Producerer selv sine grønsagsfrø - Gartneribladene
Producerer selv sine grønsagsfrø - Gartneribladene
Producerer selv sine grønsagsfrø - Gartneribladene
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
NR. 10. OKTOBER 2008<br />
Frank Erichsen<br />
<strong>Producerer</strong> <strong>selv</strong><br />
<strong>sine</strong> <strong>grønsagsfrø</strong><br />
LÆS OM: ÆBLEFESTEN I SAKSKØBING • GRØNSAGER I DET NORDISKE KØKKEN
Næste<br />
Sæson<br />
starter<br />
nu!<br />
Tænk Løg<br />
BARITO F1 er stadigvæk den tidligste sort på<br />
markedet med store gode former!<br />
BALDITO F1 viser gode resultater, både til<br />
hovedsæsonen og som lagersort.<br />
BENNITO F1, når lageret skal holde længe.<br />
Ring til Ivan<br />
Løgfrø<br />
+45 - 47 50 34 58<br />
Postboks 22, 1600 AA Enkhuizen, The Netherlands<br />
Kontakt din lokale forhandler for mere information,<br />
eller Ivan Brendstrup,<br />
Tlf +45 - 47 50 34 58, eller Fax +45 - 47 50 35 58<br />
434<br />
Ivan<br />
INDHOLD<br />
FRUGT OG BÆR<br />
436 Øhavets syltetøj<br />
438 Calciums vanskelige vej til æblet<br />
440 Høstprognose for æbler<br />
442 Æblets dag i Sakskøbing<br />
444 Markedsperspektiver for bærdrikke<br />
446 Markproduktion eller tabletop<br />
448 Tabletop hos Peter Jensen<br />
451 Surkirsebærhøsten 2008<br />
452 Varmt bad til solbærstiklinger<br />
455 Ny sprøjteteknik i frugtplantager<br />
GRØNSAGER<br />
456 Sensommertræf i porremarken<br />
458 Pseudomonas i porrer<br />
460 ‘Bonderøven’ fra Revn<br />
462 ‘Gamle’ danske grønsagssorter<br />
463 Gulerødder på udstilling<br />
464 Salatmarkvandring i Sverige<br />
466 Mikroorganismer til grønsager<br />
468 Markedsnyt<br />
BÅDE OG...<br />
470 Strukturudvikling i engrosleddet<br />
472 Grønttorvet – 50 års jubilæum<br />
476 Det Nordiske Køkken i Århus<br />
477 På restaurant hos Malling & Schmidt<br />
478 Frugt og grønt gennem livet<br />
483 Vejret<br />
NR. 10. OKTOBER 2008<br />
Frank Erichsen<br />
<strong>Producerer</strong> <strong>selv</strong><br />
<strong>sine</strong> <strong>grønsagsfrø</strong><br />
LÆS OM: ÆBLEFESTEN I SAKSKØBING • GRØNSAGER I DET NORDISKE KØKKEN<br />
7. ÅRGANG<br />
OKTOBER 2008<br />
NR. 10<br />
Frank Erichsen, også kendt<br />
som Bonderøven, laver stort<br />
set alle ting helt fra bunden<br />
af, også mange frø. Her<br />
høster han frøstande på rødmelde<br />
i køkkenhaven.<br />
Læs artiklen side 460.<br />
Foto: Stig F. Nielsen
436<br />
Strynø har sin egen<br />
lille syltetøjsfabrik,<br />
hvor John Sørensen<br />
laver god, gammeldags<br />
syltetøj af håndplukkede,<br />
økologisk<br />
dyrkede bær fra egen<br />
bedrift.<br />
448<br />
Peter Jensen i Tommerup<br />
er den første<br />
danske producent af<br />
tabletop jordbær både<br />
i en overdækket version<br />
udendørs og inde<br />
i væksthus.<br />
456<br />
Porre-erfagruppen<br />
holdt sensommermøde<br />
ved Caleb og David<br />
Falk i Løvskal sammen<br />
med den hollandske<br />
konsulent Henry<br />
Rombouts.<br />
460<br />
Frank Erichsen - også<br />
kendt som »Bonderøven«<br />
fra DR2 - lever<br />
et enkelt liv, hvor <strong>selv</strong>forsyning<br />
med frugt,<br />
grønt og kød er en del<br />
af hverdagen.<br />
Frugt & Grønt<br />
Erhvervsbladet for frugt-, bær- og<br />
grønsagsavlere.<br />
Udgiver: GartneriRådgivningen, der er en del af<br />
Dansk Landbrugsrådgivning, Landscentret,<br />
Udkærsvej 15, Skejby, 8200 Århus N,<br />
www.gartneriraadgivningen.dk.<br />
Artikler: Artikler i Frugt & Grønt dækker<br />
ikke nødvendigvis synspunkter i Brancheudvalget<br />
for Frugt & Grønt.<br />
Redaktion: Ansvarshavende redaktør:<br />
Annemarie Bisgaard, Toftlundvej 7B, 7430 Ikast,<br />
tlf +45 97 14 04 04, fax +45 97 14 04 00,<br />
amb@landscentret.dk.<br />
Fagredaktør (grønsager), Stig F. Nielsen,<br />
Udkærsvej 15, 8200 Århus N, tlf +45 87 40 54 48,<br />
fax +45 87 40 50 87, sfn@landscentret.dk.<br />
Annoncer: Annoncekonsulent Morten Nielsen.<br />
Hvidkærvej 29, 5250 Odense SV.<br />
Telefon +45 87 40 66 03, Telefax +45 66 17 17 15.<br />
Mail: mon@landscentret.dk.<br />
Frist for indlevering af annoncer er<br />
den 10. i måneden før udgivelse.<br />
Abonnement: Kontakt Anne Lise Mikkelsen,<br />
tlf. 87 40 66 32<br />
Indland: 660 kr. + porto (160 kr.) + moms.<br />
Udland: 660 kr. + porto (260 kr.).<br />
Unge under udd.: 335 kr. + porto (160 kr.) + moms.<br />
Layout og tryk: Mark & Storm Grafisk<br />
Oplag 1.500. Eftertryk er kun tilladt efter aftale.<br />
Bladet er afleveret til postvæsenet den 26/09/08.<br />
ISSN 1601-6114<br />
LEDER<br />
Danskernes kostvaner<br />
DTU Fødevareinstituttet har netop udsendt<br />
en rapport om danskernes kostvaner 1995–<br />
2006 med særlig fokus på frugt og grønt.<br />
Fordelene ved at spise – meget – frugt og<br />
grønt er velkendte af de fleste: Nedsættelse<br />
af risikoen for hjerte-kar-sygdomme, visse<br />
former for kræft samt gavnlig virkning i forhold til fedme, type 2<br />
diabetes og andre sygdomme burde betyde, at alle spiste en passende<br />
og tilstrækkelig mængde frugt og grønt.<br />
Men så nemt går det ikke. Fristelserne til det usunde må åbenbart<br />
være for store.<br />
Det gode resultat i rapporten er, at der er sket en stigning i forbruget<br />
fra 1995 til perioden 2003-2006. Andelen af de 11-75 årige,<br />
der spiser de anbefalede 600 gram om dagen, er for eksempel<br />
steget fra tre til 16 procent.<br />
Men der er sket en stagnation i forbruget af grønsager fra 2002, og<br />
rapporten viser, at især unge mellem 11 og 24 år har et særligt lavt<br />
indtag af frugt og grønt.<br />
Vi er derfor fortsat et pænt stykke fra målet på de anbefalede 600<br />
gram om dagen.<br />
Der er altså for få, der spiser vore produkter! Men omvendt så bør<br />
der være et stort potentiale for at udvide afsætningen. Det gælder<br />
derfor om at være med til at tilbyde de produkter, der kan bidrage<br />
til at øge det samlede indtag af frugt og grønt.<br />
Dermed ligger der en opgave for os producenter i fortsat at producere<br />
friske, smagfulde kvalitetsprodukter. Men også en opgave i<br />
at udvikle nye produkter, der kan ’stjæle’ pladsen hos forbrugeren<br />
fra de mere usunde fødevarer.<br />
En udbredt skolefrugtordning kan være en af vejene til at fortrænge<br />
de mere usunde fødevarer. EU har foreslået at anvende 90 millioner<br />
EUR fra 2009 som et bidrag til nationale skolefrugtordninger.<br />
Det rækker til 30 stykker frugt/grønt om året til de 6-10 årige.<br />
Det mener vi ikke er ambitiøst nok. En ordning med effekt bør<br />
indeholde ét stykke frugt/grønt hver dag til alle skolebørn.<br />
Undersøgelsen viser også, at det er til morgen- og frokostmåltidet,<br />
der spises mindst frugt og grønt. Her gælder det om at finde eller<br />
lancere produkter, der i højere grad vil kunne indgå naturligt i disse<br />
måltider. Innovation og nyskabelse er derfor vigtigt, og dermed<br />
