Retshistorie skema - Hjemmeside for familien Rosengaard
Retshistorie skema - Hjemmeside for familien Rosengaard
Retshistorie skema - Hjemmeside for familien Rosengaard
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Oldtiden kap 1 og 2 side 42<br />
Corpus juris<br />
civilis side 34<br />
Forskel på dansk<br />
ret og romerret<br />
Jus commune<br />
Side 54<br />
Et naturligt udgangspunkt <strong>for</strong> besvarelse af hvad romerret er med udgangspunkt<br />
i de romerske retskilder.<br />
Corpus juris civilis blev til i Konstantinopel i 529-534 på <strong>for</strong>anledning af kejser<br />
Justinian. Den består af følgende dele:<br />
1. Institutiones (lærebog, Gaius; inddelt i personer, ting og processuelle<br />
regler)<br />
2. Digesta (diverse værker, bl.a. 1/3 af Ulpian, derudover Papinian,<br />
Paulus)<br />
3. Codex (samling kejserlige <strong>for</strong>ordninger, lovsamling)<br />
4. Novellae (nyt stof)<br />
- Ikke en kodifikation i moderne <strong>for</strong>stand eller en systematisk lovsamling (s.<br />
34)<br />
Lovgivning spiller en begrænset rolle i romer retten, hvor er udviklet i juridisk<br />
praksis af prætor og jurister.<br />
Romer rettens kilder – bør sammenlignes med retsgrundlaget i<br />
landskabslovene.<br />
En vigtig <strong>for</strong>skel mellem dansk ret og romerretten er at lovgivningen spiller en<br />
begrænset rolle i romerretten, som er udviklet i juridisk praksis af prætorer og<br />
jurister.<br />
Dansk ret - landskabslove - senere lovgivning og sent udviklet retsvidenskab.<br />
Romerrettens betydning <strong>for</strong> dansk ret kan nævnes culpa, lex regia.<br />
Den største indflydelse på dansk ret kom igennem den tyske pandektvidenskab,<br />
der havde stor betydning <strong>for</strong> intern dansk rets udvikling og det nordiske<br />
lovsamarbejde.<br />
Vigtigt at <strong>for</strong>stå hierarki. Romerretten kom først, men kanonisk lov er øverst.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 1 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Man taler om Europa og romerretten eller om jus commune <strong>for</strong> at betegne<br />
romerrettens betydning <strong>for</strong> den senere europæiske retsudvikling. Udviklingen<br />
<strong>for</strong>løb dog <strong>for</strong>skelligt i den østlige og vestlige del af romerriget.<br />
Betegnelse <strong>for</strong> den fælles retsopfattelse på grundlag af studier i Romerret,<br />
Kanonisk ret og Naturret.<br />
Corpus juris civilis (ældste romerret, der var <strong>for</strong>beholdt borgerne i byen Rom)<br />
og Corpus juris Canonici<br />
Blev udviklet I middelalderen på grundlag af studier i romerret og kanonisk ret<br />
ved Bologna universitetet.<br />
Kanonisk ret var gældende i alle de ved siden af den verdslige ret. Romerretten<br />
var i flere områder subsidiær gældende ret.<br />
En vigtig <strong>for</strong>skel mellem dansk ret og romerretten er at lovgivningen spiller en<br />
begrænset rolle i romerretten, som er udviklet i juridisk praksis af prætorer og<br />
jurister.<br />
Dansk ret - landskabslove - senere lovgivning og sent udviklet retsvidenskab.<br />
Romerrettens betydning <strong>for</strong> dansk ret kan nævnes culpa, lex regia. Den største<br />
indflydelse på dansk ret kom igennem den tyske pandektvidenskab, der havde<br />
stor betydning <strong>for</strong> intern dansk rets udvikling og det nordiske lovsamarbejde.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 2 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Landskabslovene<br />
Landskabslovene De første skrevne danske retskilder.<br />
Arvebog og<br />
Orbodemål<br />
Gældende i de geografiske områder, som kan henføres under dansk jurisdiktion.<br />
Jurisdiktionerne:<br />
Jylland (+ øerne) Jyske lov (1241)<br />
Sjælland Valdemars Sjællandske Lov og Eriks Sjællandske Lov +<br />
Sjællandske og Skånske Kirkeret.<br />
Skåne Skånske Lov (ca. 1200)<br />
Landskabslovene gjaldt frem til Danske Lov (1683).<br />
Bestod i høj grad af processuelle regler.<br />
Tilregnelse og tilregnelighed omtales ikke Landskabslovene. Ligeledes skelnes<br />
der ikke mellem culpa og hændelighed.<br />
ca. 1170/84<br />
Skånske lov ca. 1215-22<br />
muligvis rigsomfattende<br />
omhandler arveret og ’strafferet’<br />
gælder kun <strong>for</strong> Skåne, men flere af bestemmelserne overføres senere til andre<br />
landskaber/landskabslove.<br />
Udbygger A & O med bestemmelser om person-, familie- og ejendomsret samt<br />
om tyveri og landskabs<strong>for</strong>hold.<br />
Oversættes ca. samtidigt til latin af ærkebiskop Anders Sunesen i hans såkaldte<br />
Parafrase<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 3 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Valdemars<br />
Sjællandske lov<br />
Jyske lov 1241<br />
måske 1220´erne<br />
bygger på A & O, men udvidet med SkL-bestemmelser om person-, familie- og<br />
ejendomsret samt om tyveri og landskabs<strong>for</strong>hold<br />
gælder <strong>for</strong> Sjælland<br />
kommer i en ny sproglig redaktion i sidste halvdel af 1200-tallet<br />
Man må ikke borttestere mere end ½ af ens slægtsarv.<br />
Man må ikke skalpere folk da dette er ærekrænkende.<br />
Man må heller ikke blænde folk, eller hugge deres øre, næse eller overlæbe af,<br />
slå deres tænder ud.<br />
Man må ikke mærke dem som en træl.<br />
Bøden stiger jo større ærekrænkelse der er tale om. Man bøder ikke pga.<br />
erhvervsevnetab.<br />
måske tiltænkt rigsomfattende virkning, men kom kun til at gælde i Jylland<br />
har som den eneste af lovene en <strong>for</strong>tale, hvori det <strong>for</strong>tælles, at loven er givet af<br />
kongen med støtte fra rigets <strong>for</strong>nemmeste mænd<br />
bygger strukturelt på A & O, men med udvidelser fra SkL/VSL<br />
indfører en helt ny procesret, som bygger på den samtidige romersk-kanoniske<br />
procesret med faste, udpegede nævn mm.<br />
er udvidet med en række bestemmelser i perioden 1241-1276<br />
Noget af <strong>for</strong>talen er inspireret af kanonisk ret. (s. 101, 106-107)<br />
- + dødsstraf <strong>for</strong> tyveri.<br />
- Selve <strong>for</strong>talen, s. 109-110.<br />
Fortale:<br />
Fleste sætninger gengivelser af kanonisk ret.<br />
Lov skal vise sandheden ved tvivl<br />
Loven skal passe til landets sædvane.<br />
Der skal være lighed <strong>for</strong> loven.<br />
Kongen kan ikke bare ændre loven.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 4 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Eriks<br />
Sjællandske lov<br />
Kongen skal styre landet, og folk skal adlyde ham, til gengæld vil kongen sikre<br />
freden i landet.<br />
Kongen har sin magt som fuldmagt fra Gud (To-sværds læren)<br />
En række centrale personer bevidner at kongen har givet loven.<br />
Overensstemmelse med Gratians dekret og dermed den kanoniske rets krav om<br />
nedskrivning af den verdslige ret.<br />
Loven:<br />
Kun døbte børn arver. Hvis tvivl er der en <strong>for</strong>modning <strong>for</strong> at barnet er døbt.<br />
Jord skal skødes på tinget: En slags tinglysning.<br />
Tyveri fra kloster kan dødsstraffes af kongens ombudsmand uden dom. Alle<br />
andre må ikke selv dødsstraffe folk da dette er selvtægt.<br />
Man må gerne dræbe sin utro kones elsker (Også i DL 6-12-4)<br />
Grundlag <strong>for</strong> retstilstanden helt frem til Danske Lov (1683)<br />
efter 1241, men før 1320´erne<br />
supplerer VSL og gælder som denne også kun på Sjælland<br />
er løbende udvidet med nye bestemmelser, især om kongens ret til at rejse sag<br />
og modtage bøder<br />
Mand og kone ejer alt halvt.<br />
Mht. til jorden går den i tilfælde af skilsmisse eller død - hvis der ikke er<br />
arvinger -tilbage til manden og konens slægt sådan at hver får så meget som der<br />
har været indbragt.<br />
Arv Arveretten indtog en central placering i landskabslovene, modsat var det med<br />
ægteskabsloven, da denne hovedsageligt var reguleret i kanonisk ret under<br />
kirkens jurisdiktion.<br />
Begreberne ”Fællig” samt ”Hovedlod”:<br />
Fælliget omfattede løsøre, penge og jord.<br />
Hver parts andel i fælliget benævnes hovedlod.<br />
Arvejord er ikke omfattet af fælliget.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 5 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Ordet testamente indgår <strong>for</strong> første gang i dansk ret i <strong>for</strong>bindelse med sjælegaver,<br />
dvs. dødslejegaver i Jyske Lov 3-45<br />
Sjælegaver:<br />
Der kunne disponeres over den halve hovedlod.<br />
Dispositionen over hovedlodden kunne tilsidesættes ved partsed eller nævn.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 6 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Kanonisk ret kap 2 side 64<br />
Oprindelse Startede i 200 tallet<br />
Danmark I DK fik kanonisk ret større betydning end romerret. Kanonisk ret var gældende<br />
Corpus juris<br />
Canonici<br />
i DK, det blev romerretten aldrig.(s. 66)<br />
Danskere i Bologna: Anders Sunesen (som arbejdede med skånsk ret), og Knud<br />
Mikkelsen af Viborg<br />
Betydningen i Danmark også efter re<strong>for</strong>mationen<br />
Universelt system, der gælder i alle katolske lande og som sammen med<br />
romerretten danner grundlaget <strong>for</strong> Jus commune.<br />
Kanonisk ret anerkender ikke et skel mellem en verdslig og en gejslig retsorden.<br />
Lovsamling fra 1582, se under retskilder, hvad den består af. Corpus juris<br />
canonici er Kanoniske rets lovsamlinger (alm. Betegnelse), blev afløst af Codex<br />
juris canonici i 1917 (s. 69).<br />
Retsvidenskab studeret ved universiteterne primært Bologna og Paris.<br />
Var i høj grad influeret af romerretten (s. 69). For at lære kanonisk ret, måtte<br />
man studerer romerretten (s. 66ø-m og 71ø)<br />
Har haft betydning <strong>for</strong> dansk ret på ægteskabsretten, arveretten, kontraktsretten<br />
og processer – se neden<strong>for</strong> Ses bl.a. i <strong>for</strong>talen til Jyske lov.<br />
Afgørelses<strong>for</strong>mer<br />
1) Canones – Beslutninger truffet på kirkelige møder<br />
2) Decretales – Pavelige retsafgørelser<br />
Øverste lovgivende organ i kirken var paven.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 7 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Gratians Munk i Bologna, jf. Bolognaskolen og dens undervisning i Kanonisk ret.<br />
Gratians dekret (1140) – Gratians samling af Kanonisk ret. Gratians dekret: En<br />
af de vigtigste kirkeretlige bøger. Stort set intet vides om Gratian (s. 67-68).<br />
o Delt op i:<br />
- 1. del: Distinctiones (alm. Bestemmelser)<br />
- 2. del: Causae (fiktive retstilfælde)<br />
o Indflydelse ses bl.a. i Jyske lovs <strong>for</strong>tale (1241)<br />
Retskilder 1. Decretales (Pavebreve, hvor paven tog stilling)<br />
Renter -<br />
kontraktsretten<br />
2. Liber extra (fra 1234 - paveligt lovværk uden <strong>for</strong>/ved siden af Gratians<br />
dekret).<br />
3. Gratians Dekret (1140), jf. neden <strong>for</strong> under ”Gratian”<br />
4. Liber sextus (1282 – <strong>for</strong>sættelse af liber extra)<br />
5. Bibelen (udvalgte steder)<br />
6. Canones (Koncilbeslutninger – et koncil er et kirkemøde, hvor tros<br />
spørgsmål bliver afklaret)<br />
7. Clement V’s dekretsamling/Clementiniæ (1317)<br />
Corpus juris canonici består af 2 + 3 + 4 + 7<br />
Kanonisk ret dækker familieret(ægteskab), arv, testamente, åger, gejstlighed og<br />
studenter<br />
Dynamisk retssystem, der blive afgjort ved egne domstole.<br />
Kontraktsret: Usura (Åger), man måtte oprindeligt ikke tjene penge på renter,<br />
udlån osv. (s. 77)<br />
Var som UP afvisende over <strong>for</strong> rentetagning dog med visse undtagelser.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 8 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Efter re<strong>for</strong>mationen:<br />
Den Koldingske Reces art. 77 (efter 1547) anså man ikke længere renter som<br />
stridende mod guds lov og en rentetagning på 5 % tillades.<br />
Rentetagning: Luther oprindeligt modstander af renter. Dog blev det gradvist<br />
acceptabelt. Koldingske reces (1558) tillod 5<br />
% rente, men udtalte at det var imod Guds bud at tage rente. (s. 171-172)<br />
Ægteskabsretten Ingeborg-sagen (fransk konge ville skille fra dansk prinsesse; Paven tillod det<br />
ikke) side 74<br />
Handling:<br />
-1193 bliver Ingeborg og Phillipe-August gift, samme år erklærer ærkebispen af<br />
Reims ægteskabet opløst.<br />
-1195 pave Cølestin erklærer opløsningen ugyldig.<br />
-1196 Phillipe-August trodser dommen og gifter sig på ny (bigamist!).<br />
-1198 Innocens kræver Ingeborg genindsat som dronning<br />
-1199 Interdikt (gudstjeneste<strong>for</strong>bud) over Frankrig.<br />
-1200 Ingeborg fængslet.<br />
-1203 Ingeborg klager til paven.<br />
-1208 Opløsningsprocessen genoptages. Phillipe-August hævder ægteskabet<br />
ikke er fuldbyrdet, Ingeborg at det er fuldbyrdet.<br />
-1212 Paven nægter at opløse ægteskabet.<br />
-1213 Ingeborg genindsættes som dronning (Phillipe-August anerkender<br />
ægteskabets gyldighed).<br />
-1223 Phillipe-August dør.<br />
-1237 Ingeborg dør.<br />
Ægteskabsret (s. 72-73):<br />
o Kanonisk ret (aftale mellem mand og hustru)<br />
o Romerret (fader arrangerede) dette udgangspunkt gjaldt også <strong>for</strong><br />
sædvaneretten rundt om i Europa.<br />
Ægteskabet var et sakramente<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 9 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Ugyldigt / Ægteskabshindringer:<br />
● Slægtskab (4. led) ● Tvang<br />
● Vildfarelse ● Impotens<br />
● Viljesmangel ● Ikke fuldbyrdet<br />
● Kristen med vantro ● Med gejstlig el. nonne<br />
Skilsmisse- Ikke mulig<br />
Separation - Ved ægteskabsbrud<br />
Ophævelse - Hvis begge gik i kloster<br />
Sagerne blev ført ved gejstlige domstole, sprog latin<br />
hjemmel: kanonisk ret.<br />
Arveretten Kanonisk ret fik testamentet fra romersk ret. (s. 76)<br />
De 2 sværd Jesus havde bebudet, at apostlene var i besiddelse af begge sværd, og de<br />
Hvordan<br />
adskiller dansk<br />
ret FØR<br />
re<strong>for</strong>mationen<br />
sig fra kanonisk<br />
ret<br />
katolske præster efterfølgere af dem – præsterne havde nu lånt det ene sværd til<br />
verdslige øvrighed, der stadig skulle følge kirkens anvisninger K17.<br />
Luther <strong>for</strong>kastede denne katolske lære, han ønskede adskillelse af de 2<br />
øvrigheder, de havde hver deres særlige legitimitet, men var uafhængige –<br />
begge afledte magt fra Gud og var <strong>for</strong>pligtet over<strong>for</strong> Gud.<br />
Opgaverne er <strong>for</strong>skellige og må ikke blandes, Kirken har ordet og det verdslige<br />
regimente sværdet/magten som sit værktøj. Men begge regimenter skal<br />
respekteres af den kristne.<br />
