> hamnar i södra Italien. En känbar konkurrens har<br />
uppstått, sedan man i Italien börjat bygga en hel del mindre ångare <strong>och</strong> ännu<br />
mera sedan det ungerska ångbätsbolaget »Adriai> i Fiume upprättat regelbundna<br />
linier på Adriatiska <strong>och</strong> Medelhafvet, hvilka stipulerat rent af förlustbringande<br />
frakter. Den norska skeppsfarten har under de sista fem åren varit i oafbrutet<br />
stigande, från 22 fartyg <strong>om</strong> 14,013 ton år 1889 till 50 <strong>om</strong> 39,841 ton sistlidet<br />
år. Den totala skeppsrörelsen pä Venedig utvisar 3,680 fartyg <strong>om</strong><br />
1,016,138 ton.<br />
Handel. Från Sverige infördes ett parti spån till tändsticksaskar, bortåt<br />
54,000 kg., för härvarande tändsticksfabrik L. Baschiera & C:o, s<strong>om</strong> året förut<br />
af samma vara emottog 73,000 kg. Deremot visa importlistorna hvarken jern,<br />
stål eller trämassa från de Förenade rikena.<br />
För att möjliggöra import af svensk rökt sill till den italienska marknaden<br />
böra exportörerna skaffa sig dugliga agenter på de resp. förbrukningsorterna,<br />
Milano, Neapel, Genua, Venedig o. s. v., samt leverera vara s<strong>om</strong> liknar den<br />
engelska. Sveriges Allmänna Exportförening lemnar närmare upplysning <strong>om</strong><br />
qvalitet, förpackning m. m.<br />
Af stockfisk infördes till distriktet 2,643,000 kg. mot 2,870,000 kg. år<br />
1892. Till Ancona ank<strong>om</strong> från Norge c:a 300,000 kg. klippfisk mot 500,000<br />
kg. året förut. Qvaliteten var i det hela taget god, men icke fullt tillfredsställande<br />
för konsumenterna. Prisen varierade mellan 105 <strong>och</strong> 112 lire för<br />
Bergenfisk samt 50 <strong>och</strong> 80 lire för Finmarksvara. Klippfisk noterades i Ancona<br />
lire 55 à 58 pr 100 kg., incl. tull (5 francs i guld).<br />
Fältspat utföres till största delen från de Förenade rikena till Tyskland,<br />
s<strong>om</strong> sedan fördelar den på andra länder med porslinsindustri. Till dessa hör<br />
äfven Italien, der 15 stora porslins- <strong>och</strong> fajansfabriker äro i verksamhet, <strong>och</strong><br />
borde hemmavarande exportörer för att undvika den dyra tyska mellanhanden<br />
söka direkta förbindelser med Italien, hvilket bäst läte sig göra gen<strong>om</strong> dugliga<br />
agenter, framför allt i Milano, s<strong>om</strong> är medelpunkten för detta lands porslinsfabrikation.<br />
Dervarande svensk-norske vicekonsul står för detta ändamål till<br />
tjenst med nödiga upplysningar.<br />
Diverse. Emissionen af sedlar å 1 <strong>och</strong> 2 lire har varit till stort gagn för<br />
affärsrörelsen; till deras inlösen användes silfvermynt, s<strong>om</strong> nu uppköpes af regeringen<br />
från Frankrike <strong>och</strong> Schweiz, dit det utförts af agiospekulanter.<br />
Den ekon<strong>om</strong>iska ställningen har under det gångna året lidit af många<br />