er det betydningsfuldt, vi har en tilstrækkelig innovationsordning.<br />
Set fra producentside bekræfter rapporten også, at det fortsat er<br />
nødvendigt med en væsentlig markedsføringsindsats. Budskabet<br />
kan ikke siges for tit, og det skal siges på mange måder.<br />
Erhvervet støtter derfor også op om 6 om dagen kampagnen. Og<br />
alle i udvalget for frugt og grønt i Dansk Gartneri bakker også op<br />
om at satse på et nyt, stort, fælles markedsføringsprojekt i 2010-<br />
2012.<br />
Mogens Christensen<br />
Næstformand i Dansk Gartneri<br />
435
DET NORDISKE KØKKEN<br />
Gourmetsyltetøj fra Strynø<br />
HÅNDARBEJDE - Der er tre medarbejdere i gang, når der fyldes syltetøj på glas. Glassene fyldes med en pumpe, og der sættes låg på med<br />
håndkraft, hvorefter glassene opvarmes til 87-93 grader. Holdbarheden er ét år.<br />
God gammeldags kvalitet for alle<br />
pengene. Det er filosofien bag<br />
Øhavets Syltetøj, som John Sørensen<br />
producerer med omhu<br />
på tredje år. 30.000 glas om året<br />
bliver det til.<br />
TEKST OG FOTO: ANNEMARIE BISGAARD<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
På Strynø er en sømand gået i land. Efter<br />
25 år som skibsfører og skibsreder på verdenshavene<br />
dyrker søulken nu bær og har<br />
lavet sin egen lille syltetøjsfabrik på et<br />
husmandssted.<br />
John Sørensen (46) og hans kone slog sig<br />
ned på Strynø i 2002 – først i et lejet hus,<br />
og et år senere købte de en lille ejendom i<br />
den nordøstlige ende af Strynø. Ejendommen,<br />
der er på ni hektar, er skønt beliggende,<br />
helt ud til havet med udsigt til Langeland.<br />
- Da jeg gik i land, vidste jeg, at det skulle<br />
være i et landsbymiljø, så jeg kunne finde<br />
mine rødder. Vi så os lidt omkring på Fyn<br />
og småøerne og fandt ud af, at Strynø var<br />
stedet med den rigtige landsbyånd og et<br />
stærkt sammenhold blandt beboerne, fortæller<br />
John Sørensen, der er født på Amager<br />
og opvokset på Lolland.<br />
FAKTA<br />
Strynø<br />
Strynø ligger i det sydfynske øhav<br />
mellem Tåsinge, Langeland og Ærø.<br />
Der er 216 indbyggere på Strynø fordelt<br />
på ikke mindre end ni nationaliteter.<br />
Der er en skole med 17 elever,<br />
en børnehave, en købmand, en kro,<br />
en kirke, et gadekær, gamle huse og<br />
masser af stokroser. Øen rummer<br />
cirka 120 huse og ejendomme,<br />
blandt andet små skipperhuse i<br />
Strynø by, som sømændene byggede<br />
i deres glanstid.<br />
Strynø ligger en halv times sejlads<br />
med ’Strynboen’ fra Rudkøbing. Øen<br />
er tre kilometer lang og to kilometer<br />
bred og har et areal på 488 hektar.<br />
Værtindegaven gav stødet<br />
En af øens beboere medbragte ved den<br />
første gæstevisit hos familien Sørensen et<br />
glas hjemmelavet hindbærsyltetøj som<br />
værtindegave.<br />
- Det smagte ualmindeligt godt, meget<br />
bedre end det vi <strong>selv</strong> købte hos købmanden.<br />
Det fik mig til at tænke over, om ikke<br />
den gammeldags måde at lave syltetøj på<br />
kunne blive et levebrød – altså <strong>selv</strong> dyrke<br />
bærrene og lave syltetøj af dem, som husmødrene<br />
på øen gør og altid har gjort, fortæller<br />
John Sørensen.<br />
Han fik fat i en række lokale opskrifter på<br />
syltetøj, afprøvede dem alle hjemme i<br />
køkkenet og inviterede derefter øens koner<br />
til en blindsmagning. På den måde<br />
blev de tre bedste – ud af 15 opskrifter –<br />
udvalgt, og det er ud fra disse opskrifter<br />
John Sørensen nu har lavet sin egen opskrift<br />
på for eksempel hindbærsyltetøj.<br />
Samme fremgangsmåde har han anvendt<br />
til stikkelsbær, solbær, jordbær/rabarber<br />
og brombær.<br />
I 2003 plantede John Sørensen de første<br />
planter af Veten og Glen Prosen hindbær,<br />
Invicta stikkelsbær, Titania solbær, Loch<br />
Ness brombær samt rabarber. Han sprang<br />
436 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
ud i dyrkningen uden nogen form for erfaring<br />
og lavede derfor også en del snublefejl<br />
i starten. I dag dyrker John Sørensen to en<br />
halv hektar med bær, der trives i det milde<br />
klima og de mange solskinstimer. Der<br />
håndplukkes årligt seks-otte ton bær. Til<br />
pasningen af plantagen og produktionen<br />
af syltetøj har han på årsbasis ansat halvanden<br />
medarbejder. Plukningen foretages<br />
dels af lokale beboere, dels af europæiske<br />
plukkere. Specielt solbær er et stort arbejde<br />
at håndplukke, ribbe og skylle.<br />
Afsætning<br />
Efter plantningen begyndte John Sørensen<br />
at sætte den gamle kostald i stand med<br />
klinker på gulvet og vaskbare vægge samt<br />
indkøbte en produktionsgryde, påfyldningspumpe<br />
og etiketteringsmaskine, så grejet<br />
kunne godkendes til syltetøjsproduktion. I<br />
efteråret 2005 lavede han den første prøveproduktion,<br />
i 2006 solgte han 15.000 glas,<br />
og i dag laver John Sørensen 30.000 glas<br />
årligt fordelt på syv varianter af syltetøj.Alt<br />
sammen baseret på bær, der er dyrket økologisk,<br />
håndplukket og frosset ind. Konceptet<br />
er unikt og findes ikke andre steder i<br />
Danmark … så vidt John Sørensen ved.<br />
- Det har ikke været specielt svært at få afsat<br />
produkterne. Jeg har <strong>selv</strong>følgelig gjort<br />
et stykke benarbejde med at banke på døre<br />
og præsentere produktet. I dag er bagerkæden<br />
Emmerys godt 20 butikker den<br />
største aftager, men også Meyers Deli,<br />
gårdbutikker, oste- og specialforretninger<br />
køber en del, siger John Sørensen, der synes<br />
han har et godt netværk i både Øst- og<br />
Vestdanmark. Desuden står han også <strong>selv</strong><br />
på et julemarked i København og på Fødevaremarkedet<br />
Kulinarisk Sydfyn. For øjeblikket<br />
forsøger at komme indenfor på kursusog<br />
konferencecentre med <strong>sine</strong> produkter,<br />
og den første kunde er allerede i hus. Her<br />
PRODUKTIONSGRYDEN.<br />
præsenteres varianterne af Øhavets Syltetøj<br />
på morgenbordet sammen med en kort<br />
historie om, hvor syltetøjet kommer fra.<br />
Transporten fra Strynø ud til kunderne er<br />
ganske enkel – John bringer nemlig <strong>selv</strong> varen<br />
ud. Det giver en god kontakt og en fortsat<br />
efterspørgsel, når bonden og syltetøjsproducenten<br />
<strong>selv</strong> kommer med opsmøgede<br />
ærmer og solbrune arme i butikken.<br />
Dyrt at være lille<br />
John Sørensen har erfaret, at det er dyrt at<br />
komme i gang, og også at det er dyrt at<br />
være lille. Alt i alt har han investeret to en<br />
halv mio. kroner i anlæg af plantage og<br />
indretning af produktionslokale. Hertil<br />
kommer 80.000 kroner til en hjemmeside<br />
og indkøbte computerprogrammer samt<br />
den årlige afgift til Fødevarekontrollen på<br />
3.000 kroner.<br />
- I foråret fik jeg heldigvis en ’elite smiley’,<br />
fordi der ikke har været anmærkninger ved<br />
de seneste fire kontrolbesøg. Det betyder,<br />