Kanonisk ret opbygget med <strong>for</strong>billede i romerretten.<br />
Kanonisk ret flerhed af retskilder, både paven og koncilier havde<br />
lovgivningskompetence. Den danske konge skulle have samtykke fra<br />
landstingene/danehoffet/rigets bedste mænd<br />
Dansk ret er landskabslovene<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 10 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Domstole før re<strong>for</strong>mationen<br />
Herredsting Landet var inddelt i retskredse med eget Herredsting (Herredsting virkede først<br />
og fremmest som det, vi i dag kender som byretter).<br />
herrederne = mindre retlige enheder inden <strong>for</strong> landskabet, hvor hvert herred<br />
havde et herredsting (der fra 1400-tallet blev ledet af en herredsfoged); i nogle<br />
tilfælde kunne særligt alvorlige retstvister, der ikke fandt en afgørelse her,<br />
’overflyttes’ til afgørelse ved landstinget<br />
Ingen rekursadgang fra Herredsting til Landsting<br />
Tamperretter Betegnelse <strong>for</strong> blandede domstole, der tog sig af ægteskaber<br />
Tamperretterne ophævedes i 1797.<br />
gejstlige domstole i bispebyerne (især med særlige tamperetter om ægteskaber<br />
efter re<strong>for</strong>mationen)<br />
Landstinget Situeret i Viborg, Ringsted og Lund var fælles <strong>for</strong> hele landet.<br />
landskaberne = store retlige og administrative enheder, der dækkede hhv.<br />
Skåne, Sjælland (med samme lov <strong>for</strong> Lolland-Falster og Møn fra 1282) og<br />
Jylland (med samme lov <strong>for</strong> Fyn) og hvor sager kunne <strong>for</strong>elægges landstinget i<br />
hhv. Lund, Ringsted og Viborg samt indtil 1681 de mindre landsting <strong>for</strong><br />
Lolland-Falster, Møn og Langeland (fra ca. 1300 var dommeren kgl. udpeget)<br />
Ingen rekursadgang fra Herredsting til Landsting<br />
Retterting i løbet af 1300-tallet fik kongen så megen magt, at han kunne oprette sit eget<br />
Stadsret -<br />
Rådstueret<br />
Side 140<br />
retterting, der med tiden kom til at fungere som sidste instans i alle sager<br />
Købstæderne begynder at dukke op i 1200-tallet med særlige privilegier og en<br />
strengere og mere handelsorienteret ret, der nedskrives i de såkaldte<br />
’stadsretter’.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 11 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Den første stadsret i København er i 1254<br />
– bytinget var den instans, der som udgangspunkt afgjorde retstvister, men<br />
mange steder indførtes et ’byråd’ af særligt magtfulde, som med deres<br />
’rådstueret’ konkurrerede med bytinget (der blev ledet af en kgl. eller biskops<br />
byfoged)<br />
Dog kun indtil 1600<br />
Birketing birketing på kongelige og adelige slotsområder = havde særligt privilegium med<br />
de såkaldte ’gårdsretter’ (byerne var som sådan også undtaget landskabernes<br />
almindelige ret og kan der<strong>for</strong> også opfattes som birketing ved at have en<br />
særstatus inden <strong>for</strong> herredet/landskabet)<br />
Bytinget afholdtes på torvet. (s. 178), Birk: Område uden<strong>for</strong> herreder, kongelige<br />
og adelige.<br />
Kirken Kirken havde sine egne domstole. Biskoppen var almindeligvis dommer. (s.<br />
Bevisret i stedet<br />
<strong>for</strong> bevisbyrde<br />
66n)<br />
UP: Sagsøgte skal føre bevis <strong>for</strong> sin uskyld, dvs. negativ bevisførelse.<br />
Ingen adgang til modbevis.<br />
Bevismidler Partsed med mededsmænd<br />
Tylvtered<br />
Kirkelig modstand mod ovenstående, idet kanoniske bevisregler hvilede på<br />
vidner og dokumenter, f.eks. jernbyrd.<br />
Jernbyrd erstattedes omkring 1200-tallet af nævnsproceduren<br />
Kongens sandemænds ed (som var bindende <strong>for</strong> domstolene) kunne<br />
tilsidesættes af biskoppen og 8 af byens bedste/pålideligste mænd<br />
Straffe<strong>for</strong>mer Bod (hyppigst anvendte <strong>for</strong>m)<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 12 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Dødsstraf (tyveri)<br />
Frihedsstraf (ukendt og anvendtes følgelig ikke)<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 13 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Domstolen efter re<strong>for</strong>mationen<br />
Retlige instanser Da byerne udskiltes fra Herrederne fik de egne Byting og Rådsstueretter, som<br />
var sideordnede.<br />
landskaberne<br />
store retlige og administrative enheder, der dækkede hhv. Skåne, Sjælland (med<br />
samme lov <strong>for</strong> Lolland-Falster og Møn fra 1282) og Jylland (med samme lov<br />
<strong>for</strong> Fyn) og hvor sager kunne <strong>for</strong>elægges landstinget i hhv. Lund, Ringsted og<br />
Viborg samt indtil 1681 de mindre landsting <strong>for</strong> Lolland-Falster, Møn og<br />
Langeland (fra ca. 1300 var dommeren kgl. udpeget)<br />
herrederne<br />
mindre retlige enheder inden <strong>for</strong> landskabet, hvor hvert herred havde et<br />
herredsting (der fra 1400-tallet blev ledet af en herredsfoged); i nogle tilfælde<br />
kunne særligt alvorlige retstvister, der ikke fandt en afgørelse her, ’overflyttes’<br />
til afgørelse ved landstinget<br />
købstæderne<br />
begynder at dukke op i 1200-tallet med særlige privilegier og en strengere og<br />
mere handelsorienteret ret, der nedskrives i de såkaldte ’stadsretter’ – bytinget<br />
var den instans, der som udgangspunkt afgjorde retstvister, men mange steder<br />
indførtes et ’byråd’ af særligt magtfulde, som med deres ’rådstueret’<br />
konkurrerede med bytinget (der blev ledet af en kgl. eller biskops byfoged)<br />
birketing på kongelige og adelige slotsområder<br />
havde særligt privilegium med de såkaldte ’gårdsretter’ (byerne var som sådan<br />
også undtaget landskabernes almindelige ret og kan der<strong>for</strong> også opfattes som<br />
birketing ved at have en særstatus inden <strong>for</strong> herredet/landskabet)<br />
kongens retterting<br />
i løbet af 1300-tallet fik kongen så megen magt, at han kunne oprette sit eget<br />
retterting, der med tiden kom til at fungere som sidste instans i alle sager, se<br />
også neden<strong>for</strong><br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 14 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
gejstlige domstole<br />
i bispebyerne (især med særlige tamperetter om ægteskaber efter re<strong>for</strong>mationen)<br />
Vidner I løbet af det 16. århundrede udvikledes et appelsystem i <strong>for</strong>bindelse med<br />
Kongens<br />
Retterting<br />
Vidnes bevisets stigende betydning<br />
Krav om der på Tinget altid skulle være et antal personer, som agerede som<br />
vidner på Tinget. Disse kaldtes Tinghører eller Stokkemænd.<br />
Kongen var højeste domsmyndighed. Udøvelsen af denne skete i fællesskab<br />
med Rigsrådet på Kongens Retterting (<strong>for</strong>løber <strong>for</strong> Højesteret).<br />
Højesteret oprettedes i 1661<br />
Arbejdet i Højesteret <strong>for</strong>egik uafhængigt af kongen, om end der ikke var nogen<br />
<strong>for</strong>mel magt<strong>for</strong>deling mellem de to.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 15 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Middelalderen Kap 3 i DT side 88<br />
Periode Fra 1200 til 1500 I Danmark senere middelalder end resten af verden, hvor den<br />
starter år 1000<br />
Retskilder De primære retskilder i middelalderen er sædvane. Det at lovene nedskrives<br />
Inspirationskilder<br />
til middelalder ret<br />
hjælper blot til med at huske pligterne, nedskrivningen muliggør en statisk ret,<br />
men retten blev også præget af den lokale sædvaneret tilsat lidt fra kanonisk ret<br />
og lidt fra romers ret. Der skiftes til fokusering på territoriet frem <strong>for</strong><br />
persongrupper.<br />
Augustins De Civitate Dei fra 400-tallet<br />
ideologien om ’de to sværd’, dvs. den åndelige og den verdslige fyrste, der<br />
samarbejder til den kristne menigheds bedste<br />
Isidor af Sevillas Etymologiae fra 500-tallet<br />
om rettens og lovens væsen og karakteristika<br />
¨<br />
Gratians Dekret fra 1139-59<br />
første autoritative samling og harmonisering af kanonisk ret<br />
Liber Extra fra 1234<br />
opsamling og harmonisering af pavelige dekreter udstedt siden Gratians Dekret<br />
samt almindelig offentliggørelse af de fleste bestemmelser fra Det fjerde<br />
Laterankoncil, der blev afholdt i 1215<br />
løbende udstedte pavelige dekreter og mere indirekte den antikke romerret,<br />
som der blev undervist i ved universiteterne i Sydeuropa, og som indirekte<br />
sneg sig ind via kanonisk ret<br />
de gamle traditioner og sædvaner<br />
ny kongelig lovgivning eller kompromisser mellem kongen og retskyndige<br />
stormænd fra landskabet<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 16 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Erik Glippings<br />
håndfæstning<br />
Baggrund:<br />
Politisk uenighed ml. ledende stormænd og kongen, køreplan <strong>for</strong> hvordan<br />
<strong>for</strong>holdet ml. konge og de øverste i landet skulle være.<br />
Danmarks første uofficielle grundlov<br />
Kongemagten var stærk under Valdemar tiden, men svækkedes efter.<br />
Samarbejdet ml. kongen og kirken byggede på en opfattelse fra starten af det 5.<br />
årh. (gudsstaten) (s. 111)<br />
Så kom Erik Glippings håndfæstning (1282) s. 142-145<br />
Kongen betydeligt svækket<br />
• Pligt til at indkalde Danehof. (sidst afholdt 1413),<br />
• Begrænsning af kongens ret til anvendelse af kongebreve.<br />
- Kongen havde efter kirkelig opfattelse pligt til at opretholde fred og<br />
retfærdighed (s. 106n-107ø).<br />
Ad ”Danehoffet”:<br />
Kongen <strong>for</strong>pligtedes til at indkalde Danehoffet til <strong>for</strong>samling.<br />
De havde kompetence til at kræve kongen stillet til regnskab <strong>for</strong> sin<br />
embedsførelse, jf. MAL § 5, stk. 1.<br />
Ad ”Kongebreve”:<br />
Kongens befaling om at rette <strong>for</strong> sig (kunne alene udstedes på grundlag af<br />
<strong>for</strong>udgående dom i en sag).<br />
Kongen lover at holde Valdemars love, og tilbagekalder alt der er udsted i<br />
modstrid hermed (viser at stormænds privilegier var knyttet til gamle love)<br />
herefter nævnes en lang række tilbagekaldelser og opremsninger af hvad der nu<br />
glæder: Bl.a.<br />
• Man skal ikke længere betale skat udover sit herred (administrativ<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 17 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
”Manddrabs<br />
<strong>for</strong>ordning” i<br />
Europa<br />
Manddrabs<br />
<strong>for</strong>ordningen I<br />
Danmark<br />
landskabsenhed)<br />
• Ikke længere tvangsarbejde.<br />
• Ikke længere tvangsgaver.<br />
• Privilegier skal være i kraft, og kan kun ved de periodiske<br />
stormænds<strong>for</strong>samlinger tages tilbage.<br />
• Købmænd beholder også deres privilegier.<br />
• Kirkens frihed ubeskåret.<br />
Indhold<br />
§ 1. Hof skal holdes en gang om året (senere danehof).<br />
§ 2. Ingen må fængsles uden at have været <strong>for</strong> en dommer, med mindre man<br />
tilstår el. gribes på fersk gerning.<br />
§ 3. Ingen straf uden love.<br />
§ 4. Landskabslovene (Kong Valdemars love) skal overholdes og nyere<br />
lovgivning, der krænker dem, skal tilbagekaldes.<br />
§§ 7-8. Bøndernes afgifter og arbejdsbyrder skal nedsættes til 1241-niveauet.<br />
§ 13. Forbud mod konfiskation af ejendom, med mindre det sker efter en dom<br />
<strong>for</strong> majestæts<strong>for</strong>brydelse.<br />
I 1235 <strong>for</strong>eslog Frederik 2. en landefred, der satte grænserne <strong>for</strong> retten til at<br />
føre private fejder. Grundlaget var baseret på at kejseren eller kongen sammen<br />
med kirkens opbakning giver en styrkelse af rigets centralmagt.<br />
Den ligner manddrabs<strong>for</strong>ordningen i Danmark af 1200, idet krænkeren fik hele<br />
samfundet imod sig, ikke kun den krænkedes slægt.<br />
Tidligere havde lovgivning fra kongen stødt på folkets modstand, idet loven<br />
ansås at stamme fra Gud og ikke kongen, men der sker en ændring i 1200, hvor<br />
kongen har større held med selvstændig lovgivningsmyndighed.<br />
Kongen havde til opgave at søge at opnå <strong>for</strong>lig mellem de implicerede slægter,<br />
f.eks. ved betaling af bod i stedet <strong>for</strong> hævndrab.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 18 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
side 100 - 106 Selvtægt efter modtagelse af bod straffedes med fredløshed.<br />
Den Københavnske reces (1537)<br />
Kongen handler direkte på guds vegne. Dødsstraf indføres pga.<br />
manddrabs<strong>for</strong>ordningens ineffektivitet.<br />
Love i Danmark Landskabslovene: Jyske lov, Skånske lov, Valdemars og Eriks sjællandske<br />
Straf og<br />
erstatning side<br />
112- 117<br />
love.<br />
o Disse blandede ny og gammel ret (s. 96).<br />
o Danmark fik først retsenhed i 1600-tallet (1683). (s. 94)<br />
o Jyske lov citerer både Gratians dekret og Liber extra.<br />
o Fortalen til Jyske lov siger at loven skal være ærlig, retfærdig, nyttig, klar.<br />
o Landskabslovene indeholdte bl.a. strafferetlige bestemmelser, processuelle<br />
regler, familie- og arveret og fast ejendoms-bestemmelser.<br />
Jyske Lov:<br />
- Noget af <strong>for</strong>talen er inspireret af kanonisk ret. (s. 101, 106-107)<br />
- + dødsstraf <strong>for</strong> tyveri.<br />
- Selve <strong>for</strong>talen, s. 109-110.<br />
- Sondring ml. retsbrud begået med vilje eller vådesværk (uden <strong>for</strong>sæt eller af<br />
dyr og livløse ting). Skyldes indflydelse fra den kirkelige skyldslære. (s. 112,<br />
114)<br />
- Minus sondring mellem hændeligt og uagtsomt, altid krav på oprejsning.<br />
- Ran = åbenlys tilegnelse af en andens ting = bøde på 3 mark. (s. 117)<br />
- Tyveri = i det hemmelige = dødsstraf, dog senere kun værdi over ½ mark. (s.<br />
117)<br />
Jernbyrd side 122 Oprindelsen til jernbyrd i Danmark kendes ikke, på de IV. Laterankoncil i<br />
1215 blev det <strong>for</strong>budt gejstlige at medvirke<br />
- Valdemar afskaffede jernbyrd ved en jernbyrds<strong>for</strong>ordning. (ca.1215), efter<br />
IV. Laterankoncil<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 19 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Ægteskab side<br />
126- 140<br />
Udg. Pkt.: Partsed, med mededsmænd.<br />
- Eksisterede indtil 1500-årene (<strong>for</strong>melt indtil DL)<br />
- 3 <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> jernbyrd i Skånske Lov: Skudsjern, trugsjern og skrå. (s. 120n-<br />
121)<br />
Nævnsproceduren (trådte i kraft i stedet <strong>for</strong> jernbyrd) (s. 123n-125):<br />
- Faste nævn kun brugt i Jylland.<br />
o Ransnævninger: Valgt <strong>for</strong> et år ad gangen, og deltog ved sager om ran, tyveri<br />
