Download RUC-rapporten her - Boligsocialt Områdesekretariat Høje ...
Download RUC-rapporten her - Boligsocialt Områdesekretariat Høje ...
Download RUC-rapporten her - Boligsocialt Områdesekretariat Høje ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
denne sammenhæng, om at man politisk siden 1980'erne er gået over til at definere de<br />
sociale problemer man fandt i områderne ift. områderne isoleret, snarere end som<br />
problemer der kunne knyttes til det nationale niveau (Schultz Larsen 2009:224f). Med<br />
'områdefokuseringen' er der i det boligsociale arbejde således også indskrevet en<br />
særlig doxa, som tager udgangspunkt i områdets ressourcer og hvordan området kan<br />
forbedres. Derved bliver det boligsociale arbejde fortrinsvis et lokalt og afgrænset<br />
foretagende, som indgår på linje med beboerdemokratiet og driften.<br />
Med andre ord er de institutioner, som i dag kan betragtes som afsættet for doxaen i<br />
det almene, netop beboerdemokratiet, driften og det boligsociale. Det er i disse<br />
institutioner at medborgerskab og fællesskab eksisterer, og det er bl.a. mellem disse<br />
tre institutioner den almene sektors komplicerede strukturer reproduceres.<br />
Medborgerskabet og fællesskabsorienteringen udgør således centrale dele af feltets<br />
doxa, hvorved idealerne for ”de indviede” på feltet virker selvindlysende og<br />
evigtgyldige. Medborgerskabsidealet kræver kapable beboere, der er villige til at<br />
deltage i især beboerdemokratiet som både kandidater og vælgere. Derudover skal de<br />
kunne navigere i komplekse beslutningsprocesser og selv være i stand til at skabe<br />
forandring, hvis de er utilfredse. Fællesskabsidealet kræver aktive beboere, der<br />
opfatter sig selv som en del af et lille samfund, og som evner at investere tid og<br />
kræfter i at skabe et godt hverdagsliv for andre i boligområdet (Jensen 2006:89).<br />
Begge idealer indeholder et forandringspotentiale for både igangsætteren og deltagere<br />
i initiativer og begge idealer bygger på ideen om at øget indflydelse giver øget<br />
ansvarsfølelse over for sig selv og for området.<br />
De komplicerede strukturer, der er fulgt med institutionaliseringen betyder yderligere,<br />
at en bestemt kapitalform er nødvendig for at kunne agere på feltet. Dette behandles i<br />
det følgende.<br />
5.1.3 Frank – foreningsdanskeren & institutionel kapital<br />
Det kræver en særlig kapitalform at forstå og kunne navigere inden for den almene<br />
sektors doxa. Denne kapitalform har vi valgt at kalde institutionel kapital. Den<br />
institutionelle kapital relaterer sig til evnen til at kunne indgå i de kulturelle hierarkier,<br />
der findes på feltet, den er derfor en form for kulturel kapital. Kulturel kapital er i høj<br />
grad en kropsliggjort kapitalform, idet den kun kan opøves i direkte berøring med<br />
44