at jeg fremover får færre besøg, og så sparer<br />
jeg penge.<br />
Selv om John Sørensen har fået EU-støtte<br />
til at skabe en ny produktion og nye arbejdspladser<br />
i et yderområde, så skal der<br />
sælges mange glas syltetøj for at hente<br />
udgifterne hjem igen. Glassene indeholder<br />
300 gram syltetøj, og John Sørensen sælger<br />
dem til enhedspris for 27,50 kroner per<br />
glas. I butikkerne er udsalgsprisen 42-65<br />
kroner per glas.<br />
- Jeg stiler mod de to procent af befolkningen,<br />
der er bevidste om kvaliteten af<br />
fødevarer og er kritiske over for, hvad de<br />
DET NORDISKE KØKKEN<br />
Ø-SPECIALITET - Udpluk af varianterne fra Øhavets Syltetøj, der alle koges med rørsukker.<br />
En af stikkelsbærvarianterne koges desuden med cognac, nelliker, ingefær og kardemomme,<br />
mens solbærrene koges med balsamicoeddike, honning og citronsaft.<br />
putter i munden. Desuden startede jeg på<br />
et heldigt tidspunkt, netop som økologiboomet<br />
satte ind, forklarer John Sørensen.<br />
Han er spændt på fremtiden, nu hvor forbrugereuforien<br />
er dæmpet. – Det vil antageligt<br />
gå ud over luksusvarerne, så jeg må<br />
nok skrue lidt op for markedsføringen, hvis<br />
produktionen skal udvides.<br />
Læs mere om Øhavets Syltetøj på<br />
www.ohavets.dk.l<br />
OMKRANSET AF HAV - Syltetøjsfabrikant og<br />
bæravler John Sørensen i hindbærmarken,<br />
hvorfra der er udsigt til Langeland. Han dyrker<br />
to gamle hindbærsorter, Veten og Glen<br />
Prosen, som han synes er de mest velsmagende<br />
i syltetøj.<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 437
ÆBLER<br />
Calciums vanskelige vej<br />
til æblet<br />
Æbletræet har specielt svært ved at optage<br />
calcium, især sidst på sæsonen. Derfor er det<br />
en god ide at sprøjte calcium ud på frugterne,<br />
gerne hyppigt, da calcium ikke bevæger<br />
sig så meget som en millimeter.<br />
TEKST: SØREN HUSTED<br />
INSTITUT FOR JORDBRUGSVIDENSKAB, KU<br />
Æbletræet har meget let ved at optage visse næringsstoffer, mens<br />
andre bevæger sig så langsomt i jorden, at det ofte begrænser udbyttet<br />
og æblets kvalitet. Derfor vil man for visse næringsstoffer –<br />
blandt andet fosfor og kobber – have stor gavn af at placere<br />
næringsstofferne så tæt på æbletræets rod som muligt. På det<br />
punkt er alle planter faktisk ens, uanset hvilken art de tilhører.<br />
Speciel anatomi<br />
Æbletræet er dog en meget speciel plante, hvad angår evnen til<br />
at transportere næringsstoffer fra roden og op til skuddet og ikke<br />
mindste videre ud i <strong>selv</strong>e æblet. Her har naturen udstyret æbletræet<br />
med en speciel anatomi, der gør, at æbletræet er dårligere<br />
end de fleste andre planter til at optage og udnytte visse plantenæringsstoffer<br />
– herunder især calcium. For at kunne forstå dette<br />
er det nødvendigt kort at beskrive ledningsvævet hos æbletræet<br />
– altså det væv som transporterer vand, fotosynteseprodukter<br />
og næringsstoffer rundt i træet.<br />
Transport af vand og næring<br />
Næringsstofferne, som optages af roden, transporteres op i plan-<br />
ten via døde celler, der kaldes xylemet. Hos æbletræet finder vi<br />
xylemet nogle få millimeter under barken, og det strækker sig<br />
herfra helt ind mod stammens centrum. De yderste lag af xylemet<br />
bidrager til transport af vand og næringsstoffer, mens de inderste<br />
lag har mistet denne evne og ikke længere har anden funktion<br />
end at sørge for at holde træet opret. Hver xylemcelle er cirka<br />
0,1 millimeter lang og er samlet i bundter af 5-10 celler som<br />
stables oven på hinanden hele vejen fra rod til frugt. Når vandet<br />
fordamper fra overfladen af bladene, dannes der et stort undertryk<br />
i xylemet, der gør, at næringsstofferne, som er optaget af roden,<br />
bevæges mod æbletræets top.Vandet flyttes fra den ene xylemcelle<br />
til anden via nogle små endestillede porer.Tilstoppes poren,<br />
eller beskadiges nogle af xylemcellerne, reducerer det naturligvis<br />
æbletræets evne til at optage vand og næringsstoffer. Lige<br />
under barken produceres der imidlertid hvert år nyt xylem, som<br />
dør og gradvist i løbet af det følgende år får en stigende evne til<br />
at transportere de opløste næringsstoffer, og som derved kan erstatte<br />
det gamle og udtjente xylem.<br />
Transport fra blade til frugter<br />
Alle plantenæringsstoffer transporteres stort set lige let i xylemet.<br />
Transporten bestemmes udelukkende af xylemets alder og<br />
æbletræets vandafgivelse fra bladene, som i fagsproget kaldes<br />
transpirationen. Da det er transpirationen, der driver næringsstoftransporten<br />
fra rod til top hos æbletræet, betyder dette også,<br />
at det er den del af træet med den største vandafgivelse, der får<br />
tilført de fleste af jordens næringsstoffer – og det vil i praksis sige<br />
de solbeskinnede blade. Frugten har i sammenligning med bladene<br />
en meget lille vandafgivelse og får derfor tilført langt færre<br />
næringsstoffer via xylemet end bladene. Nu skulle man jo så tro,<br />
at det måtte havde den naturlige konsekvens, at <strong>selv</strong>e æblet er<br />
meget næringsfattigt, men som vi alle ved, er frugten jo netop<br />
PRIKSYGE - Billeder fra et forsøg på New Zealand med den priksyge følsomme sort Braeburn (til venstre) og den tolerante sort Granny<br />
Smith. Den røde farve angiver, hvor effektivt xylemet transporterer calcium.<br />
Foto: Drazeta et al. 2004; billedet er gengivet med tilladelse fra Oxford University Press.<br />
438 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
karakteristisk ved at være rig på næringsstoffer. Det skyldes, at<br />
bladene gradvist tømmes for næringsstoffer, når de ældes, og<br />
dernæst transporteres næringsstofferne ud i <strong>selv</strong>e frugten via et<br />
ledningssystem, der betegnes phloemet. Denne proces starter allerede<br />
nogle få uger efter, at bladet er fuldt udviklet. Det betyder<br />
altså, at langt de fleste næringsstoffer, der ender op i frugten, har<br />
været ude at vende i bladene, inden de havner i <strong>selv</strong>e æblet. I<br />
modsætning til xylemet er phloemet levende væv, og det findes<br />
i de alleryderste lag af barken. I phloemet er der stor forskel på,<br />
hvor let de enkelte næringsstoffer kan remobiliseres fra blad til<br />
æble, hvilket ses af tabel 1.<br />
Calcium har det svært<br />
I modsætning til de øvrige essentielle næringsstoffer er calcium<br />
ikke mobilt i phloemet og kan derfor ikke transporteres fra blad<br />
til frugt. Derfor er planten afhængig af, at der gennem hele<br />
vækstsæsonen er tilstrækkelig calcium omkring rødderne således,<br />
at behovet kan dækkes via den relativt beskedne transpirationsdrevne<br />
transport i xylemet. I figur 1 ses det, at transporten af calcium<br />
via xylemet er stærkt afhængig af æblets vækststadium.<br />