- Sandemænd: Medvirkede i visse sager. 8 i hvert herred, og afgørelse ved<br />
flertal.<br />
Arv side 129 Arveret:<br />
- Ringe mulighed <strong>for</strong> tvangsfuldbyrdelse.<br />
o Mandhelg (=ret til at være part i rets<strong>for</strong>hold) kunne mistes.<br />
- Landskabsloven: Kun få regler om ægteskab og opløsning.<br />
- Kanonisk ægteskabsopfattelse blev den udbredte, anliggende ml. 2 som vil<br />
giftes. Før anliggende ml. slægterne (s. 128).<br />
o Sjælegaver kun med samtykke fra manden.<br />
o Testamente kendes fra romerretten.<br />
o I middelalderen blev de fleste bønder fæstebønder (=betalte landgilde <strong>for</strong> at<br />
bo på en gård, og dyrke jord)<br />
- Stirpalgrundsætningen blev anerkendt i Jyske Lov (s. 130) gælder stadig i<br />
dag, jf. Arvelovens § 1.<br />
Arveretten indtog en central placering i landskabslovene, modsat var det med<br />
ægteskabsloven, da denne hovedsageligt var reguleret i kanonisk ret under<br />
kirkens jurisdiktion.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 20 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Ordet testamente indgår <strong>for</strong> første gang i dansk ret i <strong>for</strong>bindelse med<br />
sjælegaver, dvs. dødslejegaver i Jyske Lov 3-45<br />
Sjælegaver:<br />
Der kunne disponeres over den halve hovedlod.<br />
Dispositionen over hovedlodden kunne tilsidesættes ved partsed eller nævn.<br />
Fællig:<br />
Formuefællesskab inden <strong>for</strong> husholdningen, råderum: Løsøre og købejord.<br />
Ordningen ophørte 1547.<br />
Hovedlod:<br />
Fordelingsnøgle ved arvedeling og donationer. Hovedregel: Mænd tog dobbelt<br />
af kvinder.<br />
Magna Carta Side 143<br />
Donationer: Tilladte maksimum ½ hovedlod. (de havde betydning <strong>for</strong> kirken –<br />
Synds<strong>for</strong>ladelse gives bl.a. ved donationer → kirken vokser voldsomt<br />
Blev i 1215 givet som frihedsbrev af den engelske kong Johan. Fra dette<br />
frihedsbrev sammen med Erik Glippings håndfæstning går en lige linie til<br />
sener menneskerettighedserklæringer.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 21 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Re<strong>for</strong>mationen kap 4 i DT side 148<br />
Periode 1500 og 1600 tallet<br />
Corpus juris civilis<br />
efter re<strong>for</strong>mationen<br />
Grevens fejde 1533-1536<br />
Re<strong>for</strong>mationen breder sig fra 1420-1530, slår igennem i DK i 1536<br />
Under indtryk af renæssancens <strong>for</strong>kærlighed <strong>for</strong> antikkens sprog og<br />
skriftlige kilder og re<strong>for</strong>mationens ønske om at gå tilbage til de<br />
oprindelige kilder og ikke tage hensyn til alle nyere tolkninger (hvilket<br />
hos re<strong>for</strong>misterne betyder pavens udlægning af Guds ord i løbet af<br />
middelalderen) udvikles også en ny, tilsvarende retsvidenskabelig<br />
retning, der ønsker at se bort fra de middelalderlige tolkninger af<br />
romerretten (dvs. at se bort fra glossatorernes og især kommentatorernes<br />
arbejde) og tolke Corpus Juris Civilis ud fra dens egen tid og egne<br />
<strong>for</strong>udsætninger. Denne nye retning, der overvejende har sit tyngdepunkt i<br />
Frankrig, betegnes som ’den galliske sædvane’ (mos gallicus) i fht. ’den<br />
italienske sædvane’, som vi kender den fra middelalderens skolastik.<br />
Borgerkrig mellem katolikkerne og protestanterne, der ledte op til<br />
re<strong>for</strong>mationen. Herefter stod kongemagten stærkt.<br />
Grevens fejde Blodig borgerkrig i DK. Lutheranerne (Christian III) vandt<br />
& re<strong>for</strong>mationen indførtes<br />
Domme Guldkædedommene (1590) -> Grundlaget <strong>for</strong> DL 5-8-12 og 5-7-4, om<br />
vindikation. (s. 179-180)<br />
Ældre dansk ret bygger <strong>for</strong>mentligt på et vindikations princip.<br />
I Guldkæde dommen fra 1590 blev vindikation lagt til grund <strong>for</strong><br />
afgørelsen i modsætning til Rådstue retten, der anvendte ekstinktions<br />
som princip.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 22 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Danske Lov er baseret på et vindikationsprincip.<br />
I Romerretten: Ubi rem meam invenio, ibi vindicio – hvor jeg finder min<br />
ting, der vindicerer jeg.<br />
Re<strong>for</strong>mationen Re<strong>for</strong>mationen (1536)<br />
Genoplivelse af tanken om guddommelig indstiftelse af kongens embede.<br />
Styre<strong>for</strong>m er Monarchia Mixta, dvs. en dualistisk styre<strong>for</strong>m, hvor<br />
monarken styrede landet men måtte dele sin magt med andre.<br />
Ad ”andre”:<br />
Ifølge håndfæstningen skulle kongen regere i samråd med rigsrådet.<br />
Parallel til nutid: GRL § 3, 1. pkt. hvorefter den lovgivende magt udgøres<br />
af<br />
regeringen sammen med Folketinget.<br />
Skilsmisser anerkendes delvist.<br />
Mere fokus på Romerretten. Kanonisk ret er ikke længere direkte<br />
gældende.<br />
o Kongemagten stod stærkt. Rigsrådet svækket og katolske biskopper sat<br />
ud af spillet.<br />
o Kongeembeddet blev arveligt (tidl. Valgkongedømme) (s. 152)<br />
- Monarchia Mixta: Fra 1500 . 1600-tallet, måtte kongen dele sin magt<br />
med rådet (s. 152).<br />
o Kongen udnævnte selv råd og rigsembedsmænd, den <strong>for</strong>nemste var<br />
rigshofmesteren. Derudover<br />
kansler og rigsmarsk (militær og adel) (s. 152-153)<br />
o Rigsrådet indkaldtes kun i perioder.<br />
- Håndfæstninger (= principper <strong>for</strong> regeringsførelse)<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 23 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Rennæcancen 1536 i<br />
Danmark<br />
- Koldingske reces (1558)<br />
o Baggrund: Mangelfuldt administrativt system<br />
o Chr. III samlede tidligere recesser, og ville skabe tidssvarende<br />
lovgivning.<br />
o Lovgivningsarbejde <strong>for</strong>tsatte under Frederik II<br />
Re<strong>for</strong>mation i 1536 medfører at kanonisk ret <strong>for</strong>melt mister sin<br />
gyldighed, i stedet skulle bibelen være retskilde.<br />
Formelt <strong>for</strong>di århundredes påvirkning fra romersk og kanonisk ret ikke<br />
sådan lod sig fjerne.<br />
Re<strong>for</strong>mation mindsker Europæisk trosfællesskab og dermed kontakten til<br />
andre lande end dem man var i kulturel <strong>for</strong>bindelse med (dvs. først og<br />
fremmest Tyskland)<br />
Kongen styrkes da kirken svækkes, og som følge deraf begynder han at<br />
udstede rigslove (recesser) som skaber retsenhed i perioden frem til<br />
Danske Lov i 1683.<br />
Christian III: Københavnske reces (1547) og Dronningborgske reces<br />
(1551)<br />
Frederik II: Ordinans om Ægteskabssager (1582)<br />
Øget indflydelse fra tysk-romersk ret da konger var opdraget eller født i<br />
tyskland og da embedsmændende hovedsageligt var tyskere.<br />
Norge bliver dansk provins i 1536.<br />
Christian IV (1596 – 1648) udsteder norske lov i 1604: Der var ikke så<br />
mange adelsmænd i Norge der kunne brokke sig over at deres privilegier<br />
blev gået <strong>for</strong> nær. Dette var der i Danmark og der<strong>for</strong> var det ikke muligt<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 24 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
at lave en stort anlagt kodifikation her.<br />
Christian IV’s engagement i trediveårskrigen går mildest talt dårligt og<br />
landet kommer svækket ud af krigen, modsat Sverige der af denne grund<br />
knyttet tættere bånd til kontinentet sådan at der her kommer en øget<br />
retsvidenskabelig aktivitet (fx bliver S. Pufendorf knyttet til universitetet<br />
i Lund) Man kan på den baggrund tale om egentlig svensk reception af<br />
romerretten.<br />
Frederik d. III (1648 – 1670) stiger i anseelse efter at han blev i<br />
København efter at svenskeren belejrede byen i 1658 – 1659.<br />
Adelen var svækket efter trediveårskrigen, alle kunne se at rigets<br />
overlevelse ikke skyldtes adelen.<br />
Enevoldsarveregeringsakten 10-I-1661: Vejen banet <strong>for</strong> enevælden, i og<br />
med at stænderne giver kongen arveret og alle stænder rettigheder.<br />
Højesteret afløser det kongelige retterting II-1661: Kongen fører <strong>for</strong>sædet<br />
og er dermed lig med den dømmende magt.<br />
Christian d. V’s Danske Lov: 1683<br />
Ajourføring af de almindelige love var nødvendig <strong>for</strong> at fjerne adelige<br />
privilegier.<br />
Processen revideret efter romerretten.<br />
Formålet var mere at styrke kongen end at lave lovgivning., dvs.<br />
kodificere den lov der ikke er imod kongen.<br />
Re<strong>for</strong>m i og med den skabte <strong>for</strong>mel retsenhed – dog ikke gyldig i<br />
hertugdømmerne (Slesvig og Holsten)<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 25 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Den danske stat en realitet hvis man bruger Bodins statsdefinition.<br />
Skulle egentlig også gælde <strong>for</strong> Norge, men dette blev afværget.<br />
Domstole - I middelalderen gik domsmagten fra tings<strong>for</strong>samlingen til en af kongen<br />
udnævnt embedsmand (oftest en adelig).<br />
- Oprindelig dømte han med de tilstede værende på tinge, men efter<br />
slutningen af det 16. årh., dømte han alene. Samtidig udvikles et<br />
appelsystem i det 16. årh. (s. 176)<br />
- 1805: Landstingene erstattedes af landsoveretter. Oprindelig ikke tale<br />
om appelordning.<br />
- 1551: Påbudt at føre tingbog ved tingene<br />
- 1635: Forordning gjorde rets<strong>for</strong>handlinger offentlige<br />
- Birkene på landet havde egne birketing, der ledtes af en birkefoged.<br />
Bytinget afholdtes på torvet. (s. 178)<br />
o Birk: Område uden<strong>for</strong> herreder, kongelige og adelige.<br />
- Den øverste dommer blev kongen, som udøvede domsmyndigheden<br />
sammen med rigsrådet på kongens retterting. (s. 179)<br />
- 1661: Højesteret oprettedes<br />
- Igen professionelle jurister i DK<br />
- 1617: Hekseprocesser og trolddoms<strong>for</strong>ordning (sidste heksebehandling<br />
i DK: 1693)<br />
- Mange nye love under Christian 4. og kansler Christen Friis.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 26 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Fra re<strong>for</strong>mationen og frem, var lovgivningen utilstrækkelig, og blev<br />
suppleret af sædvaner og retspraksis (s. 184)<br />
Lovgivning Den danske konge såvel som protestantiske fyrster savnede efter<br />
Magt hierarkiet Kongen<br />
re<strong>for</strong>mationen lovregler på mange områder, idet kirkelige regler ikke<br />
længere fandt anvendelse. Der<strong>for</strong> benyttede man i stort omfang mosaisk<br />
ret, som man fandt udtrykt i Biblen. Biblen var efter Re<strong>for</strong>mationen<br />
tilgængelig <strong>for</strong> en langt større kreds<br />
Christian IV som lovgiver (s. 189-194)<br />
Lovgivningen var i hans tid et vigtigt instrument. 30-40 nye love om året<br />
(meget på dette tidspunkt).<br />
- Lov om tjenestefolk og løsgænger (1619) (s.190).<br />
- Renter sat op til 6% (fra 5) (s.190).<br />
- Gældlove, hvor romerretten var <strong>for</strong>billede (s.191ø).<br />
- Ny arvelov (1632) (s.192).<br />
- Tyveri: Minus dødsstraf <strong>for</strong> først gangs tyveri (1636). (s.192)<br />
- Første lov om advokater (1638)<br />
Også andre steder end i DK:<br />
- Kong Christian IV.s Norske Lovbog (1604)<br />
→ Ret til selv at udnævne sine råd og rigsembedsmænd, der sammen<br />
med rigsrådet bistod kongen i <strong>for</strong>valtningen og retsplejen.<br />
Rigshofmesteren<br />
→ Kongens almindelige sted<strong>for</strong>træder.<br />
Kansleren<br />
→ Rigsembedsmand, igennem kancelliet gik al korrespondance til hoffet.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 27 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Den Københavnske<br />
reces<br />
Strafferet under<br />
re<strong>for</strong>mationen<br />
4)Rigsmarsken<br />
→ Adelens repræsentant i Rigsrådet.<br />
Den Københavnske reces (1547)<br />
Kongen handler direkte på guds vegne. Dødsstraf indføres pga.<br />
manddrabs<strong>for</strong>ordningens ineffektivitet.<br />
Man må beholde det man har hvis man har det længe nok.<br />
Hævd over 20 år.<br />
Svarer til DL 5-6-1.<br />
Hvis kongen ikke straffede, straffede Gud rigerne (art. 5).<br />
Kollektiv bodsbetaling ved drab tvang uskyldige slægtninge til at betale<br />
og fik folk til at begå drab <strong>for</strong> ringe årsag. Der<strong>for</strong> <strong>for</strong> bønder og borgere<br />
skulle der bødes liv <strong>for</strong> liv, og drabsmandens hovedlod skulle deles<br />
mellem kongen og den dræbtes nærmeste arving (art. 7).<br />
Dødsstraf <strong>for</strong> adelige først anerkendt i 1500-tallets slutning.<br />
Det gamle testamente ansås som Jus Divinum og Mosaisk ret fandt der<strong>for</strong><br />
anvendelse som lovgivningsmønster.<br />
Strafferetten skærpedes:<br />
Mosaisk ret<br />
Talionsprincippet<br />
Straffen <strong>for</strong> sædeligheds<strong>for</strong>seelser blev skærpet.<br />
Strafferetlige begrundelser:<br />
Pligt at adlyde øvrigheden, da den var indstiftet af Gud.<br />
Guds <strong>for</strong>tørnelse, straffede man ikke dem, der brød hans bud, ville han<br />
lade det regne med ulykker over riget.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 28 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Ad ”Mosaisk ret”:<br />
Tallionsprincippet, jf. Hamurabis Lov (1800 f.Kr.) – De 10 bud førte til<br />
strafskærpelse, jf. Den Københavnske reces (1537) straks oven <strong>for</strong>.<br />
Dekalogen (= de ti bud) blev indført som inddelingsgrundlag af<br />
strafferetten. Mosaisk ret<br />
havde således stor betydning <strong>for</strong> retsopfattelsen, og præger både<br />
landskabslovene og nutidens strafferet.<br />
- Talionsprincippet (= øje <strong>for</strong> øje) fik i DK ingen indflydelse uden<strong>for</strong><br />
manddrabs<strong>for</strong>brydelsen.<br />
Genoplivelse af den teokratiske tanke om den guddommelige indstiftelse<br />
af kongens embede. (s. 165)<br />
- Dødsstraf som alm. Straf <strong>for</strong> drab.<br />
- De 10 bud inddelingsgrundlag <strong>for</strong> juridiske fremstillinger af<br />
strafferetten fra d 16. og 17. årh. (s. 165).<br />
- Mosaisk ret stor indflydelse, (s. 168-170)<br />
Hekse Den koldingske recess fra 1558 bygger på den ældre <strong>for</strong>ordning af 1547,<br />
Trolddoms<br />
<strong>for</strong>ordningen<br />
var med til at holde antallet af trolddomssager nede. Personer der var<br />
dømt <strong>for</strong> trolddom kunne ikke vidne mod andre. En anden bestemmelse<br />
var, at tortur ikke måtte anvendes før efter domfældelse, hvilket menes at<br />
være blevet respekteret. Man mener at det maks. Er 1000 mennesker der<br />
er blevet brændt i Danmark.<br />