rubbningar, fallissementer <strong>och</strong> bankkriser.<br />
Skörden var medelgod, den af vin riklig.<br />
C. V. Lexow.
Port of Spain (Trinidad).<br />
621<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo med last 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,411 ton <strong>och</strong><br />
i barlast 3 <strong>om</strong> 773 ton. Af dem afgingo till utrikes ort med last 5 <strong>om</strong> 1,430<br />
ton <strong>och</strong> i barlast 1 <strong>om</strong> 754 ton. In- <strong>och</strong> utgående frakter stego till £ 2,380.<br />
Distriktet besöktes under året af 22 norska fartyg.<br />
Införseln uppgick i värde till £ 2,270.885 <strong>och</strong> utförseln till £ 2,320,824.<br />
Af kakao exporterades för £ 615.470. Priset gick visserligen ned, men<br />
odlingen af denna värdefulla produkt fortsattes i ökad skala öfver hela ön <strong>och</strong><br />
lemnar god behållning åt dem s<strong>om</strong> dermed sysselsätta sig.<br />
Äfven socker hade att lida af prisfall, hvilket dock motvägdes af förbättrade<br />
tillverkningsmetoder, hvarigen<strong>om</strong> med mindre kostnad utbytet, af den färdiga<br />
varan blir större. Nya plantager anläggas på vidsträckta fält, der helt<br />
nyligen växte skog. Exporten går förnämligast till Förenta Staterna <strong>och</strong> endast<br />
i ringa mängd till Europa. Af melass erhölls ungefär den vanliga mängden;<br />
afnämare voro Förenta Staterna, Canada <strong>och</strong> Martinique. Kokosnötter, s<strong>om</strong> i<br />
sådan mängd utföras från Ceylon, hade en dålig marknad, hvarför man här<br />
börjat göra olja af dem <strong>och</strong> för detta ändamål införskrifvit mycket goda maskiner.<br />
Asfalt erhålles här i en naturlig sjö <strong>och</strong> försändes till alla delar af verlden,<br />
dels rä, dels renad.<br />
R<strong>om</strong>m tillverkas i ansenlig mängd, hufvudsakligen för koloniens eget bruk.<br />
Sedan några år tillbaka har regeringen här anordnat förädlingskultur af<br />
våra värdefullaste inhemska växter, sås<strong>om</strong> kaffe, kakao, kryddor, apelsiner o. s. v.,<br />
<strong>och</strong> plantor oeh frön säljas nu vida <strong>om</strong>kring.<br />
Tändstickor införas mindre än förut, sedan den inhemska tillverkningen<br />
under ett kraftigt tullskydd fått stor <strong>om</strong>fattning.<br />
Fraktmarknaden var tryckt på grund af den stora konkurrensen mellan<br />
ångarne; <strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> lemnade äfven åtskilligt öfrigt att önska.<br />
Madras.<br />
Christian Schöner.<br />
Intet svenskt, men 3 norska fartyg <strong>om</strong> 5,525 ton besökte distriktet.<br />
Hamilton (Bermudas-öarna).<br />
Intet svenskt, men 1 norskt fartyg <strong>om</strong> 635 ton besökte distriktet.