Indtil 25 dage efter fuld blomstring er transporten af calcium<br />
fuldt tilstrækkelig (100 procent), men derefter aftager den gradvist<br />
og når efter 180 dage et lavpunkt, hvor indlejringen af calcium<br />
til frugtkødet er næsten helt ophørt. I takt med, at calciumtilførslen<br />
til frugten aftager, og fordi calcium ikke kan remobiliseres<br />
fra bladene, udvikles calciummangel og symptomer på priksyge.<br />
Kollapset æblestilk<br />
Årsagen til den utilstrækkelige indlejring af calcium i æblet har<br />
indtil for ganske få år siden været ukendt, men årsagen er nu veldokumenteret.<br />
Det viser sig, at xylemcellerne i æblestilken gradvist<br />
kollapser og mister evne til at transportere vand og næringsstoffer.<br />
Dette rammer i særlig grad et næringsstof som calcium,<br />
da der ikke kan kompenseres i form af remobilisering via phloemet.<br />
Det er velkendt, at der er stor forskel på æblesorternes følsomhed<br />
overfor priksyge, og denne forskel kan netop forklares ved, at<br />
xylemet ‘opløses’ tidligt hos visse sorter, mens denne proces indtræder<br />
senere hos andre eller måske slet ikke forekommer.<br />
Calcium mod priksyge<br />
Priksyge kan kun afhjælpes ved udsprøjtning af letopløselige calciumsalte<br />
på æbletræet – det hjælper naturligvis ikke at bredsprede<br />
gødning på jorden eller tilføre det med gødningsvandet,<br />
når xylemet er afbrudt. I praksis ved de fleste, at bladgødskningen<br />
skal gentages mange gange i løbet af vækstsæsonen – netop fordi<br />
calcium ikke kan remobiliseres i phloemet. I virkeligheden er<br />
det sådan, at bladgødsket calcium kun virker lige netop der, hvor<br />
det rammer planten eller frugten. Det bevæger sig ikke så meget<br />
TABEL 1 Oversigt, der viser, hvor let plantenæringsstofferne<br />
transporteres fra blad til frugt hos<br />
æbletræet.<br />
Meget mobilt Lav mobilitet Ikke mobilt<br />
Kvælstof (N) Svovl (S) Calcium (Ca)<br />
Fosfor (P) Jern (Fe)<br />
Kalium (K) Kobber (Cu)<br />
Magnesium (Mg) Zink (Zn)<br />
Klorid (Cl) Nikkel (Ni)<br />
Bor (B)<br />
Molybdæn (Mo)<br />
Mangan (Mn)<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 439<br />
Transport af calcium fra xylem til frugt<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
ÆBLER<br />
0<br />
0 20 40 60 80 100 120 140 160 180 200<br />
Dage efter fuld blomstring<br />
Figur 1. Indlejringen af calcium i frugten hos æble er fulgt over en<br />
periode på 180 dage efter fuld blomstring (efter Drazeta et al.<br />
2004).<br />
som en millimeter. I takt med, at æblet vokser, er det er derfor<br />
nødvendigt at gentage sprøjtningen mange gange i løbet af<br />
vækstsæsonen i takt med, at æblet vokser i omfang.<br />
Bladgødninger<br />
På markedet findes der en lang række forskellige gødningsmidler<br />
til afhjælpning af calciummangel og mangel på diverse mikronæringsstoffer<br />
(Fe, Cu, Mn, Zn), og hvad skal man vælge for at få<br />
den mest effektive optagelse og langvarige virkning? Dokumentationen<br />
for gødningsmidlerne er ofte mangelfulde og er typisk<br />
udelukkende foretaget af de firmaer, som har en kommerciel interesse<br />
i at sælge produkterne – hvilket set med avlernes øjne<br />
kan være problematisk. Det er overraskende sjældent, at gødningsmidlerne<br />
har været genstand for en seriøs videnskabelig afprøvning.<br />
Kun de små lukkes ind<br />
Optagelsen af bladgødskede næringsstoffer foregår via små mikroporer<br />
(ektodesmata) på æblets overflade eller på bladoverfladen.<br />
De har en poreradius på under 1,2 nanometer – så små, at<br />
de ikke engang kan betragtes i et almindeligt mikroskop. Den ekstremt<br />
lave poreradius sikrer, at det kun er små ioner omgivet af<br />
vandmolekyler, der kan krydse æblets overflade. Større molekyler<br />
samt bakterier, virus og svampe kan ikke optages. I modsætning<br />
til optagelse via ektodesmata betyder optagelsen af næringsstoffer<br />
over læbecellerne (stomata) stort set ingenting – hvilket ofte<br />
forekommer som en overraskelse for mange.<br />
Dyre produkter<br />
Cellerne på æblets overflade optager næringsstofferne i løbet af<br />
ganske få timer (typisk indenfor én til seks timer), såfremt de er<br />
udbragt under de rette omstændigheder – det vil sige ved lav<br />
indstråling og høj fugtighed. Under sådanne forhold er der i langt<br />
de fleste tilfælde ikke solid videnskabelig dokumentation for, at<br />
de kostbare chelerede forbindelser optages bedre og har en længerevarende<br />
virkning end de simple salte såsom sulfater, klorider,<br />
nitrater og carbonater.l<br />
I Frugt & Grønt nummer 6, 2008, beskrev Søren Husted,<br />
hvordan 17 forskellige essentielle plantenæringsstoffer<br />
transporteres i jorden hen til æbletræets rod, og hvad der<br />
påvirker optagelsen.
ÆBLER<br />
EU forventer en normal æblehøst<br />
TEKST: JAN JAGER, FORMAND FOR ÆBLE/PÆRE KLUBBEN<br />
EUs æblehøst forventes i år at blive af middel størrelse, knap 10<br />
mio. ton. Det er en stigning på 14 procent i forhold til sidste år,<br />
hvor høsten var den mindste i mange år. I de gamle EU-lande lyder<br />
prognosen på et syv procent lavere udbytte end i 2007. Det er<br />
bemærkelsesværdigt, at store æblelande som Italien, Frankrig, Belgien,<br />
Tyskland og Østrig forventer noget lavere høst end i 2007.<br />
I de nye EU-lande forventes en æblehøst, der er dobbelt så stor<br />
som sidste års meget dårlige høst. Især Polen, Ungarn, Letland og<br />
Slovakiet har en betydelig bedre høst i år end sidste år. Det kom<br />
frem på den årlige prognosekonference, der fandt sted i august i<br />
Ashford i England. Her havde 250 personer fra frugtavlserhvervet<br />
sat hinanden stævne.<br />
De enkelte lande<br />
I Tyskland forventes produktionen at blive 12 procent mindre end<br />
sidste år. I Belgien regner man med en høst 13 procent mindre end<br />
i 2007, hvor både udbyttet og kvaliteten var meget god. I år ser<br />
kvaliteten ud til at være generel god, men i visse områder af landet<br />
er en del plantager skadet af hagl.<br />
I Holland forventes et udbytte tre procent under sidste års niveau,<br />
og denne beskedne nedgang skyldes primært, at arealet med æbler<br />
er faldet lidt, primært i Elstar. I Jonagold forventes en udbyttenedgang<br />
på omkring 10 procent, mens produktionen af Boskoop<br />
forventes at stige. De nye sorter Junami, Rubens,Wellant og Kanzi<br />
forventes i år at udgøre omkring 36.000 ton. Til sammenligning<br />
kan nævnes, at den gamle sort Lobo stadig er på 150.000 ton, så<br />
der er lang vej igen, før klubsorterne vil opnå en væsentlig andel<br />
af den europæiske produktion.<br />
TABEL 1 Æbleproduktion i de<br />
gamle og nye EU-lande.<br />
Land 2007 20081 Italien 2.142 1.992<br />
Frankrig 1.676 1.522<br />
Tyskland 1.070 945<br />
Spanien 599 643<br />
Holland 396 385<br />
Belgien 358 311<br />
Portugal 258 245<br />
Grækenland 236 236<br />
Storbritannien 196 193<br />
Østrig 188 154<br />