Sondring over trolddom DT 186.<br />
Forordningen skelner mellem, ’sort’ og ’hvid’ magi.<br />
’Hvid’ magi: ”Kloge koner”, naturmedicin, håndspålæggelse osv.<br />
Straffen: Adel: rigsrådet skulle dømme.<br />
Ikke-adel: Forbrudt hovedlod + <strong>for</strong>visning.<br />
’Sort’: Djælvepagten.<br />
Straffen: Bålet.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 29 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Regulering før 1617:<br />
”En troldkvinde må I ikke lade leve.” 2. Mosebog, 22.18.<br />
Jyske Lov: Den anklagede skal dømmes ved ed af kirkenævn - 15 mænd<br />
fra sognet.<br />
Forbuddet mod tortur af anklagede før efter domsfældelse. Forbud mod<br />
at anklage nogen efter trolddomsdømtes udsagn. Koldingske reces 1558,<br />
art. 19.<br />
Alle dødsdomme <strong>for</strong> trolddom skulle prøves ved landsdommeren <strong>for</strong>di:<br />
”Det tit og ofte er blevet befunden (sket), at de, som så er blevet<br />
oversvoret (af nævnet) og rettet (henrettet), haver været uskyldige.”<br />
Kalundborgske Reces 1576, kap. 8.<br />
Hekseprocesser. Processerne ophørte i slutningen af samme århundrede.<br />
s. 184-189<br />
- Havde fundet sted i det små siden re<strong>for</strong>mationen, men kulminerede ved<br />
<strong>for</strong>ordningen i 1617. (s. 185)<br />
- Trolddomssager blev afgjort at et kirkenævn (15 nævninge), men blev<br />
ændret i 1576 => Kunne ikke dømmes til døden før prøvet af en<br />
landsdommer (betød at ~½ blev frifundet). (s. 184-185)<br />
- Minus brug af tortur.<br />
Universiteterne Ændringer på universitetet (s. 155-159). Gamle universitetsdestinationer<br />
erstattet.<br />
Renter Luther oprindelig modstander af renter. Dog blev det gradvist<br />
acceptabelt.<br />
Koldingske reces (1558) tillod 5 % rente, men udtalte at det var imod<br />
Guds bud at tage rente. (s. 171-172)<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 30 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Ægteskab Efter protestantisme var ægteskabet intet sakramente, og skilsmisse<br />
anerkendtes i et vist omfang. Luther afviste en kirkeret. (s. 173)<br />
- Ægteskabsordinansen (1582) (s. 174):<br />
o Trolovelse skulle ske med vidner<br />
o Forbudt at have samleje før vielse<br />
o Indeholdt skilsmisseregler (fx ved ægteskabsbrud, impotens,<br />
landflygtighed, fængselsstraf)<br />
o Forarbejder bl.a. på Grundlag af en bog af Niels Hemmingsen.<br />
- Konsistorier: Blandede domstole der tog sig af ægteskabssager.<br />
- Tamperretter: Ægteskabsdomstolene.<br />
Ægteskabet intet sakramente, men verdsligt<br />
Ægteskabsstiftende kendsgerning er vielsen i kirken<br />
Skilsmisse en mulighed<br />
Ægteskabssager blev afgjort ved tamperretterne, 1582-1792<br />
Kilder:<br />
Om skilmisse:<br />
Niels Hemmingsen: Vejledning i ægteskabssager 1572: Skilsmisse kun i<br />
tilfælde af hor<br />
Nyordning af ægteskabsretten: Frederik II’s Ægteskabsordinans 1582<br />
Trolovelse skulle ske med vidner<br />
Forbud mod samleje før vielse<br />
Skilsmisse i tilfælde af:<br />
Ægteskabsbrud<br />
Impotens<br />
Landflygtighed<br />
Fængselsstraf<br />
Forarbejder: Niels Hemmingsens vejledning fra 1572<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 31 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Sædelighed Hor 3. gang - halshugges med sværd<br />
Christian III`s<br />
Koldingske Reces,<br />
1558<br />
Voldtægt – halshugges<br />
Blodskam i 1. led - halshugges og brændes<br />
Blodskam i 2. el. fjernere led – halshugges<br />
Omgængelse mod naturen - brændes<br />
RETTERTINGSDOM OM HOR 1537<br />
PERSONER:<br />
Jens Vognfører, gift med<br />
Anne Hansdatter.<br />
Blasius Isfelder: Forfører Anne, smider Jens på porten og overtager hans<br />
hus og gods.<br />
DOMMEN:<br />
Anne druknes i en sæk.<br />
Blasius mister sin hals.<br />
HJEMMEL:<br />
Kejserloven (Constitutio Criminalis Carolina, 1532) og Guds lov.<br />
Kant mener:<br />
Staffen kan alene være begrundet i retfærdighedens væsen, og være<br />
ækvivalent til den begåede <strong>for</strong>brydelse. Han mener der<strong>for</strong>, at i<br />
overensstemmelse med talionsprincippet, at drab kunne straffes med<br />
dødsstraf <strong>for</strong> sædeligheds<strong>for</strong>brydelser med kastration side 358.<br />
De værdige og uværdige fattige:<br />
Det fra Luther arvede skel mellem værdige og uværdige fattige bliver et<br />
vigtigt skel i dansk fattiglovgivning.<br />
Med udgangspunkt i skellet mellem værdige og uværdige skelner<br />
recessen mellem tre typer fattige: a. Dem, der ikke kan arbejde – og som<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 32 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
må modtage et tiggertegn. b. Dem, der ikke vil arbejde – og som skal<br />
sættes til at arbejde. C. Dem, der kan komme til at arbejde – dvs. unge<br />
mennesker, der skal oplæres eller evt. have en skolegang.<br />
Den fattiges stavnsbundethed:<br />
Den Koldingske Reces pointerer, at enhver købstad skal sørge <strong>for</strong> sine<br />
(værdige) fattige.<br />
Hertil kommer, at en værdig fattig på landet kun må <strong>for</strong>lade det sogn,<br />
vedkommende befinder sig i, hvis dette sogn ikke kan brødføde sine<br />
fattige. Og den fattige må i givet fald kun gå ud i herredet.<br />
Fattig<strong>for</strong>sørgelsens områdeafgrænsning er således en realitet ganske kort<br />
tid efter re<strong>for</strong>mationens indførelse.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 33 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Enevælden DT kap 5 side 196<br />
Perioden 1660 og 1700 tallet<br />
30 års krigen rejste spørgsmål ved, om der er en guddommelig styring af verden, når<br />
Fundamenter <strong>for</strong><br />
enevælden<br />
begge sider i krigen kan kæmpe i samme Guds navn.<br />
Re<strong>for</strong>merte kristne mod katolikker.<br />
Ødelagde store dele i Europa<br />
Religiøs deling af Europa<br />
Lejesoldater – brugt til at ødelægge økonomiske infrastrukturer<br />
Vestfalenfreden 1648<br />
Medvind til absolutismen<br />
Vestfalen freden i 1648 – den moderne stats fødsel.<br />
Princip om statens suverænitet<br />
Statsoverhovedet bestemmer religion<br />
Princip om juridisk lighed mellem stater<br />
Princip om frihed <strong>for</strong> indblanding fra andre stater<br />
Udover 30 års krigen<br />
Øget teknologisering og disciplinering af militæret<br />
Øget handel også transatlantisk<br />
Stærkere byer<br />
Romerretten og privat ejendom<br />
Samtidige filosoffer Majestætsrettigheder:<br />
o Jean Bodin (1530 - 96) (s. 201-202):<br />
Utilbagekaldelig kontrakt (= herskerpagt, jf. Thomas Hobbes) (s.205)<br />
Hv - spørgsmål Enevælde/Absolutisme: Al magt i én herskers hænder.<br />
- DK: Enevælde indført 1660<br />
o Årsag: Afståelse i store landarealer i 1658 til Sverige, og krise derefter.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 34 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
o Indført efter stændermøde 1660<br />
o Jan. 1661: Enevoldsakt: Stænderne erklærede at de havde overdraget<br />
magt/majestætsrettigheder til kongen.<br />
Domstole Højesterets arbejde <strong>for</strong>egik uafhængigt af kongemagten (siden ca. 1746)<br />
LANDSTING: Primært drabssager o.lign., og adelens stridigheder. Siden<br />
1200-tallet kgl. udnævnt landsdommer.<br />
HERREDSTING: Mindre straffesager og civilretlige <strong>for</strong>hold. Siden<br />
1400-tallet herredsfoged, der ledte retten.<br />
BYTING: Domstol i byerne, byfogeden dommer.<br />
RÅDSTUERETTERNE: Domstol i byerne, sideordnet med bytinget.<br />
Dommere: Byrådsmedlemmer.<br />
BIRKETING: Ved kongens og dele af adelens gårde. Dommer:<br />
Birkefogeden, udnævnt af birkets herre.<br />
KONGENS RETTERTING: Fra 1400-tallets begyndelse blev til<br />
appeldomstol (kendtes ikke før!), erstattes 1661 med Højesteret.<br />
KØBENHAVNS POLITIRET: Oprettes 1701 til varetagelse af mindre<br />
sager med bøde under 4 lod sølv. Typisk løsgængeri, prostitution og<br />
drengestreger.<br />
HOF- og STADSRETTEN: 1681 som værneting <strong>for</strong> folk med tilknytning<br />
til hoffet.<br />
TAMPERRETTERNE: Efter Re<strong>for</strong>mationen. Tog sig af ægteskabssager.<br />
Dommere: Lensmanden og domkapitlernes folk.<br />
Grundlag: Ægteskabsordinansen 1582<br />
Ophævedes 1797.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 35 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Danske lov Christian V Danske Lov (1683) side 211-219<br />
Danske lov skabte retsenhed i DK.<br />
o Processystemet blev <strong>for</strong>enklet.<br />
o Tilstræbte højere lighed <strong>for</strong> loven.<br />
o En kodifikation (samlet lovbog) (som bl.a. Bentham var <strong>for</strong>taler <strong>for</strong>)<br />
- Grundlaget: Ældre/gældende ret (En slags Corpus Juris Danici)<br />
- Inddelt i 6 bøger, efter emne<br />
- Norske Lov (1687) og DL er tæt beslægtet (s.212, 215)<br />
- Lovarbejde påbegyndtes allerede i 1661<br />
DLs tilblivelse: s. 216-219<br />
DL 3-19-1 og 3-19-2<br />
Meningen var i første omgang at pålægge tjeneren et selvstændigt ansvar.<br />
Arbejdsgiveren havde ikke før kunnet gå løs på tjeneren.<br />
Det bliver fuldstændigt om<strong>for</strong>tolket i slutningen af 1800-tallet sådan at<br />
det omfatter objektivt ansvar <strong>for</strong> arbejdsgivere.<br />
Man lavede ikke erstatningsansvars lov pga. Folketingets visepolitik.<br />
DL 3-19-3<br />
Individualitetsprincip som var <strong>for</strong>holdsvist nyt.<br />
Dette var anderledes end det gamle herre-tjener folk.<br />
Eks. en general fik fx en guldsabel og et eller andet skt. Anna-kors <strong>for</strong>di<br />
en tjener der reddede et barn i et brændende hus. Tjeneren tilhørte herren<br />
så det kom ud på et. Det var dette individualitetsprincippet gjorde op<br />
med.<br />
DL 5-14-56: Kvitteringens historie.<br />
Sag fra Kbh.<br />
Man skulle kvittere bag på dokumentet, man måtte ikke give løs<br />
kvittering.<br />
En person gav løs kvittering og solgte dokumentet videre.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 36 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Person kunne straffes <strong>for</strong> at skjule at der var betalt større afdrag end der<br />
var kvitteret <strong>for</strong> på bagsiden.<br />
DL 6-12-4: Hor.<br />
Mand må slå konens elsker ihjel hvis man finder ham i sengen med<br />
konen.<br />
Dette er en undtagelse til DL 1-1-3 if. hvilken man ikke må tage sig selv<br />
til rette. 6-12-4 er en undtagelse <strong>for</strong>di man regnede moral <strong>for</strong> meget<br />
vigtig.<br />
Kongeloven Statshemmelighed (først trykt i 1709)<br />
Var Forfatning (lex fundamentalis) indtil 1848<br />
Ikke umiddelbart publiceret. Dog noget af den i DL 1. bog og hele loven<br />
først i 1709. (s.205)<br />
Fra 1665 er enevældens <strong>for</strong>fatning (lex regia). Og indførelsen af<br />
enevælden i okt. 1660 er baggrunden <strong>for</strong> Kongeloven.<br />
I alle andre lande tager man blot magten, I Danmark nedskrives den i<br />
Kongeloven.<br />
Lovgivningsmagten var den afgørende majestætsrettighed DT side 206<br />
Samme princip som hos Hobbes – en utilbagekaldelig og definitiv<br />
kontrakt til kongen – altså en slags hersker kontrakt.<br />
Den 10. januar 1661 overdrager stænderne mere eller mindre frivilligt<br />
Danmark som et arverige til kongen, derudover overdrages<br />
majestætsrettigheder og regeringsmagten. Kongen bemyndiges til at<br />
fastlægge regler <strong>for</strong> regeringsførelsen og arvefølgen, dette gøres med<br />
Kongeloven, der kan opfattes som en herskerkontrakt ala den fra Hobbes.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 37 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Kongeloven er Enevældens <strong>for</strong>fatning og indebar at kongen blev<br />
enevældig og arvekonge.<br />
Kongen var hævet over loven og dermed suværen.<br />
Det vigtigste indhold i Kongeloven:<br />
art. III: kongen har lovgivningsmagten<br />
art. IV: kongen udnævner selv sine ministre<br />
art. VI: kongen bestemmer over kirkens ydre og indre anliggender<br />
art. ?: konge<strong>familien</strong>s medlemmer er undtaget fra almindelige lov<br />
art. XIX: riget er udeleligt<br />
art. XXVI: kongen kan ikke overdrage sin magt til andre, og arvefølgen<br />
er sikret efter primogeniturprincippet, dvs. førstefødte arver titlen (med<br />
<strong>for</strong>trinsret <strong>for</strong> mænd)<br />
Ophavsmand til Kongeloven er Peder Schumacher (Griffenfeldt) – der er<br />
inspireret af følgende:<br />
romerrettens lex regia = siden 69 e.Kr. grundlaget <strong>for</strong> den romerske<br />
kejsers lovgivningsmagt, hvis legitimitet ligger i folkets overdragelse af<br />
magten til kejseren<br />
Thomas Hobbes´ (1588-1679) idé om herskerkontrakten, hvor folket<br />
overdrager al magt til en fyrste til gengæld <strong>for</strong> opnåelse af fælles bedste<br />
Jean Bodins (1530-96) idé om kongen som suveræn lovgiver med særlige<br />
majestætsrettigheder<br />
Henning Arnisæus´ (1575-1638) strukturering af majestætsrettigheder i<br />
store – dem, der er nødvendige <strong>for</strong> at <strong>for</strong>svare og regere staten, dvs.<br />
lovgivnings- og udnævnelsesret samt ret til at erklære krige og indgå<br />
fredsaftaler – og små – dvs. retten over kirken, møntret etc.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 38 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Naturretten i 17. og 18. århundrede DT kap 6 side 222<br />
Oplysningstiden Startede i 1700 og sluttede med den franske revolution side 238<br />
Naturrettens faser Klassisk (græsk og romersk – ca. 400)<br />
Baggrunden <strong>for</strong><br />
naturretten<br />
Begyndelsen<br />
Side 229 - 230<br />
Evig verdens<strong>for</strong>nuft (guddommelig el. ej) som mennesker skulle følge<br />
som etisk vejledning.<br />
Flere <strong>for</strong>skellige retninger.<br />
Kristen (ca. 400 – ca. 1600)<br />
Gud sættes øverst i hierarkiet, al ret udspringer af hans skaberværk<br />
Rationel (ca. 1600 – ca. 1800)<br />
Gud erstattes med <strong>for</strong>nuften.<br />
Samfundspagten.<br />
Pligt og rettighedslære.<br />
Baggrunden <strong>for</strong> udviklingen af naturretten – der var den herskende<br />
teoretiske samfunds- og retsfilosofi i 1600- og 1700 – var bl.a.<br />
renæssancen, der satte mennesket i centrum som et rationelt væsen.<br />
Samt de samtidige naturvidenskabelige opdagelser, som 30-årskrigen<br />
rejste spørgsmål ved, om der er en guddommelig styring af verden, når<br />
begge sider i krigen kan kæmpe i samme Guds navn.<br />
Det hele begyndte med Hugo Grotius (1625, dvs. midt under 30-års<br />
krigen) = den rationelle naturrets ’fader’ med sit værk om krigens og<br />
fredens ret, hvori han opstiller de generelle <strong>for</strong>nuftsprincipper om<br />