622<br />
Panama den 26 september 1894.<br />
(Årsberättelse för 1893.)<br />
Någon regelbunden bandel eller skeppsfart har ännu icke förek<strong>om</strong>mit mellan<br />
de Förenade rikena <strong>och</strong> detta konsulsdistrikt. Under den tid kanalarbetena<br />
pågingo, besöktes Colon af ett par norska ångare, s<strong>om</strong> medförde diverse arbetsmateriel,<br />
men några närmare upplysningar här<strong>om</strong> har vicekonsuln på platsen<br />
icke meddelat. För kort tid sedan inrättades emellertid en norsk ångbåtslinie<br />
för fart mellan nordamerikanska hamnar <strong>och</strong> Bocas del Toro med anlöpande af<br />
Colon på norra sidan af näset samt Kingston på Jamaika. Denna linie har<br />
nu ökats med ännu en, <strong>och</strong> äro fartygen sysselsatta med frukttransport, hufvudsakligen<br />
bananer, hvarvid de i retur hitföra manufakturvaror m. va. från Förenta<br />
Staterna. Till Panama hafva under de sista tio åren ank<strong>om</strong>mit blott 3<br />
fartyg under de Förenade rikenas flaggor, nämligen 1 svenskt <strong>och</strong> 2 norska.<br />
Vårt land bar sedan ett tiotal år tillbaka åtnjutit lugn <strong>och</strong> fred under<br />
den nya författningen <strong>och</strong> en lagstiftning, s<strong>om</strong> sökt goda förebilder <strong>och</strong> stöder<br />
sig på kristend<strong>om</strong>ens principer. Näringarne, särskildt <strong>handel</strong>n, råkade emellertid<br />
i djupt förfall gen<strong>om</strong> kanalarbetenas inställande, <strong>och</strong> detta skönjes också<br />
deri, att vår stad fick sitt invånareantal reduceradt från 19,000 till 15,000.<br />
Ink<strong>om</strong>sten af den s. k. c<strong>om</strong>mercial tax uppgick likväl för året 1893 till öfver<br />
145,000 doll. <strong>och</strong> anses i år stiga till 152,000 doll. i columbiskt mynt. Provinsens<br />
ink<strong>om</strong>ster kunna för de båda åren anslås till bortåt 1,100,000 doll.<br />
<strong>och</strong> utgifterna till lika mycket.<br />
jande siffror:<br />
Handels<strong>om</strong>sättningen utvisar för år 1893 föl<br />
Import Export<br />
Panama doll. 1,063,012 668,906<br />
Colon » 886,096 373,165<br />
Bocas del Toro » 243,623 682,552<br />
Kursen på London var 110 % premium.<br />
Industrien ligger hos oss ännu i sin linda. Det enda nämnvärda är socker,<br />
r<strong>om</strong>m af sämre qvalitet <strong>och</strong> lika dålig tvål. Åkerbruket har varit mycket<br />
försummadt, men tycks hafva tagit upp sig något på sista tiden, <strong>och</strong> plantagerna<br />
hafva utvidgats både för socker, kaffe <strong>och</strong> kakao. Panamanäset har stor<br />
riked<strong>om</strong> på mineralier <strong>och</strong> icke mindre än 140 grufvor hafva erhållit rättighet<br />
att tillgodogöra sig desamma. Driften går hufvudsakligen ut på guld, både i<br />
klyft <strong>och</strong> sås<strong>om</strong> alluvialprodukt, jemte mangan, koppar <strong>och</strong> qvicksilfver. Afkastningen<br />
af bergsbruket är emellertid icke synnerligen gifvande, ehuru goda<br />
maskiner användas; hvad s<strong>om</strong> fattas är driftkapital. I andra delar af riket äro<br />
näringarne allmänt bättre stälda än i vår provins, <strong>och</strong> guldgrufvorna i Antioquia,<br />
Tolima <strong>och</strong> Cauca äro mycket gifvande samt lemna sina egare stor behållning.