Danmark 32 26<br />
Sverige 16 8<br />
I alt gamle EU-lande 7.167 6.670<br />
Polen 1.100 2.360<br />
Ungarn 203 525<br />
Tjekkiet 113 144<br />
Litouwen 40 85<br />
Slovenien 61 60<br />
Bulgarien 60 56<br />
Slovakiet 10 44<br />
Letland 31 34<br />
I alt – nye EU-lande 1.618 3.308<br />
I alt EU-27 8.786 9.977<br />
1. Tallene for 2008 er forventede udbyttetal.<br />
I Italien forventes en udbyttenedgang på syv procent i forhold til<br />
sidste år, hvilket isæt skyldes en meget fugtig periode efter blomstring,<br />
som førte til et stort frugtfald. Haglskader har også taget<br />
sin del af udbyttet. Det er især gået ud over sorterne Golden Delicious,<br />
Red Delicious og Cripps Pink. I Polen tippes høsten til at bliver<br />
på godt 2,3 mio. ton æbler, hvilket er 115 procent mere end<br />
sidste års katastrofehøst. I Ungarn forventes også en langt bedre<br />
høst i år end sidste år, en stigning på ikke mindre end 159 procent.<br />
Forventninger til pris<br />
Da æblerne fra sidste sæson meldes udsolgt, og da der forventes<br />
en mindre import af æbler fra den sydlige halvkugle, er der i år en<br />
tro på, at den normale EU-høst kan resulterer i et fornuftigt prisniveau<br />
for æbler produceret i EU.<br />
Fra land til by<br />
Af øvrige indlæg fra konferencen skal nævnes en interessant tale<br />
fra den tidligere formand for National Farmers Union, Sir Ben Gill.<br />
Flere og flere mennesker flytter fra landet til byerne. I dag bor 50<br />
procent af verdens befolkning i byer, men i 2030 forventes det, at<br />
60 procent vil bo i byerne. Det vil betyde, at befolkningen i langt<br />
mindre grad er <strong>selv</strong>forsynende, men tvunget til at købe fødevarerne.<br />
Sir Ben Gill nævnte også, at den økonomiske magt er ved at<br />
flytte fra USA til Asien, og at Mellemøsten er ved at ”skifte” fra US<br />
dollar til euro, hvilket vil bevirke, at dollaren svækkes yderligere.<br />
Den nye forordning angående frugtstørrelse blev gennemgået, og<br />
den efterfølgende diskussion viste, at der var forsøgt alle tænkelige<br />
måder på at undgå nedsættelsen af størrelserne på æbler med<br />
fem millimeter, men der var også en erkendelse af, at det ikke stod<br />
til at ændre.l<br />
TABEL 2 Æbleproduktionen i EU fordelt på sorter og angivet i 1.000 ton.<br />
Sort 2005 20081 2008 i.f.t. 2005-2007<br />
Golden Delicious 2.561 2.389 -2<br />
Gala 1.052 1.016 -1<br />
Jonagold 650 713 11<br />
Jonagored 190 207 -2<br />
Red Delicious 660 701 12<br />
Idared 693 640 20<br />
Elstar 427 451 1<br />
Granny Smith 315 303 -2<br />
Braeburn 296 274 -8<br />
Fuji 130 185 22<br />
Gloster 98 130 26<br />
Boskoop 103 97 -6<br />
Cox’s Orange 130 97 -16<br />
Morgenduft 123 96 -13<br />
Lobo 150 150<br />
Renette Grise 92 90 -1<br />
Bramley 83 81 -3<br />
Annurca 68 45 -20<br />
Stayman 23 15 -29<br />
Øvrige nye sorter2 16 36 123<br />
Øvrige sorter 2.371 2.261 8<br />
I alt EU-27 10.231 9.977 4<br />
1. Tallene for 2008 er forventede udbytter. Sidste kolonne angiver udbyttet i procent i 2008 i forhold til gennemsnittet<br />
af årene 2005-2007.<br />
2. Blandt andre Ariane, Belgica, Cameo, Diwa, Greenstar, Honey Crunch, Jazz, Junami, Kanzi, Mariac, Rubens, Tentation<br />
og Wellant.<br />
440 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
Vi har forsikret jordens folk<br />
i 100 år<br />
Få mere information<br />
om forsikringer<br />
til jordens folk...<br />
– klik på:<br />
www.garfors.dk<br />
Specialuddannede assurandører<br />
Lang erfaring med dansk gartneri<br />
Landsdækkende service<br />
Stort lokalt kendskab<br />
24 timers service hos egen assurandør<br />
Fleksibelt selskab<br />
- Kort og hurtig vej til beslutning<br />
Nicheselskab<br />
Unikke produkter til danske gartnerier<br />
Lokale vurderingsmænd<br />
• HOVEDKONTOR<br />
Struergade 24<br />
DK-2630 Tåstrup<br />
Telefon +45 43 71 17 77<br />
Telefax +45 43 71 36 16<br />
www.garfors.dk<br />
E-mail gaf@garfors.dk
ÆBLETS DAG<br />
ÆBLEFOLKET – En stor, rund bar dannede de festlige rammer for Æblets Dag. Baren var inddelt i tre områder for henholdsvis æbleeksperter,<br />
æblebartendere og æblekokke.<br />
Forrygende flot fest i<br />
Sakskøbing<br />
TEKST: PERNILLE BECH, GAU<br />
FOTO: OLE BO JENSEN<br />
Scenen var sat, da Sydhavsøernenes Frugtfestival<br />
og Æblets Dag 2008 blev skudt i<br />
gang lørdag 20. september. Vejret artede<br />
sig fra sin bedste side, og det hyggelige,<br />
charmerende torv i Sakskøbing dannede<br />
de perfekte rammer om alle de mange stader<br />
og aktiviteter og ikke mindst Dan-<br />
DRINK - I æblebaren blev der mikset tre forskellige<br />
slags forfriskende æbledrinks, her<br />
most med mynte.<br />
marks største æblebar, som markerede<br />
Æblets Dag.<br />
Syngepiger fra Fejø startede dagen på flotteste<br />
vis og trak folk til den officielle del af<br />
åbningen. Claus Meyer, som er en af initiativtagerne<br />
til Frugtfestivalen, bød velkommen.<br />
Guldborgsunds borgmester, Kaj<br />
Petersen, sagde i sin tale, at Frugtfestivalen<br />
kunne blive en tradition, da Sydhavsøerne<br />
jo er kendt for <strong>sine</strong> helt specielle<br />
frugter. Derefter talte formanden for<br />
GAUs arbejdsudvalg for frugt og bær, Laurits<br />
Balle, som fik sat Æblets Dag og Æblefesten<br />
på dagens program.<br />
Æblebaren<br />
I et stort, rundt telt dannede en rund bar<br />
de festlige rammer for Æblets Dag. Teltet<br />
var pyntet, så ingen var i tvivl om, at her<br />
huserede æblefolket. 19 forskellige æblesorter<br />
var repræsenteret med flotte æbleranker<br />
samt informationer om sorter og<br />
sæson. Udenfor stod æbletræer og masser<br />
af kurve med friske og spiseklar æbler. In-<br />
den i baren var æbleeksperter, æblebartendere<br />
og æblekokke klar til at guide de<br />
besøgende igennem æbleuniverset og<br />
hjælpe folk med at svare på spørgsmålene<br />
i den store æblequiz. Der blev delt smagsprøver<br />
ud på forskellige æblesorter, der<br />
blev svaret på spørgsmål om æbleavl, forskellen<br />
på de mange sorter, dyrkning i private<br />
haver, og der var såmænd også mulighed<br />
for at smage fire helt nye æblesorter,<br />
blandt andet Zari.<br />
442 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
UHMM – Børnene kunne opleve masser af<br />
aktiviteter, og ikke mindst – som Emil her –<br />
nyde et dejligt Discovery æble.<br />
I baren blev der serveret og fortalt om æblemost<br />
– hele 18 forskellige most var repræsenteret<br />
– ligesom de forskellige æbledrinks<br />
- most med mynte, hyben eller the<br />
- også var meget populære, og hos kokken<br />
kunne man smage dejlig æblepostej med<br />
æblerelish.<br />
Æblebaren og resten af festivalen var meget<br />
velbesøgt i dagens seks åbningstimer.<br />
Stemningen var i top, og folk var glade, interesserede<br />
og deltog med stor entusiasme<br />
i æblequizzen, hvor de heldige vindere<br />
kunne gå hjem med æblemost, æbletræ<br />