rettigheder og pligter, som er nødvendige <strong>for</strong>, at et menneskeligt samfund<br />
kan fungere:<br />
f.eks. at aftaler skal holdes – pacta sunt servanda), dvs. et samfunds- og<br />
retssystem, som er givet alene med menneskelig <strong>for</strong>nuft og der<strong>for</strong> er<br />
uafhængigt af enhver lovgiver eller af Gud; samfundet er alene blevet til<br />
ved en pagt mellem mennesker og det er de frie menneskers fuldkomne<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 39 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
<strong>for</strong>ening til opnåelse af retssikkerhed og det fælles bedste – kilden til<br />
denne indsigt ligger i menneskets natur.<br />
Resultatet var: 1) adskillelse af ret og religion, og 2) at de fleste<br />
samfunds- og retsteoretikere herefter arbejdede ud fra en opfattelse af, at<br />
samfund eksisterede vha. en kontrakt mellem individerne eller mellem<br />
fyrsten og folket f.eks. Hobbes.<br />
Mens retsteoretikerne arbejdede videre med både pkt. 1 og 2,<br />
beskæftigede samfundsteoretikerne sig stort set alene med pkt. 2.<br />
Filosoffer Pufendorf: Første tyske professor i naturret: Man skal håndhæve det<br />
menneskelige fællesskabs bedste(s.231).<br />
- Hans systematik blev fulgt af fx Ludvig Holdberg.<br />
- Systemet var frigjort fra ethvert religiøst grundlag.<br />
- Hans overvejelser over viljens frihed => medvirket til udviklingen af<br />
strafferetsvidenskab baseret på<br />
skyldslæren (s.233)<br />
- Samfundspagten (= folket overdrager magt til en magthaver) (s.232-<br />
233)<br />
Montesquieu (1689-1755) (s. 235-246):<br />
- Magtens tredeling (s. 241-245).<br />
- .Om lovens ånd. 1748<br />
- Lovene er samfundets faste fundament. Grundlaget <strong>for</strong> menneskets<br />
frihed. (s. 240)<br />
- En relativ naturret (s. 237, 324-325)<br />
- Tilhænger af økonomisk liberalisme og af moderat statsstyre. (s. 238)<br />
Modstander af tyranni.<br />
- Lovene tilpasses de konkrete omstændigheder i et land (beliggenhed,<br />
klima, religion, etc.) (s. 235)<br />
- Lovene skulle være særegne <strong>for</strong> deres folk.<br />
- Der bør ikke straffes strengere end <strong>for</strong>holdene og <strong>for</strong>brydelsens art<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 40 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
I Danmark side 246-<br />
256<br />
Juridisk<br />
embedseksamen<br />
tilsigter (Proportionalitet i straffene) (s.<br />
238)<br />
- Regerings<strong>for</strong>mer: Republik, Monarki, Despoti, hver med psyk. Princip.<br />
(s. 241)<br />
Hugo Grotius side 229<br />
- Omkring 1700 nåede naturretten til KBHs universitet.<br />
- Lærestol <strong>for</strong> dansk ret oprettet i 1732. (s. 255)<br />
- Ludvig Holdberg (s. 247-248):<br />
- Forbillede bl.a. Pufendorf (s. 247).<br />
- Påvirket af Hobbes.<br />
- 1736, indførelse af den juridiske eksamen. Indført af prof. Andreas<br />
Hojer.<br />
- Lauritz Nørregaard (s. 252-256):<br />
- Forbillede, Wolff.<br />
- Afspejler det stadium hvorpå DK naturret befandt sig i slutningen af det<br />
18. årh.<br />
- Familieretten behandles ud fra kontraktsretlige synspunkter (s. 253)<br />
- Ægtefællerne principielt ligestillede i ægteskabet.<br />
- Mosaisk rets gyldighed i det 18. årh.: s. 256.<br />
Re<strong>for</strong>m (1736) medførte indførsel af en juridisk eksamen ved KU.<br />
Højesteretsinstruks (1771)<br />
1821 – krav om at alle dommere skulle være juridiske kandidater.<br />
Cand. Jur - Kandidat<br />
Undervisning på latin<br />
Kopieret fra den teologiske embedseksamen.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 41 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Exam. Jur.<br />
Den danske eksamen – eksamen blev afholdt lokalt.<br />
Indført da det ville tage tid at få uddannet cand. Jur til besættelse af alle<br />
stillinger ved domstolene og til advokater.<br />
Efter 1771 kræves bestået cand. Jur. <strong>for</strong> ansættelse i Højesteret og efter<br />
1821 kræves cand. Jur ved alle domstole.<br />
Formålet<br />
At professionalisere retsplejen, da der indtil da havde været en ringe<br />
faglig kvalitet blandt dommere og advokater ved underretterne.<br />
Forordning om juridisk embedseksamen (1736) (Grundrids s. 94 – 95)<br />
Kun folk der er uddannet jurister må bestille noget der har med jura at<br />
gøre.<br />
Eksamen er offentlig og på latin (ligesom ved teologi)<br />
Indeholder 3 karakterer: a, b og c.<br />
Man skal efter endt eksamen aflægger juristløfte: At man aldrig vil vige<br />
fra retfærdighed osv.<br />
Man kan begære privat eksamen hvis man ikke har studeret sådan at man<br />
kan bevise sin kyndighed.<br />
Disse kan, da man ikke <strong>for</strong>moder at der er nok studerede jurister,<br />
ansættes til juridisk arbejde hvis de har bestået eksamen.<br />
De studerede er dog at <strong>for</strong>etrække.<br />
Skal man være højesteretsdommer skal man dog have studeret og have<br />
fået topkarakter.<br />
To typer: Latinsk (cand.jur.) og dansk (exam.jur.)<br />
Forordningens indhold (punkt 1-9 er om den latinske eksamen):<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 42 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
1) For at få embede som dommer el. prokurator må man have bestået<br />
eksamen.<br />
2) Der eksamineres i naturret, folkeret, romerret, dansk og norsk ret.<br />
4) Der gives tre <strong>for</strong>skellige karakterer.<br />
5) Man skulle have studeret på Universitetet <strong>for</strong> at gå til eksamen.<br />
8) Kandidaten <strong>for</strong>pligter sig til aldrig at vige fra retfærdigheden.<br />
10) Den danske eksamen <strong>for</strong> dem, der ikke havde kundskaber eller<br />
midler til at studere på Universitetet. De skulle eksamineres i dansk og<br />
norsk ret og naturret læst efter danske eller tyske fremstillinger.<br />
1771: Instruks om at alle nyudnævnte dommere ved Højesteret og<br />
1821: Forordning om at alle dommere skulle være juridiske kandidater.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 43 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Lov og ret i det 18. århundrede Kap 7 side 258<br />
Domstolene Re<strong>for</strong>mer (s. 260-270)<br />
Naturretlige tanker og oplysninger ændrede strafferetten. Indtil nu var<br />
strafferetten i Europa præget af dødsstraf og lemlæstende straffe udfra<br />
religiøse begrundelser om soning af skyld og hævn.<br />
Tortur var mindre anvendt i Danmark end i resten af Europa, men<br />
indførelsen af inkvisitionskommissionen i 1686 medførte øget brug heraf.<br />
- Dommerne blev efterhånden personer med en juridisk uddannelse i<br />
stedet <strong>for</strong> fx fattige, tilfældige, etc. (manglende<br />
kvalifikationer hos dommerne; nogle kunne ikke læse og skrive!). Se s.<br />
261- 262 og 268-269.<br />
- Mulighed <strong>for</strong> at dommere rammes af straf hvis de dømmer <strong>for</strong>kert.<br />
- Stampers .erklæringer. (s.265-266)<br />
- 1731: Christian VI søgte at <strong>for</strong>bedre dommerstanden<br />
- 1736: Forordning, juridisk eksamen indførtes (i praksis tog det dog lang<br />
tid, jf. fx Stampe i 1759)<br />
- 1821: krav at alle dommere er juridiske kandidater.<br />
- 1771: Hof- og Stadsret (Henrik Stampe): Moderne domstol, og <strong>for</strong>løber<br />
<strong>for</strong> Københavns byret.<br />
Straf Ny kriminalpolitik<br />
- 1796: Regel om <strong>for</strong>hør inden 24 timer (s. 269).<br />
- 1805: 2 Landsretter (Viborg og Kbh) erstattede de 4 landsting<br />
- DL havde ingen alm. Strafferetlig del (kun særlig del)<br />
- DL 6. bogs rækkefølge bestemt af de 10 bud (dekalogen). Strafferetten<br />
byggede gennem hele det 18. årh. på denne bog.<br />
- Mildere straf er mere afskrækkende, da de oftere fuldbyrdes. (s. 270)<br />
- DL næsten afskaffet dødsstraf <strong>for</strong> tyveri. U: Større mark- og<br />
indbrudstyveri (1690) Og dem af 1697 (visse drab). (s.271)<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 44 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
- Fra 1735: Alle dødsstraffe skulle <strong>for</strong>elægges kongen, med henblik på<br />
benådning<br />
- 1767: Henrik Stampe: Forordning om melankolske mordere (folk der<br />
myrdede <strong>for</strong> at blive henrettet): Der straffedes med fængsel i stedet.<br />
- 1771: Under Struensee afskaffedes dødsstraf <strong>for</strong> tyveri fuldstændigt.<br />
- 1789: Tyveri<strong>for</strong>ordning. Strafnedsættelse <strong>for</strong> førstegangs<strong>for</strong>brydere.<br />
- 1827: Afskaffelse af lands<strong>for</strong>visningsstraffen. Inspireret af<br />
kriminalkommissionens arbejde af 1800(s.292)<br />
- 1866: Ny straffelov (erstattede DL.s 6. bog)<br />
- NB: Dog dødsstraf <strong>for</strong> manddrab indtil 1930(33) (s. 283)<br />
Naturret og strafferet:<br />
- Begrundelse <strong>for</strong> straf: Samfundspagt og den enkeltes underkastelse.<br />
Straffen skulle være til nytte, samt tjene det almene bedste.<br />
- For proportionalitet: Ingen vil anmelde, hvis straffen er <strong>for</strong> høj<br />
Fattig<strong>for</strong>ordningen Forordningen af 24. sep. 1708<br />
Man går fra Almisse til tvungne bidrag<br />
Fattigkassen finansieres af frivillige tilskud og tvungne bidrag. Et brud<br />
med det tidligere frivillighedsprincip.<br />
De værdige fattige får del i almissen – men disciplineres til at befinde sig<br />
bestemte steder, (stk. 17-18).<br />
De unge placeres alt efter talent i uddannelse eller lærlingeplads, (stk. 7).<br />
Der sker en centralisering af fattig<strong>for</strong>sorgen, og moral bliver en del af<br />
spørgsmålet om <strong>for</strong>sorg. De arbejdsdygtige transporteres til byens<br />
manufakturer (stk. 6). De uværdige, umoralske fattige transporteres til<br />
hovedstadens pesthus.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 45 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Melankolske mordere Er personer, der ønsker at dø, men i stedet <strong>for</strong> at begå selvmord begår de<br />
drab med den hensigt at blive dømt til døden.<br />
Forordningen af 18. december 1768 ændrer straffen <strong>for</strong> melankolske<br />
mord til livsvarigt fængsel, med en række skærpende tillægsstraffe, af<br />
præventive årsager. Forordningen, der er udarbejdet af Stampe er<br />
inspireret af Beccaria. Det at få livsvarigt fængsel er en hårdere straf <strong>for</strong><br />
personer, der ønsker at dø end dødsstraf.<br />
I erklæring fra 1768 tager Stampe stilling til om <strong>for</strong>ordningen kan<br />
anvendes til at dømme to melankolske mordere, der har begået samme<br />
<strong>for</strong>brydelser før <strong>for</strong>ordningens udstedelse. Det kan den ikke mener<br />
Stampe, da man ikke må lovgive med tilbagevirkende kraft og <strong>for</strong>di<br />
Majestæten nok har benådningsret, men ikke ret til at skærpe en straf jf.<br />
Kongeloven.<br />
Filosoffer Cesare Beccaria<br />
I stedet <strong>for</strong> dødsstraf idømte livsvarigt fængsel.<br />
Kagstryges og brændemærkes på panden og arbejde i jern på livstid.<br />
På årsdagen <strong>for</strong> mordet skulle de føres til gerningsstedet og kagstryges.<br />
Transporten skulle ske på bødlens vogn og i fængselsklæder.<br />
Når de døde skulle de føres til retterstedet og hoved og hånd afhugges og<br />
sættes på stage, mens kroppen blev lagt på hjul og stejle.<br />
Forordningen viser en tydelig inspiration fra Beccarias tanker om det<br />
lange fangenskab frem <strong>for</strong> den hurtige død.<br />
- Italiener. (1738 . 1794)<br />
- Værk: Om <strong>for</strong>brydelse og straf (1764) (s. 278-283) Se hertil også s.<br />
283n f, om de melankolske mordere.<br />
o Afviste dødsstraf. Ved samfundspagten opgav man ikke retten til at<br />
give afkald på sit liv.<br />
o Dog dødsstraf, ved kriminalitet mod statens sikkerhed<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 46 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
o Fordrede tidssvarende lovgivning. Kritiserede tortur,<br />
inkvisitionsprocessen samt bevissystemet<br />
- Naturtilstand: Vedvarende krig-> Samfundspagt <strong>for</strong> tryghed/fred. Straf<br />
skal <strong>for</strong>hindre overgreb.<br />
Straffen skal være nødvendig, ellers er den tyrannisk<br />
- Følgesætninger:<br />
o Kun loven kan fastsætte straffe, og myndighed hertil tilkommer kun<br />
samfundets lovgiver<br />
o Medlemmet er bundet til samfundet, og samfundet til medlemmet.<br />
Herskeren kan ikke tage stilling til om<br />
nogen har krænket samfundspagten.<br />
o Straffens grusomhed må ikke være .unyttig. (overflødig), da det strider<br />
mod oplyst <strong>for</strong>nuft<br />
(proportionalitetsprincip)<br />
- Straf skal være proportionel.<br />
Domstolene Højesteretsdom 1766: Løse kvitteringer på betaling, der udstedtes af<br />
andre end gældsbrevets indehaver, kunne ikke<br />
gøres gældende mod denne.<br />
- Højesteret 1796: Løse kvitteringer er tilstrækkeligt til at frigøre. (s. 306-<br />
308)<br />
- I begyndelsen af 1800-taller fik man trykte domssamlinger. Derved<br />
kunne domstole følge tidl. Afgørelser.<br />
BGB Trådte i kraft år 1900.<br />
- Vanskelig at <strong>for</strong>stå <strong>for</strong> ikke-jurister pga. <strong>for</strong>m og sprog (s. 403n)<br />
- Er streng systematisk.<br />
- Indeholder generalklausuler (fx § 242) (s. 404)<br />
- En national lovbog. Rest af gammel fælleseuropæisk retskultur gik tabt<br />
med BGB (s. 404)<br />
- Fik betydning i fx: Schweiz (ZBG), Japan, (s. 405)<br />
BGB er skrevet af retslærde <strong>for</strong> retslærde.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 47 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Kodifikationerne fra denne tid – 1800 - er naturretlige – hvor lovens<br />
tilgængelighed <strong>for</strong> lægmænd var et ideal.<br />
Prætors edikter er det nærmest man kommer i retning af kodifikation i<br />
romerretten, men det rummer ingen normer blå kompedie side 74<br />
Den tyske retstradition udspringer af ius commune.<br />
Reichkammergericht i 1495 – der er en fælles appelret <strong>for</strong> det Tyske-<br />
Romerske Rige, hvor romerretten har <strong>for</strong>rang og alle dommere skulle<br />
være uddannede jurister.<br />
Det tysk-romerske rige blev opfattet som arvtager til Romerriget, hvilket<br />
betød at romerretten blev opfattet som tysk ret.<br />
I 1600 og 1700 tallet blev studier af Usus Modernus Pandectum –<br />
romerretten som den blev brugt i samtiden, den herskende<br />
retsvidenskabelige retning.<br />
For at <strong>for</strong>stå hvor<strong>for</strong> BGB får den <strong>for</strong>m som den gør, er det vigtigt at<br />
<strong>for</strong>stå den kodifikationsstrid der dominerer på tidspunktet. Skulle det<br />