Genève.<br />
623<br />
(Årsberättelse för 1893).<br />
Uppsägandet af <strong>handel</strong>straktaten mellan Frankrike <strong>och</strong> Schweiz utgör deu<br />
vigtigaste tilldragelsen på det ekon<strong>om</strong>iska <strong>om</strong>rådet under år 1893. Verkningarne<br />
deraf blefvo isynnerhet känbara för de vestra kantonerna, hvilka voro<br />
beroende af grannlandet för många nödvändighetsartiklar. Emellertid har Schweiz<br />
efter hand lyckats afhjelpa den första tidens olägenheter <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> nya förbindelser<br />
fått ersättning för de äldre. Införseln af franska artiklar uppgick<br />
förut till <strong>om</strong>kring 180 mill. frcs årligen, men minskades gen<strong>om</strong> tariffkriget till<br />
hälften, <strong>om</strong> man bortser från de varor, s<strong>om</strong> ej berördes af förändringen.<br />
Hvad beträffar socker oeh vin, hafva Österrike, Italien <strong>och</strong> Spanien eröfrat<br />
en stor del af den marknad fransmännen förut egde hos oss; likaså Tyskland<br />
i manufakturvaror, ylle <strong>och</strong> maskiner.<br />
Afsättningen af schweiziska artiklar på Frankrike led betydligt afbräck,<br />
sås<strong>om</strong> b<strong>om</strong>ullsvaror med 75 à 90 %", trävaror 86 %, broderier 72 %, silke<br />
65 %, ur 56 %, trikåvaror 60 %, ost 46 % <strong>och</strong> mjöl 43 %. Andra behöllo<br />
sin marknad, sås<strong>om</strong> ladugårdsalster, med undantag af ost, samt kreatur,<br />
cellulosa, tjärfärger, maskiner, halmflätningar <strong>och</strong> halfsidenband. För några<br />
branscher har man ännu ej lyckats få tillräcklig marknad; detta gäller t. ex.<br />
chokolad, vermuth, broderier, läder <strong>och</strong> mjöl.<br />
Handels<strong>om</strong>sättningen<br />
Schweiz:<br />
med de Förenade rikena <strong>om</strong>fattade i införseln till<br />
Qvintaler<br />
Qvintaler<br />
Tackjern 10,397 Plankor 1,527<br />
Stångjern, skenor <strong>och</strong> plåt 3,190 Polersten _. 549<br />
D:o, smärre dimensioner... 12,807 Tryckpapper 72<br />
Div. smidesartiklar 105<br />
Exporten från Schweiz till de Förenade rikena utgjordes af:<br />
Vinsten 54 qvint.<br />
Färgextrakter 227 »<br />
Tjärfärger 126 »<br />
Trävaror 11,458 »<br />
Dynamos 18 »<br />
Qvarnverk 169 »<br />
Stickmaskiner 8 »<br />
Andra slag 232 »<br />
Urmakareverktyg 12 »<br />
Chokolad <strong>och</strong> konditorivaror<br />
312 »<br />
Ost 1,296 »<br />
Råtobak 71 »<br />
Likörer 17 qvint.<br />
Tryckpapper 3 »<br />
Tråd 29 »<br />
Väfnader, kulörta 142 »<br />
Maskinbroderier 7 »<br />
Siden, gaz <strong>och</strong> band ... 21 »<br />
Schalar 5 »<br />
Ylleträd <strong>och</strong> väfnader... 268 j><br />
Trikåvaror 33 »<br />
Div. väfnader 28 »<br />
Urdelar 5 »<br />
Ur, silfver- 52,003 st.<br />
» guld- 6,167 »<br />
C. F. de Geer.
Brisbane (Queensland).<br />
624<br />
Distriktet besöktes af 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 2,201 ton <strong>och</strong> af 2 norska<br />
<strong>om</strong> 1,252 ton.<br />
De stora öfversvämningarne i fjol hafva ytterst menligt inverkat på det<br />
ekon<strong>om</strong>iska lifvet i kolonien. Nästan alla banker hafva upphört med sin rörelse<br />
<strong>och</strong> en mängd affärshus gått under. Tecken till en förbättring af ställningen<br />
saknas dock icke.<br />
Charles Warde.<br />
Wellington (Nya Zeeland).<br />
1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 937 ton, qvarliggande från 1892, afgick härifrån till<br />
utrikes ort med trälast (frakt £ 1,300); 10 norska fartyg <strong>om</strong> 7,223 ton an<br />
k<strong>om</strong>mo med last från utrikes ort, af hvilka 1 <strong>om</strong> 695 ton afgick i barlast <strong>och</strong><br />
9 jemte 1 från förra året qvarliggande med last, alla till utrikes ort.<br />
Caracas (Venezuela).<br />
W. I. Glasgow.<br />
Intet svenskt fartyg besökte distriktet. Af norska ank<strong>om</strong>mo till Maraeaibo<br />
2 <strong>om</strong> 618 ton <strong>och</strong> till La Gruayra 14 <strong>om</strong> 6,288 ton.<br />
Utförseln från Puerto-Cabello af kaffe utgjorde 225,447 <strong>och</strong> af kakao<br />
4,823 säckar.<br />
Tripoli.<br />
Hvarken <strong>handel</strong>s- eller <strong>sjöfart</strong>sförbindelse egde rum med de Förenade<br />
rikena.<br />
San D<strong>om</strong>ingo.<br />
Distriktet besöktes af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 334 ton, hvilket efter lossning<br />
af lasten kondemnerades, <strong>och</strong> af 4 norska <strong>om</strong> 1,422 ton.<br />
Nassau (Bahamaöarna).<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong> i barlast 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 313 ton, hvilket<br />
qvarlåg till år 1894. Distriktet besöktes af 7 norska fartyg <strong>om</strong> 3,017 ton.