eller en flot æblebog, da dagen var omme.<br />
Frugtfestivalen<br />
Udover Æblets Dag var der masser af andre<br />
spændende ting at opleve på Frugtfestivalen,<br />
som fortsatte dagen efter. Blandt andet<br />
kunne man smage på cider, eddike, brændevin,<br />
most, hjemmelavede marmelader og<br />
kager, man kunne se på æblekunst, høre foredrag<br />
og købe frugt i boderne eller spise en<br />
gourmetmiddag på Saxkjøbing Hotel.<br />
NYE SORTER - Forsøgsmedarbejder Kim Nielsen (t.v.) og seniorforsker Marianne Bertelsen<br />
(ikke med på billedet) fra Forskningscenter Årslev præsenterede fire helt nye, spændende<br />
æblesorter, som ikke engang er kommet på markedet endnu.<br />
ÆBLETS DAG<br />
SYNGEPIGER - De festlige syngepiger fra Fejø var med til at markere den officielle åbning af<br />
Frugtfestivalen. Efter åbningen gik de ombord i Pæreskuderne fra Fejø, der lagde til med<br />
masser af frisk frugt.<br />
EKSPERTER - Der var flere æbleeksperter,<br />
som i løbet af dagen gav en tørn med i baren.<br />
Her ses direktør Jens Pasgaard samt frugtavlerne<br />
Jan Jager og Lars Skov Hansen i højt humør.<br />
QUIZ - I æblequizzen skulle de besøgende<br />
svare på fire spørgsmål, som blandt andet<br />
omhandlede brug af nyttedyr, æblesæson<br />
og gæt af forskellige æblesorter.<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 443
AFSÆTNING - BÆR<br />
Markedsperspektiver<br />
for sunde bærdrikke<br />
Markedet for bærdrikke forventes<br />
at stige med 30 procent inden<br />
2010. Drikkene skal være af<br />
høj kvalitet og friskhed, og de<br />
skal være målrettet de enkelte<br />
forbrugersegmenter. Det viser<br />
en ny analyse.<br />
TEKST: KAREN HAMANN<br />
INSTITUTTET FOR FØDEVARESTUDIER<br />
& AGROINDUSTRIEL UDVIKLING-IFAU<br />
Der er store forventninger til væksten i<br />
markedet for bærdrikke. Det viser en analyse<br />
som Instituttet for Fødevarestudier &<br />
Agroindustriel Udvikling-IFAU netop har<br />
gennemført. Analysen er udført i samarbejde<br />
med Århus Universitet – Institut for<br />
Havebrugsproduktion og med støtte fra<br />
Innovationsloven.<br />
Vækst på 30 procent<br />
Markedet for bærdrikke - juice, nektar og<br />
frugtdrikke - med solbær, ribs, kirsebær<br />
med videre vurderes for 2006 til en volumen<br />
på 300 mio. liter for Danmark, Sverige<br />
og Tyskland til sammen. Markedsværdien<br />
estimeres til knap to mia. kroner. Det<br />
tyske marked udgør langt det største med<br />
volumen på cirka 280 mio. liter. I Danmark<br />
og Sverige er drikke med solbær den hyppigste<br />
variant, hvorimod de tyske forbrugere<br />
foretrækker drikke med kirsebær. I<br />
Norden udgør solbærdrikke 33 procent af<br />
de drikke, der indeholder bær, mens andelen<br />
i Tyskland kun er 25 procent.<br />
Smoothies har i de sidste par år vist meget<br />
stærke vækstrater, og denne tendens vil<br />
også fortsætte i de kommende år. Det vil<br />
også øge efterspørgslen efter bær, idet<br />
• Indhold af antioxidanter<br />
• Indhold af vitaminer og mineraler<br />
• Naturligt eller lavt indhold af<br />
sukker<br />
• Naturligt eller højt indhold af<br />
C-vitamin<br />
• Tilsat C-vitamin og andre vitaminer<br />
• Tilsatte mineraler<br />
• Tilsætning af andre sunde stoffer<br />
som for eksempel fibre og grøn the<br />
Figur 1. Parametre, som forbrugerne forbinder<br />
med sundhed og bærdrikke.<br />
Kilde: IFAU, 2008.<br />
DANSKE BÆR – Ørbæk Mostfabrik laver i Naked Fruit serien forskellige varianter af ren frugt<br />
på flaske. Tre af produkterne med bær er baseret på dansk producerede bær, nemlig stikkelsbær-<br />
og ribsmost, der her ses i 1 liters flaske samt en solbærmost i en halv liters ’on the<br />
move’ flaske.<br />
mange varianter af smoothies indeholder<br />
en eller flere slags bær.<br />
Det forventes, at markedet for bærdrikke i<br />
2010 vil være steget til en værdi af 2,5 mia.<br />
kroner og et volumen på cirka 400 mio. liter<br />
for det danske, tyske og svenske marked til<br />
sammen. Det er en vækst på cirka 30 procent.<br />
Dermed kan afsætningen af solbærdrikke<br />
estimeres til 100 mio. liter i 2010.<br />
Sundhed og forbrugerpræferencer<br />
Der er i dag et stort fokus på sundhed, og<br />
forbrugerne er bevidste om sammenhængen<br />
mellem kost og sundhed. Bær har et<br />
højt indhold af vitaminer og andre sunde<br />
indholdsstoffer som antioxidanter. Det er<br />
forbrugerne begyndt at være mere opmærksomme<br />
på, og de sundhedsgavnlige<br />
egenskaber anvendes aktivt i markedsføringen<br />
af bærdrikke. Forbrugernes opfattelse<br />
af sundhed i forbindelse med bærdrikke<br />
er ikke entydig. Derfor må sundhed<br />
defineres som en række parametre, som<br />
forbrugerne nævner ved ’sundhed og bærdrikke’,<br />
figur 1.<br />
Store og små producenter af juice og bærdrikke<br />
er meget aktive med at lancere nye<br />
varianter og nye typer drikkevarer. Producenterne<br />
benytter for eksempel lokale bær<br />
i nye kombinationer eller med eksotiske<br />
frugter og bær. Eksempler på nye varianter<br />
af juice er hindbær-tranebær, hindbærjordbær,<br />
hyben-mandarin, jordbær-lime,<br />
havtorn-jordbær-gulerod eller æble-solbær-aronia.<br />
Den store interesse for eksotiske<br />
bær har medført et sandt ’boom’ i introduktionen<br />
af nye drikke, figur 2.<br />
Flere yngre seniorer<br />
Markedsvæksten for bærdrikke er knyttet<br />
til den demografiske udvikling og sundhedstilstanden<br />
i befolkningen. I Danmark,<br />
Sverige og Tyskland stiger antallet af personer<br />
over 60 år, og antallet af børn er<br />
faldende. Det betyder, at konkurrencen<br />
om at afsætte produkter til børn bliver<br />
øget som følge af den mindre målgruppe.<br />
Producenternes interesse for 60+ kunderne<br />
vil være stigende. Det sidste skyldes<br />
især, at 60+ kunderne, der også kendes<br />
som ’de yngre seniorer’, har en god<br />
økonomi og en holdning til et sundt og<br />
aktivt liv.<br />
Pris og sundhed<br />
De to parametre, som forbrugerne i Danmark,<br />
Sverige og Tyskland nævner som de<br />
vigtigste i forbindelse med køb af juice og<br />
444 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
FAKTA<br />
Sådan er analysen lavet<br />
Analysen er gennemført på baggrund<br />
af en dataindsamling samt interviews<br />
med producenter, brancheorganisationer<br />
og andre organisationer<br />
i Danmark,Tyskland og Sverige.<br />
Endvidere er der besøgt supermarkeder,<br />
convenience stores samt<br />
Grüne Woche-messen i Berlin. Datagrundlaget<br />
omfatter statistik om<br />
forbrug og markedsstørrelse for<br />
frugtbaserede drikke og juice samt<br />
oplysninger om producenter og<br />
sortiment.Tendenser i udviklingen af<br />
nye bærdrikke er identificeret gennem<br />
tidsskrifter og internettet. Der<br />
er også set på nye bærdrikke i Japan,<br />
USA og England. Den andel, som<br />
bærdrikke udgør af det samlede<br />