Tyske <strong>for</strong>bund kodificere efter den franske model eller efter Savignys<br />
Vom Beruf fra 1814, der var <strong>for</strong>taler <strong>for</strong> at de tyske jurister ikke havde<br />
evner til at skabe en <strong>for</strong>nuftig kodifikation.<br />
Den historiske skole anså romerretten <strong>for</strong> tysk ret.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 48 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Det 19. århundrede kap 8 i DT side 316<br />
Fra Jus commune til<br />
National ret side 320 -<br />
328<br />
- Samlet Europæisk retsenhed gik tabt i 1800-tallet. Mange stater indførte<br />
nye lovbøger i stedet <strong>for</strong> Corpus juris. (s. 320)<br />
- F.eks. (s. 321n-322):<br />
o Preussisk landret (ALR), 1794<br />
o Fransk Code civil. (1804) (cinq codes 1804-1810)<br />
o Østrigsk borgerlig lovbog (ABGB) 1811<br />
- England og Norden fik aldrig en privatretslovbog, (s. 320, 321)<br />
- Ius commune-fællesskabet faldt bort.<br />
- Tysk ret lagde stor vægt på romerretten (fx den historiske skole).<br />
- Nøgleord (s. 324):<br />
o Liberalisme<br />
o Konservatisme<br />
o Industrialisering (og organiseret kapitalmarked, bankvæsen)<br />
o Fag<strong>for</strong>eninger<br />
- Ændring i naturretsopfattelsen (sidst i det 18. årh.) (s. 324n):<br />
- Minus almene gyldige normer.<br />
Filosoffer Jeremy Bentham side 325<br />
Code Civil side 328 -<br />
337<br />
- + relativ, historisk naturret . Afpasset konkrete <strong>for</strong>hold<br />
Code Civil (1804): Privatretlig lovbog<br />
Code Civil påvirkedes i sin lovgivningsteknik af Bentham.<br />
Formål:<br />
Retsenhed (før var Frankrig delt med sædvaneret i nord og romerret i<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 49 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
syd)<br />
Ønske om <strong>for</strong>nyelse og fremskridt, i princippet gennemførelse af<br />
revolutionens principper om frihed og<br />
Stadig gældende..<br />
I 1804 lykkedes en kodifikation af Napoleon med Code Civil. Loven<br />
udtrykte revolutionstidens ideer og bevarede indflydelsen fra romers ret.<br />
Med den nye code civil blev naturrettens epoke bragt til ende, der var<br />
ikke mulighed <strong>for</strong> anvendelse af naturretten som sekundær retskilde.<br />
Code Civil havde <strong>for</strong>rang som retskilde ligesom sædvane og andre<br />
retskilder kun spillede en sekundær rolle side. 334.<br />
- Suppleret af:<br />
o Code de commerce (1807). Fik en vigtig rolle i udviklingen af<br />
europæisk selskabsret i der 19. årh.<br />
o Code de procédure civile (1806), re<strong>for</strong>m af civilproces<br />
o Code pénal (1810)<br />
o Code d.instruction criminelle (1808)<br />
- Disse 5 værker = Napoléons fem lovbøger (cinq codes)<br />
-<br />
Code civil er resultat af den franske revolution: Frihed og lighed . Dog<br />
stadig ulighed <strong>for</strong> kvinder (s. 333ø)<br />
- Code civil er ud<strong>for</strong>met som generelle principper, og er <strong>for</strong> størstedelen<br />
en syntese af sædvaneområdet og romerretsområdets ret. (pays de droit<br />
coutumier og pays de droit écrit) (s. 330, 331n)<br />
- Forbillede <strong>for</strong> flere landes lovbøger (Spanien, Portugal, Latinamerika,<br />
tidl. Franske kolonier, Belgien osv.) (s. 336-337)<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 50 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
- Rente<strong>for</strong>budet blev ophævet (s. 333ø)<br />
Domstolene:<br />
- Bygger på et ensartet hierarkisk system:<br />
- Alm. Underinstans og en appelinstans. Disse overvåges af en særlig<br />
domstol som kan ophæve afgørelser truffet af appelinstansen (dog kun<br />
ved stridighed med loven) (s. 334ø).<br />
Den eksegetiske skole (eksegese = <strong>for</strong>tolkning) (s. 334n-336)<br />
- Frankrig<br />
- Kun loven var retskilde (dvs. <strong>for</strong>tolkning af loven)<br />
- Retsvidenskaben skulle ikke fremsætte retskritik eller videreudvikle<br />
retten<br />
Strafferet Special- og generalpræventive teorier udvikles blandt tyske kriminalister<br />
i 1790.erne => Nyt syn ml. ret og moral (s. 337)<br />
Immanuel Kants gengældelsesteori (ca. 1797) (s. 337- 338)<br />
- Straffens <strong>for</strong>mål: Gengældelse i overensstemmelse med<br />
taljonsprincippet (=øje <strong>for</strong> øje)<br />
- Statslig tvang kun berettiget, hvis borgeren <strong>for</strong>etager handlinger, der er<br />
u<strong>for</strong>enelige med andres frihed.<br />
- Kategorisk imperativ (= ren pligt som et <strong>for</strong>nuftigt menneske føler)<br />
- Imod generalprævention (msk skal ikke være et middel til andres<br />
<strong>for</strong>mål)<br />
Anselm von Feuerbach (s. 338-339)<br />
- Byggede sin lære på Kant<br />
- Teori om .psykologisk tvang.<br />
- 3 sætninger:<br />
o Ingen <strong>for</strong>brydelse uden lov<br />
o Ingen straf uden lov<br />
o Ingen <strong>for</strong>brydelse uden straf<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 51 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Strafferetten i Danmark (s. 389-391)<br />
- Ny straffelovbog i 1866 (gengældelsessynpunktet. Skyld danner<br />
grundlag <strong>for</strong> straffen)<br />
- Nye strømninger kort efter 1866: (s. 389- 392)<br />
- Frantz von Liszt:<br />
- Så <strong>for</strong>brydelsen i sociologisk sammenhæng, bestemt af ydre faktorer.<br />
- Inddeling af <strong>for</strong>brydelser i 3 kategorier: Straffens virkning burde være,<br />
afskrækkende,<br />
Provisorietiden Stikord:<br />
<strong>for</strong>bedrende eller uskadeliggørende. (s. 389)<br />
- Individualisering af straffen i slutningen af det 19. årh. (s. 390)<br />
Restpleje<strong>for</strong>men (s.391- 396)<br />
- 1916, retspleje<strong>for</strong>men i DK = moderne straffeprocess.<br />
To kamre med <strong>for</strong>skelligt flertal siden 1872.<br />
Kongen udnævner regeringen jf. GL § 13, højreregering, selvom Venstre<br />
har flertal i Folketinget.<br />
Folketinget svarer igen ved at nægte at godkende finanslovene, der jf. GL<br />
§ 25 vedtages provisorisk af kongen.<br />
Forløb:<br />
1872 Venstre får flertal i folketinget<br />
1875 Estrup (højremand) bliver statsminister<br />
1885-93 Provisorieårene<br />
1894 Estrup træder tilbage<br />
1901 Systemskifte, kongen udpeger et venstreministerium.<br />
Grundloven 1848 1848, d. 21 marts: Folkeoptog til Christiansborg med krav om ny<br />
<strong>for</strong>fatning. => .Martsministerium.<br />
Stænder<strong>for</strong>samlinger (s. 363):<br />
- Stænder<strong>for</strong>samlinger: 1831 og 1834 <strong>for</strong>ordninger der oprettede<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 52 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
rådgivende <strong>for</strong>samlinger (organiseret efter preussisk <strong>for</strong>billede) (s.361).<br />
- Vigtig del af overgangen til parlamentarisk styre i 1848<br />
Grundlovens tilblivelse (s. 363-364):<br />
- Martsministerium: Skulle udarbejde ny <strong>for</strong>fatning.<br />
- Oprør i hertugdømmerne, som blev slået ned i 1848. 1850.<br />
- Grundlovsfædre, bl.a.:<br />
o D.G. Monrad (teolog)<br />
o Orla Lehmann<br />
- Inspiration fra Norsk og Belgisk grundlov (s. 365n)<br />
- Udkast <strong>for</strong>elagt en grundlovgivende <strong>for</strong>samling.<br />
- Endelig grundlov i 1849.<br />
Grundlovens indhold (s. 363-365):<br />
- Rigsdag indførtes: Et Folketing og et landsting.<br />
- Magt<strong>for</strong>deling gennemførtes<br />
- Alm. Valgret (alle mænd over 30)<br />
- Frihedsrettigheder (boligret, ejendomsret, religionsfrihed, 24-timers<br />
reglen, <strong>for</strong>eningsfrihed osv.)<br />
- Løfteparagraffer (= tiltag som skulle gennemføres af lovgiver)<br />
Bemærkninger:<br />
- Fælles<strong>for</strong>fatning af 1863, bandt Slesvig tættere til Danmark, imod en<br />
aftale om dette. Krig, som DK tabte i 1864.<br />
Ny Grundlov i 1866. (s. 366-367, 369)<br />
- Ministerial system (= én mand i spidsen <strong>for</strong> ministeriet) indført 1848.<br />
(s. 367-368)<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 53 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Senere grundlove 1866: Stramning af valgregler til landstinget, der betød at kun de<br />
Fattig<strong>for</strong>sorgen i 1900<br />
århundrede<br />
1915: Valgret til kvinder og tjenestefolk.<br />
Ændring af valgreglerne til landstinget.<br />
1953: Kvindelig arvefølge (dog med mandlig <strong>for</strong>rang)<br />
Landstinget afskaffes<br />
Valgretsalder 23 år<br />
Valgret til folk, der modtager socialhjælp (bistandsklienter)<br />
Parlamentarisme<br />
Ombudsmanden (1955)<br />
Strafferetten i Danmark (s. 389-391)<br />
- Ny straffelovbog i 1866 (gengældelsessynpunktet . skyld danner<br />
grundlag <strong>for</strong> straffen)<br />
- Nye strømninger kort efter 1866: (s. 389- 392)<br />
- Frantz von Liszt:<br />
- Så <strong>for</strong>brydelsen i sociologisk sammenhæng, bestemt af ydre faktorer.<br />
- Inddeling af <strong>for</strong>brydelser i 3 kategorier: Straffens virkning burde være,<br />
afskrækkende,<br />
<strong>for</strong>bedrende eller uskadeliggørende. (s. 389)<br />
- Individualisering af straffen i slutningen af det 19. årh. (s. 390)<br />
Restpleje<strong>for</strong>men (s.391- 396)<br />
- 1916, retspleje<strong>for</strong>men i DK = moderne straffeprocess.<br />
Reglementet af 5. juli 1803<br />
Fattig<strong>for</strong>sorgen systematiseres <strong>for</strong>tsat mere og mere – men det sker efter<br />
et decentralt princip.<br />
Byfogeden eller sognepræsten står i spidsen <strong>for</strong> fattighjælpen.<br />
Man skal være født eller opvokset i et sogn eller en købstad <strong>for</strong> at være<br />
<strong>for</strong>sørgelsesberettiget (s. 108, stk. 4).<br />
Der gælder dog undtagelser: Hvis man har bopæl eller hjemsted på<br />
stedet, hvis man har ernæret sig omkring tre år på stedet eller på grund af<br />
uheld er havnet i et behov <strong>for</strong> <strong>for</strong>sørgelse (s. 108, stk. 4 & 5).<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 54 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Der lægges særligt vægt på <strong>for</strong>sorgen af børn og unge. Dvs. børn under<br />
<strong>for</strong>sorg pålægges skolegang (s. 109, stk. 37).<br />
Børn indtinges i et hus til opfostring. Et moralsk, men også økonomisk<br />
princip, der skulle vise sig at blive meget problemfyldt (s. 109, stk. 9).<br />
Alderdom Fattiggårdene er kommunalt styrede. De skulle koste så lidt som muligt<br />
Steinckes<br />
socialre<strong>for</strong>mer<br />
og tesen var, at de unge og ældre skulle klare sig selv. I den sidste del af<br />
1800 tallet nedlægges de udskældte fattiggårde, hvor de ældre ikke har<br />
fået ordentlig pleje og den nye alderdomsunderstøttelse indføres.<br />
Den nye alderdomsunderstøttelse -1891<br />
Fattiggårdene blev udsat <strong>for</strong> massiv kritik op igennem slutningen af<br />
1800-tallet. Kritikken gik både på den dårlige pleje af de ældre og<br />
gårdenes mangel på rentabilitet.<br />
På grund af politiske uoverensstemmelser mellem særligt partierne Højre<br />
og Venstre blev der imidlertid først indført en lov om<br />
fattigdomsunderstøttelse i 1891.<br />
Forslaget indebar alderdomsunderstøttelse fra 60 år – <strong>for</strong> den, der var ude<br />
af stand til at <strong>for</strong>sørge sig selv.<br />
Der skelnedes imidlertid <strong>for</strong>tsat mellem værdige og uværdige trængende.<br />
Personen måtte ikke have <strong>for</strong>etaget noget vanærende, været ødsel, været<br />
skyldig i løsgængeri, have modtaget fattighjælp, og han skulle have haft<br />
ophold i landet de sidste ti år.<br />
Det særligt banebrydende ved loven var imidlertid bruddet med den<br />
bopælsbetingede fattighjælp, idet statskassen ydede tilskud – hvilket<br />
Højre havde været meget imod.<br />
Begreberne sær hjælp, kommunehjælp og fattighjælp er en del af Lov om<br />
offentlig <strong>for</strong>sorg af 20. maj 1933. Hjælpen var kun rettet mod personer,<br />
der ikke kunne <strong>for</strong>sørges af ægtefælle eller <strong>for</strong>ældre.<br />
Sær hjælp<br />
Blev givet til personer, der ikke havde mulighed <strong>for</strong> at klare sig selv, og<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 55 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
hvis økonomiske problemer ikke var selv<strong>for</strong>skyldte F.eks. <strong>for</strong>ældreløse<br />
kronisk syge.<br />
Kommune hjælpen<br />
Rettet mod familier i midlertidige vanskeligheder f.eks. arbejdsløshed<br />
eller længere sygdom. Denne skulle tilbagebetales. Indebar ikke tab af<br />
borgerlige rettigheder.<br />
Adskiller sig fra tidligere tiders fattighjælp, har rødder tilbage til Loven<br />
om alderdomsunderstøttelse af 9. april 1891, der betød alderdoms<br />
understøttelse uden tab af borgerlige rettigheder til de værdige ældre.<br />
Fattighjælp<br />
Blev givet til dem der var selv<strong>for</strong>skyldt i økonomiske vanskeligheder<br />
f.eks. alkoholikere, prostituerede mm. Indebærer tab af borgerlige<br />
rettigheder.<br />
Beskriv selv<strong>for</strong>sikringsprincip.<br />
Sær hjælpen, kommune hjælpen og fattighjælpen har rødder tilbage til<br />
re<strong>for</strong>mationen, hvor der skelnes imellem værdige (u<strong>for</strong>skyldte) og<br />
uværdige (selv<strong>for</strong>skyldte) fattige – ses af den Koldingske Reces af 1558<br />
og det åbne brev fra Haderslevhus len.<br />
Værdige tiggere<br />
Uværdige tiggere<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 56 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Det 20. århundrede DT kap 9 side 400<br />
Strafferet Strafferetten (s. 411-413):<br />
- Strid ml. de klassiske og moderne tilhængere.<br />
- Ny straffelov i 1930 (trådte i kraft 1933). => Afskaffelse af dødsstraf<br />
(dog ikke håndhævet siden 1892) (s. 412)<br />
o Indskrænkninger i antallet af frihedsstraffe til: Hæfte og fængsel (s.<br />
412).<br />
o Straffe rammen udvidet.<br />
o Siden 70.erne er der sket væsentlige ændringer: Tilbøjelig til at tale om<br />
en tilbagevenden til klassicismen.<br />
Retsplejeloven:<br />
- Byretterne nu den anses som den alm. Kompetente instans. (før<br />
landsretterne) (s. 414)<br />
- En del retter nedlægges (s. 414m), i stedet KBHs Byret, Østre og Vestre<br />
Landsret.<br />
- Nedlæggelse/sammenslutning af retskredse (s. 414):<br />
o I dag 84 retskredse.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 57 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Strafferet<br />
I Oldtiden I ældre samfund tillagdes præsterne myndighed til at straffe, <strong>for</strong>di<br />
håndhævelsen af lov og ret tillagdes guddommelig oprindelse.<br />