Bridgetown (Barbados).<br />
625<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,362 ton med last samt<br />
41 <strong>om</strong> 18,006 ton i barlast. 6 af dem afgingo med last <strong>och</strong> 42 i barlast,<br />
alla till utrikes ort. Norska skeppsfarten <strong>om</strong>fattade 269 fartyg <strong>om</strong> 131,509 ton,<br />
af hvilka 16 <strong>om</strong> 8,059 ton förde last bit <strong>och</strong> 18 <strong>om</strong> 8,848 ton härifrån.<br />
Manilla.<br />
Intet svenskt fartyg besökte distriktet; deremot ank<strong>om</strong> hit 1 norskt <strong>om</strong><br />
1,387 ton med last samt 2 <strong>om</strong> 2,124 ton i barlast. Utförseln af socker <strong>och</strong><br />
melass frän Manilla, Iloilo <strong>och</strong> Cebü uppgick till 262,246 ton, af hampa till<br />
641,469 balar <strong>och</strong> af kaffe till blott 4,913 pikul.<br />
Port au Prince (Haiti).<br />
Från utrikes ort ank<strong>om</strong>mo i barlast 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,385 ton,<br />
hvilka alla åter afgingo till d:o med last (frakt £ 2,622).<br />
Aden.<br />
Intet svenskt fartyg, men 7 norska <strong>om</strong> 11,546 ton besökte distriktet.<br />
Djeddah.<br />
Intet vare sig svenskt eller norskt fartyg besökte distriktet.<br />
Innehåll: Aden (sid. 625), Archangel (sid. 613), Bangkok (sid. 619), Bridgetown<br />
(sid. 625), Brisbane (sid. 624), Calcutta (sid. 618), Caracas (sid. 624), Djeddah (sid. 625),<br />
Genève (sid. 623), Hamilton (sid. 621), Helsingfors (sid. 601), Kapstaden (sid. 608), Madras<br />
(sid. 621), Manilla (sid. 625), Moskva (sid. 617), Nassau (sid. 624), Panama (sid. 622),<br />
Port au Prince (sid. 625), Port of Spain (sid. 621), San D<strong>om</strong>ingo (sid. 624), Singapore (sid.<br />
615), Tripoli (sid. 624), Venedig (sid. 620), Wellington (sid. 624).<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 41
Uppgift å förhållandet mellan nedannämnda i svenske <strong>och</strong> norske<br />
konsulers embets<strong>berättelser</strong> förek<strong>om</strong>mande utländska samt<br />
svenska vigter <strong>och</strong> mått.<br />
Ryssland.<br />
1 pud = 16879 kg.<br />
1 berkowitz = 10 pud.<br />
1 werst à 500 saschen = 1,066.7 8 1 meter.<br />
1 saschen å 3 arscbin = 2'133 meter.<br />
1 desjatin = 109.26 ar.<br />
1 tschetwert = 209.907 liter.<br />
1 vedro = 12'3 liter.<br />
1 Petersburger standard<br />