marked for frugtbaserede drikke, er<br />
estimeret af IFAU. Estimatet er baseret<br />
på oplysninger fra producenter<br />
samt fordelingen mellem bærdrikke<br />
og andre frugtbaserede drikke i butikkernes<br />
sortiment. Dataindsamlingen<br />
har fundet sted i perioden november<br />
2007 til februar 2008.<br />
bærdrikke, er prisen og sundheden. Der er<br />
tendenser i markedet, der viser, at forbrugere<br />
i de større byer foretrækker premium-produkter<br />
som for eksempel kølet juice<br />
eller friskpresset juice frem for ’1 liter<br />
juice’. I Tyskland udgør premium-produkter<br />
30 procent af juiceforbruget i dag mod<br />
23 procent i 1999. Det stigende salg af<br />
premium-produkter har været med til at<br />
løfte salget af bærdrikke.<br />
Perspektiver for nye bærdrikke<br />
Efterspørgslen efter drikke med bær vil<br />
være stigende i de kommende år, og der er<br />
Netværk for Industribær<br />
Mørkerøde, sommervarme solbær og surkirsebær<br />
er ikke alene lækre til saft, syltetøj<br />
og desserter – de er også særdeles sunde.<br />
Danske avlere vil gerne gøre alt for at<br />
holde skansen i den stærke konkurrence<br />
med billige bær fra Polen. En måde at klare<br />
sig på er at producere sunde kvalitetsbær.<br />
Derfor blev der i slutningen af 2006<br />
etableret et projekt med titlen ’Netværket<br />
for Industribær’, der repræsenterer alle led<br />
fra jord til bord, relaterede brancher og<br />
forskningsområder.<br />
Netværket har til formål at undersøge,<br />
hvordan produktionen af solbær og surkirsebær<br />
sikres bedst muligt, og i sidste ende<br />
stor forskel på de typer bærdrikke, som efterspørges<br />
hos de forskellige målgrupper.<br />
Det vurderes, at bærdrikke til børn og unge<br />
skal være ’to-go’ produkter, smage godt<br />
og have et budskab om lavt eller naturligt<br />
sukkerindhold. Produktet må gerne være<br />
et energitilskud. Bærdrikke til de voksne<br />
skal primært dække familiens behov og<br />
appellere til indkøberens opfattelse af<br />
sundhed. Det kunne for eksempel være i<br />
form af en økologisk bærdrik, der rammer<br />
børn og voksnes smag.<br />
Til 60+ segmentet kunne en ny bærdrik<br />
være den ’flydende vej til mere vitalitet’.<br />
Endvidere er de voksne og 60+ generationen<br />
også målgrupper for bærdrikke, hvor<br />
der er tilsat sundhedsgavnlige stoffer som<br />
for eksempel kolesterolsænkende eller<br />
probiotiske ingredienser. På længere sigt<br />
kan bærdrikke med collagen-styrkende ingredienser<br />
også være en mulighed. Det<br />
sælges i Japan i dag.<br />
Høj kvalitet og friskhed<br />
Samlet vurderes det, at der er plads i markedet<br />
til nye drikke med danske bær. Der<br />
vil være en stigende opmærksomhed<br />
blandt forbrugerne på bærs sundhedsgavnlige<br />
egenskaber. Forbrugerne efterspørger<br />
drikkevarer af høj kvalitet og frisk-<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
2003 2005 2007<br />
skulle det gerne få en positiv indvirkning<br />
på afsætningen af danske kvalitetsbær og<br />
-produkter.<br />
Netværket har nedsat tre arbejdsgrupper,<br />
der arbejder med udvalgte emner som<br />
produkt- og konceptudvikling, afsætningsfremme<br />
og optimering af råvarekvalitet<br />
samt sundhed og spisekvalitet.<br />
På et møde i juli blev der samlet op på aktiviteterne<br />
i netværksgruppen. Et af de<br />
første tiltag, der er gennemført, er en markedsundersøgelse,<br />
udført af Karen Hamann,<br />
Institut for Fødevarestudier og Agroindustriel<br />
Udvikling. Se ovenstående artikel.<br />
Desuden er der ansøgt om midler til to<br />
AFSÆTNING - BÆR<br />
VALENSIA – To varianter af smoothie fra det<br />
tyske firma Valensia GmbH. Smoothien sælges<br />
i Tyskland. Her ses varianterne jordbær/<br />
banan/appelsin og blåbær/hindbær/brombær.<br />
En tredie variant fersken/mango/appelsin.<br />
hed samt produkter, der er målrettede de<br />
enkelte forbrugersegmenter. Der er mange<br />
udfordringer i markedet, men ved en optimal<br />
sammensætning af råvarer, produktudvikling<br />
og markedskommunikation er<br />
grundlaget skabt for en succes baseret på<br />
danske bær.l<br />
Goji<br />
Acai<br />
Granatæble<br />
Acerola<br />
Blåbær<br />
Guarana<br />
Tranebær<br />
Figur 2. Antal nye drikke med nye bær, globalt, 2003-2007. Kilde: www.doehler.com.<br />
projekter. Det ene handler om kirsebær og<br />
kaldes ’Smagen af Danmark’. Ørbæk Mostfabrik<br />
er leder af dette projekt. Både Institut<br />
for Havebrugsproduktion og Institut<br />
for Råvarekvalitet er med i projektet. Det<br />
primære formål er at udvikle to til tre juicer<br />
af Stevnsbær med en særegen smag og<br />
kvalitet samt sikre, at forbrugerne foretrækker<br />
dette produkt frem for andre. Det<br />
andet projekt kaldes ’Smagfulde og sunde<br />
bær med dansk tradition og nye muligheder’.<br />
I dette projekt vil man arbejde videre<br />
med forskellige smagsfaktorer.<br />
GITTE HALLENGREEN JØRGENSEN<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 445
JORDBÆR<br />
TABLETOP – I tabletop system jordbær dyrker man planterne i bordhøjde og med et begrænset jordvolumen. Billedet stammer fra forsøgsarealet<br />
i Årslev, hvor udbyttet allerede første sæson kom op over 20 ton per hektar. Foto: DJF Årslev.<br />
Markproduktion<br />
eller tabletop<br />
I en tid, hvor man i jordbærbranchen<br />
diskuterer og eksperimenterer<br />
med tabletop systemet,<br />
kan det være interessant at foretage<br />
sammenligninger mellem<br />
denne nye produktionsform<br />
og den velkendte frilandsproduktion<br />
på flad mark.<br />
TEKST: HOLGER DAUGAARD<br />
DJF, ÅRSLEV<br />
FAKTA<br />
Tabletop<br />
Tabletop er en produktionsform,<br />
hvor man etablerer jordbærplanterne<br />
i plantesække, potter eller render,<br />
der placeres på stativer i bordhøjde.<br />
Vækstmediet kan for eksempel være<br />
spagnum, og der anvendes gødevanding.<br />
Produktionen kan etableres<br />
med eller uden plasttunnel.<br />
I foråret 2006 blev der i Årslev etableret to<br />
forsøg med henholdsvis tabletop under<br />
åben himmel og almindelig produktion på<br />
flad mark. Forsøgene kan være med til at<br />
belyse fordele og ulemper ved disse produktionsformer.<br />
I denne artikel skal præsenteres<br />
resultater fra 2008, dels udbyttetal<br />
og dels bærkvalitet.<br />
Forsøgenes opsætning<br />
Forsøgene med tabletop blev etableret i<br />
foråret 2006, hvor de samme sorter blev<br />
plantet både i marken og i tabletop systemet.<br />
I tabletop blev der anvendt plantesække<br />
indeholdende en spagnumblanding,<br />
og de var placeret under åben himmel<br />
med 11,2 planter per kvadratmeter. Det<br />
almindelige markforsøg blev etableret på<br />
flad mark i almindelig markjord med drypvanding<br />
og med 3,4 planter per kvadratmeter.<br />
Der er således tale om to forskellige forsøg.<br />
Når forsøgene trods alt tåler sammenligning,<br />