De ældste egyptiske love dateres tilbage til 1500 tallet før Kristus. De er<br />
kasuistiske og bygger på gengældelsesprincippet ligesom Moseloven. I<br />
moseloven kendes gengældelsesprincippet som talions princippet.<br />
I middelalderen Straf og erstatning(s. 112-117)<br />
Strafferet under<br />
re<strong>for</strong>mationen<br />
- Sondring ml. retsbrud begået med vilje eller vådesværk (uden <strong>for</strong>sæt<br />
eller af dyr og livløse ting). Skyldes indflydelse fra den kirkelige<br />
skyldslære. (s. 112, 114)<br />
- Minus sondring mellem hændeligt og uagtsomt, altid krav på<br />
oprejsning.<br />
- Ran = åbenlys tilegnelse af en andens ting = bøde på 3 mark. (s. 117)<br />
- Tyveri = i det hemmelige = dødsstraf, dog senere kun værdi over ½<br />
mark. (s. 117)<br />
- Manddrabs<strong>for</strong>ordningen (1200): Sikre mod hævndrab. Fastsætter regler<br />
om bod (s. 100-106).<br />
- Anders Sunesen skrev om:<br />
o Sikkerhedsed og lighedsed (Parafrasen)<br />
o Vådesværk og viljesværk (Parafrasen)<br />
Det gamle testamente ansås som Jus Divinum og Mosaisk ret fandt der<strong>for</strong><br />
anvendelse som lovgivningsmønster, se til ill. Sharia.<br />
Ad ”Mosaisk ret”:<br />
Tallionsprincippet, jf. Hamurabis Lov (1800 f.Kr.) – De 10 bud førte til<br />
strafskærpelse, jf. Den Københavnske reces (1537) straks oven <strong>for</strong>.<br />
Den Københavnske reces (1537)<br />
Kongen handler direkte på guds vegne. Dødsstraf indføres pga.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 58 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
manddrabs<strong>for</strong>ordningens ineffektivitet.<br />
Dekalogen (= de ti bud) blev indført som inddelingsgrundlag af<br />
strafferetten. Mosaisk ret<br />
havde således stor betydning <strong>for</strong> retsopfattelsen, og præger både<br />
landskabslovene og nutidens strafferet.<br />
- Talionsprincippet (= øje <strong>for</strong> øje) fik i DK ingen indflydelse uden<strong>for</strong><br />
manddrabs<strong>for</strong>brydelsen.<br />
Genoplivelse af den teokratiske tanke om den guddommelige indstiftelse<br />
af kongens embede. (s. 165)<br />
- Dødsstraf som alm. Straf <strong>for</strong> drab.<br />
- De 10 bud inddelingsgrundlag <strong>for</strong> juridiske fremstillinger af<br />
strafferetten fra d 16. og 17. årh. (s. 165).<br />
- Mosaisk ret stor indflydelse, (s. 168-170)<br />
1700 tallet Under indflydelse af Naturretten og oplysnings ideerne (Baccaria,<br />
Thomasius og Montesquieu) påbegyndtes i anden halvdel af 1700 tallet<br />
re<strong>for</strong>mer af strafferetten. Strafferetten var indeholdt i Danske Lovs 6.<br />
bog, som i stor grad byggede på den efter re<strong>for</strong>matoriske<br />
straffelovgivning og mosaisk ret.<br />
Centrale personer i dette re<strong>for</strong>marbejde var Henrik Stampe og<br />
Colbjørnsen.<br />
Eksempler på den nye strafferet er bl.a. <strong>for</strong>ordningen om melankolske<br />
mordere og straffe <strong>for</strong> tyveri.<br />
Det 18. århundrede Ny kriminalpolitik<br />
- DL havde ingen alm. Strafferetlig del (kun særlig del)<br />
- DL 6. bogs rækkefølge bestemt af de 10 bud (dekalogen). Strafferetten<br />
byggede gennem hele det 18. årh. på denne bog.<br />
- Mildere straf er mere afskrækkende, da de oftere fuldbyrdes. (s. 270)<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 59 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
- DL næsten afskaffet dødsstraf <strong>for</strong> tyveri. U: Større mark- og<br />
indbrudstyveri (1690) Og dem af 1697 (visse drab). (s.271)<br />
- Fra 1735: Alle dødsstraffe skulle <strong>for</strong>eligges kongen, med henblik på<br />
benådning<br />
- 1767: Henrik Stampe: Forordning om melankolske mordere (folk der<br />
myrdede <strong>for</strong> at blive henrettet): Der<br />
straffedes med fængsel i stedet.<br />
- 1771: Under Struensee afskaffedes dødsstraf <strong>for</strong> tyveri fuldstændigt.<br />
- 1789: Tyveri<strong>for</strong>ordning. Strafnedsættelse <strong>for</strong> førstegangs<strong>for</strong>brydere.<br />
- 1827: Afskaffelse af lands<strong>for</strong>visningsstraffen. Inspireret af<br />
kriminalkommissionens arbejde af 1800(s.292)<br />
- 1866: Ny straffelov (erstattede DL.s 6. bog)<br />
- NB: Dog dødsstraf <strong>for</strong> manddrab indtil 1930(33) (s. 283)<br />
Naturret og strafferet:<br />
- Begrundelse <strong>for</strong> straf: Samfundspagt og den enkeltes underkastelse.<br />
Straffen skulle være til nytte, samt tjene det<br />
almene bedste.<br />
- For proportionalitet: Ingen vil anmelde, hvis straffen er <strong>for</strong> høj<br />
Det 19. århundrede Special- og generalpræventive teorier udvikles blandt tyske kriminalister<br />
i 1790.erne => Nyt syn ml. ret og moral (s. 337)<br />
Immanuel Kants gengældelsesteori (ca. 1797) (s. 337- 338)<br />
- Straffens <strong>for</strong>mål: Gengældelse i overensstemmelse med<br />
taljonsprincippet (=øje <strong>for</strong> øje)<br />
- Statslig tvang kun berettiget, hvis borgeren <strong>for</strong>etager handlinger, der er<br />
u<strong>for</strong>enelige med andres frihed.<br />
- Kategorisk imperativ (= ren pligt som et <strong>for</strong>nuftigt menneske føler)<br />
- Imod generalprævention (msk skal ikke være et middel til andres<br />
<strong>for</strong>mål)<br />
Anselm von Feuerbach (s. 338-339)<br />
- Byggede sin lære på Kant<br />
- Teori om .psykologisk tvang.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 60 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
- 3 sætninger:<br />
o Ingen <strong>for</strong>brydelse uden lov<br />
o Ingen straf uden lov<br />
o Ingen <strong>for</strong>brydelse uden straf<br />
Anders S. Ørsted (f. 1778) og dansk retsvidenskab (s. 344-357)<br />
-<br />
- Ørsted udviklede de grundsætninger der hører hjemme i strafferettens<br />
almindelige del (s. 351).<br />
- Modtog impulser fra tysk retsvidenskab<br />
o I vidt omfang påvirket af Feuerbachs strafferetslære (s. 350).<br />
- Straffens <strong>for</strong>mål: Forbrydelser skal ikke eksistere. Straf tilvejebringer<br />
respekt <strong>for</strong> loven.<br />
- Udg. Pkt. i Feuerbachs almenpræventive teori, og afviste Kants<br />
gengældelsesteori. Dog afviste han ikke specialprævention. (s. 350).<br />
- Afviste ikke en samlet straffelovbog. (s. 352).<br />
- Faren ved kodifikation, var dog en <strong>for</strong>vanskning af folkets retstilstand.<br />
(s. 352).<br />
- Gik ind <strong>for</strong> anvendelsen af fremmed ret hvor usikkerhed om<br />
retstilstanden (s. 353).<br />
Fire Ørstedske straffelove(s. 356-357).<br />
Strafferetten i Danmark (s. 389-391)<br />
- Ny straffelovbog i 1866 (gengældelsessynpunktet . skyld danner<br />
grundlag <strong>for</strong> straffen)<br />
- Nye strømninger kort efter 1866: (s. 389- 392)<br />
- Frantz von Liszt:<br />
- Så <strong>for</strong>brydelsen i sociologisk sammenhæng, bestemt af ydre faktorer.<br />
- Inddeling af <strong>for</strong>brydelser i 3 kategorier: Straffens virkning burde være,<br />
afskrækkende, <strong>for</strong>bedrende eller uskadeliggørende. (s. 389)<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 61 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
- Individualisering af straffen i slutningen af det 19. årh. (s. 390)<br />
Restpleje<strong>for</strong>men (s.391- 396)<br />
Det 20. århundrede Strafferetten (s. 411-413):<br />
- 1916, retspleje<strong>for</strong>men i DK = moderne straffeproces.<br />
- Strid ml. de klassiske og moderne tilhængere.<br />
- Ny straffelov i 1930 (trådte i kraft 1933). => Afskaffelse af dødsstraf<br />
(dog ikke håndhævet siden 1892) (s. 412)<br />
o Indskrænkninger i antallet af frihedsstraffe til: Hæfte og fængsel (s.<br />
412).<br />
o Straffe rammen udvidet.<br />
o Siden 70.erne er der sket væsentlige ændringer: Tilbøjelig til at tale om<br />
en tilbagevenden til klassicismen.<br />
Retsplejeloven:<br />
- Byretterne nu den anses som den alm. Kompetente instans. (før<br />
landsretterne) (s. 414)<br />
- En del retter nedlægges (s. 414m), i stedet KBHs Byret, Østre og Vestre<br />
Landsret.<br />
- Nedlæggelse/sammenslutning af retskredse (s. 414):<br />
o I dag 84 retskredse.<br />
Filosoffer Beccaria, Kant, Feuerbach<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 62 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Privat retten<br />
Culpareglen Iht. Proculus:<br />
DT side 39 Barberen hændeligt uheld, hvis det er et almindeligt sted,<br />
man har barberen butik et sted, hvor der spilles bold, så har både<br />
barberen og den der bliver barberet skyld i ulykken.<br />
I romerretten Man skulle betales erstatning ved culpa og dolus – skyld og <strong>for</strong>sæt mht.<br />
tingsskade DT side 38-39.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 63 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Kodifikationer<br />
Østrig ABGB stadfæstedes i 1811.<br />
Romerrettens regler gennemsyrer lovbogen.<br />
Frankrig side 328 - 337 Code Civil (1804): Privatretlig lovbog<br />
Code Civil påvirkedes i sin lovgivningsteknik af Bentham.<br />
Formål:<br />
Retsenhed (før var Frankrig delt med sædvaneret i nord og romerret i<br />
syd)<br />
Ønske om <strong>for</strong>nyelse og fremskridt, i princippet gennemførelse af<br />
revolutionens principper om frihed og<br />
Stadig gældende..<br />
I 1804 lykkedes en kodifikation af Napoleon med Code Civil. Loven<br />
udtrykte revolutionstidens ideer og bevarede indflydelsen fra romers ret.<br />
Med den nye code civil blev naturrettens epoke bragt til ende, der var<br />
ikke mulighed <strong>for</strong> anvendelse af naturretten som sekundær retskilde.<br />
Code Civil havde <strong>for</strong>rang som retskilde ligesom sædvane og andre<br />
retskilder kun spillede en sekundær rolle side. 334.<br />
- Suppleret af:<br />
o Code de commerce (1807). Fik en vigtig rolle i udviklingen af<br />
europæisk selskabsret i der 19. årh.<br />
o Code de procédure civile (1806), re<strong>for</strong>m af civilproces<br />
o Code pénal (1810)<br />
o Code d.instruction criminelle (1808)<br />
- Disse 5 værker = Napoléons fem lovbøger (cinq codes)<br />
-<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 64 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Code civil er resultat af den franske revolution: Frihed og lighed . Dog<br />
stadig ulighed <strong>for</strong> kvinder (s. 333ø)<br />
- Code civil er ud<strong>for</strong>met som generelle principper, og er <strong>for</strong> størstedelen<br />
en syntese af sædvaneområdet og romerretsområdets ret. (pays de droit<br />
coutumier og pays de droit écrit) (s. 330, 331n)<br />
- Forbillede <strong>for</strong> flere landes lovbøger (Spanien, Portugal, Latinamerika,<br />
tidl. Franske kolonier, Belgien osv.) (s. 336-337)<br />
- Rente<strong>for</strong>budet blev ophævet (s. 333ø)<br />
Domstolene:<br />
- Bygger på et ensartet hierarkisk system:<br />
- Alm. Underinstans og en appelinstans. Disse overvåges af en særlig<br />
domstol som kan ophæve afgørelser truffet af appelinstansen (dog kun<br />
ved stridighed med loven) (s. 334ø).<br />
Den eksegetiske skole (eksegese = <strong>for</strong>tolkning) (s. 334n-336)<br />
- Frankrig<br />
- Kun loven var retskilde (dvs. <strong>for</strong>tolkning af loven)<br />
- Retsvidenskaben skulle ikke fremsætte retskritik eller videreudvikle<br />
retten<br />
Tyskland Det tysk-romerske Rige 962-1806<br />
Reception af romerretten:<br />
Reichkammergericht oprettet 1495<br />
Fælles appelinstans <strong>for</strong> Det tyske Rige, romerretten (gemeines Recht)<br />
anvende, lokal ret var i praksis subsidiær.<br />
Skriftlig procedure.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 65 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Oprindelig halvdelen af dommerne jurister, senere i 1500-tallet skulle<br />
alle være jurister.<br />
Fungerede frem til kejserrigets opløsning i 1806, men havde da længe<br />
lidt under dalende betydning<br />
BGB Trådte i kraft år 1900.<br />
- Vanskelig at <strong>for</strong>stå <strong>for</strong> ikke-jurister pga. <strong>for</strong>m og sprog (s. 403n)<br />
- Er streng systematisk.<br />
- Indeholder generalklausuler (fx § 242) (s. 404)<br />
- En national lovbog. Rest af gammel fælleseuropæisk retskultur gik tabt<br />
med BGB (s. 404)<br />
- Fik betydning i fx: Schweiz (ZBG), Japan, (s. 405)<br />
BGB er skrevet af retslærde <strong>for</strong> retslærde.<br />
Kodifikationerne fra denne tid – 1800 - er naturretlige – hvor lovens<br />
tilgængelighed <strong>for</strong> lægmænd var et ideal.<br />
Prætors edikter er det nærmest man kommer i retning af kodifikation i<br />
romerretten, men det rummer ingen normer blå kompedie side 74<br />
Den tyske retstradition udspringer af ius commune.<br />
Reichkammergericht i 1495 – der er en fælles appelret <strong>for</strong> det Tyske-<br />
Romerske Rige, hvor romerretten har <strong>for</strong>rang og alle dommere skulle<br />
være uddannede jurister.<br />
Det tysk-romerske rige blev opfattet som arvtager til Romerriget, hvilket<br />
betød at romerretten blev opfattet som tysk ret.<br />
I 1600 og 1700 tallet blev studier af Usus Modernus Pandectum –<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 66 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
romerretten som den blev brugt i samtiden, den herskende<br />
retsvidenskabelige retning.<br />
For at <strong>for</strong>stå hvor<strong>for</strong> BGB får den <strong>for</strong>m som den gør, er det vigtigt at<br />
<strong>for</strong>stå den kodifikationsstrid der dominerer på tidspunktet. Skulle det<br />
Tyske <strong>for</strong>bund kodificere efter den franske model eller efter Savignys<br />
Vom Beruf fra 1814, der var <strong>for</strong>taler <strong>for</strong> at de tyske jurister ikke havde<br />
evner til at skabe en <strong>for</strong>nuftig kodifikation.<br />
Den historiske skole anså romerretten <strong>for</strong> tysk ret.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 67 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Ægteskabsret<br />
Kanonisk ret – Liber<br />
Extra<br />
Kanonisk ægteskabsret – Liber Extra, til biskoppen af Pavia, hvis man<br />
lover at ægte nogen, så er man ikke blevet gift med mindre man har haft<br />
samleje, efter man har lovet at man vil giftes. Dette ligegyldigt om man<br />
har fået børn sammen før løftet.<br />
Ingeborg-sagen (fransk konge ville skille fra dansk prinsesse; Paven<br />
tillod det ikke) Den berømte ægteskabssag i middelalderen udsprang af et<br />
ulykkeligt ægteskab mellem den danske prinsesse Ingeborg, der var<br />
datter af Valdemar den store og den franske konge Phillip August. Paven<br />
fik omstødt den franske ægteskabs dom om skilsmisse og Ingeborg blev<br />
efter 20 år dronning i Frankrig. Side 74<br />
Ægteskabsret (s. 72-73):<br />