( = 165 eng.cubicfeet) = 4.6713kbm.bräder.<br />
(=150 » » ) = 4'2526 » bjelkar.<br />
(=120 » » ) = 3.3966 » master,<br />
spiror m. m.<br />
Danmark.<br />
1 centner à 100 pnnd ~ 50 kg.<br />
1 alen à 2 fod = 0.62 7 6 meter.<br />
Tyskland.<br />
1 centner à 100 pfnnd ~ 50 kg.<br />
Storbritannien.<br />
1 ton à 20 centweigbts eller 2,240 avoir du<br />
poids (avdp) pounds = 1,016"06 kg.<br />
1 cent- eller hundredweight (cwt) -= 50.803 kg.<br />
100 avoir du poids ponnds = 45.3 6 kg.<br />
1 ton of shipping (skeppslast) à 2,000 avdp.<br />
ponnds el. 42 eng. kub.-fots rymd = 907.3 kg.<br />
1 stone = 6.35 kg.<br />
1 load (läst) bräder ocb plankor innehåller:<br />
600 eng. qvadratfot à 1 inch's tjocklek.<br />
400 » » à 1'/, » »<br />
300 » i> à 2 inches' »<br />
240 » à 2'/, »<br />
200 » » à 3 » > o. s. T.<br />
1 load (läst) hugget eller fyrkantigt timmer<br />
innehåller 50 eng. knb.-fot.<br />
1 d:o ohngget eller rundt timmer innehåller<br />
40 eng. knb.-fot.<br />
1 inch = 25.38495 millimeter.<br />
100 eng. qvadratfot = 9.2851 qvadratmeter.<br />
100 eng. kubikfot = 2.8316 knbikmeter.<br />
100 eng. fot (hvarje fot 12 inches) = 30.4815<br />
meter.<br />
1 acre = 40.4 671 ar.<br />
1 keel kol à 8 chaldrons = 26.3794 kbm.<br />
100 imperial-qnarters (hvarje quarter = 8 bushels)<br />
= 290749 kbm.<br />
100 gallons = 454.3112 liter.<br />
Portugal.<br />
1 moyo = 830.8975 liter.<br />
1 alqueire = 8'3694 liter.<br />
Spanien.<br />
1 qnintal à 100 libras = 46.0145 kg.<br />
1 modin = 1,321.585 liter.<br />
1 codo = 226.3705 liter.<br />
1 bota à 30 cantaras eller arrobas mayores<br />
= 484.0761 liter.<br />
Turkiet.<br />
1 cantar á 44 oke = 56.2623 kg.<br />
Ost-Indien.<br />
1 candy (Surat) = 879.27 88 kg.<br />
1 mannd (i Calcutta) = 33.8677 kg.<br />
Batavia.<br />
1 picul à 100 catties = 61.2109 kg.<br />
Kina.<br />
1 picul = 60.4 5 3 kg.<br />
1 yin à 10 tschi = 3.581 meter.<br />
1 Ii (mil) = 575.5 meter.<br />
Brasilien.<br />
1 quiutal à 4 arrobas = 58.749 8 kg.<br />
1 moyo à 15 fångas å 4 alqneiras, <strong>och</strong><br />
1 alqueira i Rio de Janeiro = 36.2 8 liter,<br />
i Bahia = 31.14 liter.<br />
1 pipa à 25 alnrades ~ 400.7 liter.<br />
Argentinska republiken.<br />
1 libra à 2 marcos à 8 onzas = 0.45937 kg.<br />
1 quintal & 4 arrobas à 25 libras = 45.9367 kg.<br />
1 braza à 2 vara à 4 palmas = 1.7 32 meter.<br />
1 Iegua à 3,000 braza = 5,196 meter.<br />
1 qvadrat-legua ä 2,699.842 hektar.