o Kanonisk ret (aftale mellem mand og hustru)<br />
o Romerret (fader arrangerede) dette udgangspunkt gjaldt også <strong>for</strong><br />
sædvaneretten rundt om i Europa.<br />
Middelalderen Ægteskabsret (s. 126-140):<br />
- Landskabsloven: Kun få regler om ægteskab.<br />
- Kanonisk ægteskabsopfattelse blev den udbredte, anliggende ml. 2 som<br />
vil giftes. Før anliggende ml. slægterne (s. 128).<br />
Under re<strong>for</strong>mationen Skilsmisser anerkendes delvist.<br />
Efter protestantisme var ægteskabet intet sakramente, og skilsmisse<br />
anerkendtes i et vist omfang. Luther afviste en<br />
kirkeret. (s. 173)<br />
- Ægteskabsordinansen (1582) (s. 174):<br />
o Trolovelse skulle ske med vidner<br />
o Forbudt at have samleje før vielse<br />
o Indeholdt skilsmisseregler (fx ved ægteskabsbrud, impotens,<br />
landflygtighed, fængselsstraf)<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 68 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
o Forarbejder bl.a. på Grundlag af en bog af Niels Hemmingsen.<br />
- Konsistorier: Blandede domstole der tog sig af ægteskabssager.<br />
- Tamperretter: Ægteskabsdomstolene.<br />
Efter re<strong>for</strong>mationen Frederik d. 2. ægteskabsordinans i 1582<br />
Ligestilling i<br />
ægteskabet<br />
Usikker retstilstand om ægteskabet og dets opløsning efter<br />
re<strong>for</strong>mationen: Kongen vil fastsætte det rigtige.<br />
Skilsmissegrunde:<br />
Hor<br />
Bortløben.<br />
Impotens: Kun hvis den var der før ægteskabet.<br />
Lands<strong>for</strong>visning (ikke med i uddraget her)<br />
Verdslige model og kirkelige model DT 128<br />
Indtil 1215 Det fjerde Laterankoncil, var det <strong>for</strong>budt at gifte sig med<br />
beslægtede syv led tilbage, men i praksis svært at gennemføre, hvor<strong>for</strong><br />
det i 1215 blev ændret til 4. led.<br />
Mosaik ret indflydelse på hvem der kunne gifte sig DT 169<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 69 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Arveret<br />
Oldtiden I centrum <strong>for</strong> samfundet står slægtskabet. Slægten er overalt den primære<br />
gruppe. Arv falder i slægt<br />
Arveret (s. 126-140):<br />
- Landskabsloven: Arveretten har central placering.<br />
- Personae miserabiles (= personer under kirkelig beskyttelse): Fx enker,<br />
<strong>for</strong>ældreløse, fattige, pilgrimme.<br />
Arveret:<br />
o Sjælegaver kun med samtykke fra manden.<br />
o Testamente kendes fra romerretten.<br />
o I middelalderen blev de fleste bønder fæstebønder (=betalte landgilde<br />
<strong>for</strong> at bo på en gård, og dyrke jord)<br />
- Stirpalgrundsætningen blev anerkendt i Jyske Lov (s. 130) gælder<br />
stadig i dag, jf. Arvelovens § 1.<br />
I landskabslovene Arveretten indtog en central placering i landskabslovene, modsat var det<br />
med ægteskabsloven, da denne hovedsageligt var reguleret i kanonisk ret<br />
under kirkens jurisdiktion.<br />
Begreberne ”Fællig” samt ”Hovedlod”:<br />
Fælliget omfattede løsøre, penge og jord.<br />
Hver parts andel i fælliget benævnes hovedlod.<br />
Arvejord er ikke omfattet af fælliget.<br />
Ordet testamente indgår <strong>for</strong> første gang i dansk ret i <strong>for</strong>bindelse med<br />
sjælegaver, dvs. dødslejegaver i Jyske Lov 3-45<br />
Sjælegaver:<br />
Der kunne disponeres over den halve hovedlod.<br />
Dispositionen over hovedlodden kunne tilsidesættes ved partsed eller<br />
nævn.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 70 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Ejendomsretten<br />
Vindikation Ældre dansk ret bygger på vindikationsprincippet. Med<br />
guldkædedommene i 1590 lagde Rettertinget et vindikationsprincip til<br />
grund <strong>for</strong> afgørelsen i modsætningen til Rådstueretten, der anvendte et<br />
ekstinktionsprincip.<br />
I Romerretten: Ubi rem meam invenio, ibi vindicio – hvor jeg finder min<br />
ting, der vindicerer jeg.<br />
Anders S. Ørsted (f. 1778) og dansk retsvidenskab (s. 344-357)<br />
- Talsmand <strong>for</strong> at staten under visse omstændigheder kan gribe ind i<br />
ejendomsretten (s. 346)<br />
Aquinas K126-129 - Ingen ubetinget privat ejendomsret<br />
- Hvis herremanden ikke har givet nok til bønderne OK at<br />
stjæle fra herremanden, men kun, hvis kirken har sagt, at det er<br />
OK, da de har monopol på at tolke den åbenbare lov.<br />
Er repræsentant <strong>for</strong> en kristen naturrets tænkning.<br />
Sammenligner modsætningsfyldte udsagn fra Biblen og kirkefædrene og<br />
udleder derudaf sit skolastiske syn på ejendomsretten.<br />
Det er ikke naturligt <strong>for</strong> mennesket at besidde ydre ting<br />
Ingen kan gøre krav på det, der tilhører Gud<br />
Man skal ikke sanke skatte, men fokusere på sjælens frelse<br />
En ejer udøver magt – og mennesket har ikke magt til at ændre en tings<br />
natur<br />
Imod<br />
Ifølge naturens ret er alt fælles<br />
Man udelukker andre fra et fælles gode<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 71 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
For<br />
Man passer på noget, man selv besidder, og man lægger mere arbejde i<br />
det, man har ansvar <strong>for</strong> ende det man har i fællesskab<br />
Fællesskab fører ofte strid med sig.<br />
Privat ejendomsret er ikke en del af den naturlige ret eller den<br />
guddommelige ret, men et resultat af menneskets <strong>for</strong>nuft, og bliver der<strong>for</strong><br />
et bidrag til den naturlige ret gennem den menneske skabte ret.<br />
Der er ikke noget galt i at inddrage noget som sit eget, hvis man bare er<br />
villig til at give almisser.<br />
Hans <strong>for</strong>tolkning afgørende <strong>for</strong> den katolske kirkes syn på ejendomsret.<br />
Det er legitimt <strong>for</strong> mennesket at besidde ting som sine, det er endda<br />
nødvendigt <strong>for</strong> mennesket liv af 3 grunde.<br />
Bestræber sig bedre <strong>for</strong> at passe på noget, som man har ansvaret <strong>for</strong><br />
Mere effektivt, når hver person har ansvar <strong>for</strong> egne <strong>for</strong>hold<br />
Fredeligere, når enhver er tilfreds med egne anliggender.<br />
Aquinas mener at ejendomsretten ikke er nogen absolut rettighed. Den<br />
skal tjene det fælles bedste.<br />
Ejendomsretten er en sekundær og underordnet ret, der medfører ansvar<br />
over<strong>for</strong> næsten. Ejeren får mulighed <strong>for</strong> gode gerninger, gaver til de<br />
fattige, til kirken.<br />
Hans ret over tingene beskyttes ikke af hensyn til ham selv, men af<br />
hensyn til fælles bedste. Kaos ville opstå, hvis enhver i fællesskabets<br />
navn kunne bemægtige sig andens besiddelse eller frugter af andres<br />
arbejde.<br />
Locke Positivt menneskesyn modsat Holberg der mente at mennesket var<br />
ærgerrigt.<br />
To traktater om styre<strong>for</strong>mer af 1690<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 72 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Hans tanker er begrundet både i den naturlige <strong>for</strong>nuft og den kristne tro.<br />
Gud gav jorden til mennesket <strong>for</strong> at herske over. Dette betyder ikke at<br />
mennesket altid skal besidde alt i fællesskab, selvom at udgangspunktet<br />
var fælleseje i en urtilstand, hvor der var nok at tage af. Grundlæggende<br />
ejendomsret fra det øjeblik man samler det op.<br />
Mennesket ejer i udgangspunkt sin krop, det ejer også det som hans<br />
hænder frembringer. Mennesket må også have en ret til det, der skal til<br />
<strong>for</strong> livets opretholdelse.<br />
Kant Ejendomsret<br />
Lauritz Nørregaard<br />
K141-143<br />
- Ejendomsret <strong>for</strong>udsætter en udtrykkelig godkendelse fra alle<br />
andre, da jorden oprindeligt er fælleseje<br />
- Man må ikke selv straffe overtrædelse af ejendomsretten, da det<br />
blot er hævn<br />
- Først når der er en stat, kan der være tale om privat<br />
ejendomsret, da alle skal være enige om at ophæve den fælles<br />
ejendomsret.<br />
Er repræsentant <strong>for</strong> den rationelle naturrets tænkning og anvender en<br />
matematisk og deduktiv metode.<br />
Mennesket har ret til det, der skal til <strong>for</strong>, at det kan opfylde sine pligter<br />
over<strong>for</strong> samfundet.<br />
I urtilstanden var mennesket lige både i rettigheder og pligter, hvilket<br />
førte til, at ingen havde bedre ret til ting end andre.<br />
Men havde en person taget noget, han skulle bruge til at opfylde sine<br />
pligter, og det kun dækkede hans behov, var andre udelukket fra brug af<br />
tingen.<br />
Dette fællesskab kunne kun opretholdes hvis menneskerne udelukkende<br />
koncentrerer sig om at opfylde sine pligter ud fra næstekærlighed.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 73 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Når laster som egenkærlighed og misundelse kommer ind i samfundet,<br />
førte det til frygt <strong>for</strong> at lide nød i fremtiden, det blev der<strong>for</strong> nødvendigt at<br />
indføre ejendomsret og sådan <strong>for</strong>svandt den første tids fællesskab.<br />
Bartolus Definerer ejendomsretten, som den rådighedsret, der ikke indskrænkes af<br />
loven DT 164<br />
Dansk oldtid Til 500 f.Kr<br />
Ejendomsret skabt ved at folk slår sig ned og begynder at arbejde med<br />
jorden.<br />
Dog ikke som vores private ejendomsbegreb, ofte var det slægten der<br />
havde ret til jorden.<br />
Den der <strong>for</strong>arbejde og frembragte løsøre havde ret til det.<br />
Arveret til jord, men ikke til løsøre (<strong>for</strong>deles i levende live)<br />
Da masserer af jord at tage af: Sjældent konflikter. Endvidere ikke nogen<br />
autoritet til at løse dem.<br />
Hume Ejendomsret<br />
Rosseau Ejendom<br />
- Det er nyttigt at ejendomsretten skal beskyttes<br />
- Et samfund, hvor alle har fast ejendom, men ingen har så meget,<br />
at de derved får<br />
magt over andre<br />
Hobbes Mennesket kan i naturtilstanden tage hvad det kan og beholde det så<br />
længe, det er muligt at <strong>for</strong>svare det. Hobbes fremhæver igen den<br />
naturlige ulighed, hvor den stærkere kan dominere den svage.<br />
Ejendomsret<br />
- I naturtilstanden ingen privat ejendomsret<br />
- Alt ejendom er der<strong>for</strong> afhængig af en suveræn, men han vil altid<br />
kunne overtage<br />
ejendomsretten ekspropriation<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 74 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
Slaver Det går godt i 1700 tallet idet man tjener penge på bomuld med mere fra<br />
de Vestindiske øer. I 1792 <strong>for</strong>bydes al import af slaver med endelig<br />
virkning fra 1803. Eksisterende ejendomsret består.<br />
Slaveri <strong>for</strong>budt i Danmark, men tilladt i Vestindien.<br />
Der er 2 domme om David Tams og Hans Jonathan, hvor ejendomsret til<br />
begge slaver erhvervet på lovligvis. Ophold i DK kunne ændre på dette<br />
Nørregård § 113 + Locke<br />
Ørsted:<br />
Dansk lov gælder i DK, dermed ikke ejendomsret over slaver → man må<br />
finde noget der minder om gældende <strong>for</strong> den tid man er i DK, hvilket kan<br />
være et livslangt tjeneste<strong>for</strong>hold → Slaver må ikke slås og skal behandles<br />
som danske tjenestefolk.<br />
Ret til ejendom Et len var arveligt og uigenkaldeligt.<br />
Lensret DT 210<br />
Person modtager et stykke jord, og herved <strong>for</strong>pligter sig til personlig<br />
tjenesteydelse.<br />
Lensretten var den ret, som regulerede <strong>for</strong>holdet imellem lensherren og<br />
hans vassal DT s. 52<br />
Vassallen skyldte sin herre troskab og havde på den anden side<br />
rettigheder over et grundstykke.<br />
Lens besidderen havde vigtige offentlige retlige beføjelser, idet han inden<br />
<strong>for</strong> sit len fungerede som amtsmand.<br />
Suverænitet bliver i 1660 i Kongeloven fastslået til en person. De der er<br />
sure over at miste deres ret tilføres af kongen nye privilegier f.eks. baron<br />
eller greve titel, hvilket medfører en ny adel.<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 75 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
I Danske lov 1683 indføres Stamhuse.<br />
I GL § 98 lægger op til hvordan man undgår at ejendom arves.<br />
I 1919 laves en lov, der er en del af et større kompleks af landbolove.<br />
Dette medførte at den nuværende besidder overtog godset som<br />
almindeligt godt, 2/5 af godset værdi blev afsat til de 2 første i<br />
successionsrækken, som erstatning <strong>for</strong> den tabte ret til arv. Staten havde<br />
ret til at erhverve 1/3 af jorden mod erstatning = ekspropriation.<br />
Hesselagergård dommen<br />
Det er en rettertingsdom af 1572<br />
Et stamhus er et gods, der udelt skal arves af næste mandlige arving.<br />
Hesselagergård er et stamhus. Da ejeren af stamhuset dør testerer han<br />
gården til en nevø, dette medfører at arven ikke skal deles efter de<br />
almindelige arveretlige principper som hvis det havde været et len.<br />
Ældste af mandlige søskende Niels Friis kan udtage Hesselagergård og<br />
gods <strong>for</strong>lods<br />
Skødet er blevet til imod adskillige artikler i loven, recessen og<br />
håndfæstningen, <strong>for</strong>di loven skal være ærlig og tålelig efter landets<br />
sædvane, og ikke gjort efter en mands særlige vilje, men efter mænds<br />
tarv, der bor i landet, og ingen bør dømme mod den lov, som kongen<br />
giver og landet vedtager, og <strong>for</strong>eskrevne B K131<br />
Resultatet af dommen bliver, da det viser sig at Johan Friss (død) har rod<br />
i regnskaberne, at man indgår et kompromis på et stort beløb.<br />
Ret til krigsbytte Ej tyveri eller plyndring siden oldtiden havde det været skik at betragte<br />
den overvundne fjendes ejendom som herreløst bytte, der kunne tilegnes<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 76 09-09-2009
<strong>Retshistorie</strong> – Jura Bachelor<br />
af erobreren.<br />
Hugo Grotius:<br />
Ejendomsret til erobret land og krigsbytte.<br />
Krigsbytte er lovligt, legitimationen er i Mosebøgerne og i antikken.<br />
Det er tilladt at plyndre efter at man har afgivet krigserklæring.<br />
Naturretten = en retfærdig krig ikke bare <strong>for</strong> at rage til sig.<br />
Krigsbytte tilfalder folket eks. S. K137<br />
Samuel Pufendorf<br />
Mindre værdier kan beholdes af soldaterne som belønning eller løn.<br />
Større værdier tilhører staten, idet soldaterne kæmper på statens vegne<br />
der<strong>for</strong> er det statens ejendom.<br />
Ejendom er at betragte som løsøre, når det er bragt uden <strong>for</strong> fjendens<br />
rækkevidde.<br />
Jord er at betragte som ens eget, når fjenden fysisk kan holdes væk.<br />
Afståelseserklæring?<br />
Lene <strong>Rosengaard</strong> Side 77 09-09-2009