er det fordi, der blev anvendt<br />
det samme plantemateriale og de samme<br />
sorter, plantet på samme tid. Det er dog<br />
ikke en strengt videnskabelig sammenlig-<br />
ning, idet flere faktorer var forskellige. Ud<br />
over dyrkningsmetoden var vækstmediet<br />
ikke det samme, og plantetætheden heller<br />
ikke. Udbytterne skal desuden vurderes i<br />
forhold til de forskellige investeringskrav,<br />
der er ved de to dyrkningsmetoder.<br />
Udbytteresultater<br />
I tabel 1 ses udbytteresultaterne for 2008,<br />
der var planternes anden vækstsæson. For<br />
at tage højde for forskellen i planteantal er<br />
der foretaget en udbytteberegning dels<br />
per hektar, dels per plante. Det salgbare<br />
udbytte i gennemsnit af fire sorter blev<br />
over dobbelt så højt ved tabletop som på<br />
friland, når det beregnes i ton per hektar,<br />
mens udbyttet per plante var højest på friland.<br />
Niveauet for frilandsproduktionen<br />
var dog ikke imponerende i dette forsøg,<br />
men det samme kan måske siges om tabletop.<br />
De bedste sorter var Sonata og Elsanta,<br />
mens den nye og måske interessante<br />
italienske sort, Alba, lå lige efter.<br />
Bærkvalitet<br />
I tabel 2 ses bedømmelser af nogle udvalgte<br />
bæregenskaber. Ser man på gennemsnitsværdierne,<br />
fremgår det, at bær,<br />
der er dyrket på tabletop, har en flottere<br />
bærglans og sødere smag, men til gengæld<br />
er bærrene lidt mindre faste end bær, der<br />
er dyrket på flad mark. Mest overraskende<br />
er nok, at der er så stor forskel i værdierne<br />
for sødhed, hvilket måske kan skyldes forskelle<br />
i optagelsen af næringsstoffer i de<br />
to systemer. Ser man på de enkelte sorter,<br />
446 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
ligger Alba i top med hensyn til udseende<br />
og fasthed, mens Sonata har de bedste<br />
værdier for smag og sødhed.<br />
Vurdering<br />
Alle de viste resultater gælder forsøgenes<br />
anden vækstsæson, hvor de to dyrkningsmetoder<br />
er blevet sammenlignet. Der er<br />
ikke foretaget sammenligning i deres<br />
første vækstsæson, som normalt udarter<br />
sig meget forskelligt: I tabletop har tidligere<br />
forsøg vist, at udbyttet allerede den<br />
første sæson kan komme op over 20 ton<br />
per hektar. På friland høster man normalt<br />
slet ikke den første sæson, tværtimod klipper<br />
man ofte blomsterne af for at fremme<br />
væksten. I det aktuelle tilfælde blev første<br />
års udbytterne i forsøget med tabletop<br />
mærkbart skadet af et tripsangreb. Hvis<br />
man skal foretage en driftsøkonomisk<br />
sammenligning mellem dyrkningsmetoderne,<br />
vil det være nødvendigt at betragte<br />
begge produktioner gennem hele deres<br />
kulturtid.l<br />
TABEL 1<br />
Salgbart udbytte 2008 fra henholdsvis tabletop<br />
under åben himmel og almindelig frilandsproduktion.<br />
Nye jordbærsorter<br />
JORDBÆR<br />
Sort Salgbart udbytte Salgbart udbytte Salgbart udbytte<br />
Ton per hektar Gram per plante Procent af total<br />
Tabletop Friland Tabletop Friland Tabletop Friland<br />
Honeoye 16,3a 6,9a 145 186 63 81<br />
Elsanta 27,6b 10,2b 246 275 76 89<br />
Sonata 27,8b 12,9b 247 348 77 95<br />
Alba 25,8b 10,8b 229 292 73 83<br />
Gns. 24,4 10,2 217 275 72 87<br />
TABEL 2<br />
Flere jordbær fra Tyskland<br />
I Tyskland har jordbærproduktionen været stigende i en årrække. Produktionsarealet<br />
udgjorde i 2007 omkring 12.900 hektar og var dermed<br />
vokset med cirka en tredjedel siden 2000. De væsentligste jordbærdistrikter<br />
ligger i Niedersachesen, Nordrhein-Westfalen, Baden-Württemberg<br />
og Bayern, ifølge ZMP.<br />
Flere og flere tyske jordbærproducenter sætter gang i foranstaltninger,<br />
der skal gøre produktionen tidligere. Den forlængede høsttid gør det<br />
muligt at få andre og bedre priser, og forbrugerne får mulighed for at nyde<br />
tyske jordbær i en længere periode. Det har betydet, at importen af<br />
jordbær til Tyskland er faldet fra 56 til 34 procent i perioden 2000-2007.<br />
I starten af den tyske jordbærsæson er Spanien, Italien og Marokko på<br />
banen, mens Belgien, Holland og Polen også er vigtige leverandører i<br />
løbet af året.<br />
Tyske priser på<br />
frugt og bær<br />
Bæregenskaber 2008 fra henholdsvis tabletop under åben himmel<br />
og almindelig frilandsproduktion. Skala 1-9, hvor 9 er bedst.<br />
Sort Bærglans Fasthed Sødhed Smag<br />
Tabletop Friland Tabletop Friland Tabletop Friland Tabletop Friland<br />
Honeoye 4.5a 5.1a 3.8a 3.7a 4.8a 4.7a 4.2a 5.1a<br />
Elsanta 6.5b 5.9b 5.3b 5.1b 6.0a 5.8bc 4.3a 4.9a<br />
Sonata 6.3b 6.4bc 5.3b 5.3b 7.5c 6.1c 6.3c 4.9a<br />
Alba 7.7c 6.6c 5.3b 6.6c 6.3a 5.0ab 5.3b 4.0b<br />
Gns. 6.3 6.0 4.9 5.2 6.2 5.4 5.0 4.7<br />
Gennemsnitspriser på det tyske engrosmarked<br />
for tysk produceret frugt. Priserne er angivet i<br />
kroner per kilo.<br />
Størrelse Sortering uge 34 uge 35 uge 36 uge 37<br />
Jordbær 25 mm + 21,16 24,63 25,03 25,46<br />
Hindbær 250 grams bk. 56,83 48,71 50,05 48,38<br />
Brombær 39,24 41,10 39,80 38,31<br />
Blåbær 250 grams bk. 53,41 57,46 62,19 71,19<br />
Blommer 30 mm + 13,25 12,68 12,15 12,08<br />
Delbarestival 70-80 mm 9,49 8,40 7,60 7,25<br />
Elstar 65-70 mm 10,18 9,69 8,46 7,19<br />
Elstar 70-90 mm 11,68 10,70 9,05 7,80<br />
Gråsten - 9,36 9,09 8,15<br />
Summerred 65 mm + 8,02 - - -<br />
Clapps Favorite 8,40 7,81 7,40 -<br />
Priserne er baserede på op til syv tyske engrosmarkeder (Hamburg, München, Berlin, Stuttgart, Hannover,<br />
Köln, Frankfurt) og er omregnede fra euro til danske kroner med kurs 744. Priserne er inklusive emballage og<br />
eksklusive moms og fragt. Kilde: Der Markt - Obst & Gemüse.<br />
Cassandra er en ny jordbærsort fra East Malling<br />
Research Station. Det er en middeltidlig sort,<br />
der producerer faste bær med en behagelig aroma.<br />
Frugten har en meget regelmæssig form og<br />
en høj andel af frugterne er i klasse I, skriver forædlingsfirmaet<br />
Meiosis i deres nyhedsbrev.<br />
Bærrenes hyldetid og brix-værdier er nogenlunde<br />
de samme som hos Elsanta, men Cassandra<br />
giver et højere udbytte.<br />
Planterne af Cassandra har en moderat vækst<br />
med store blade, men frugterne er nemme at se<br />
og dermed også plukke. Sorten er mindre modtagelig<br />
for meldug end Elsanta.<br />
Tidlige sorter<br />
Hvis man gerne vil have tidlige jordbær, er der<br />
kommet to nye sorter til formålet. Christine og<br />
Delia er to engelske sorter fra henholdsvis<br />
Medway Fruits og East Malling Research Station.<br />
De skal begge høstes før Elsanta, Christine 10-<br />
14 dage før Elsanta og Delia en uge før. Christine<br />
har store bær med en lys, orange-rød farve<br />
og med en fin, sød smag. Både frugtkvaliteten<br />
og andelen af første klasses frugter har været<br />
god både i forsøg og kommercielle plantninger,<br />
skriver Meiosis. Udbyttet er lidt mindre end for<br />
El-santa. Sorten er meget modstandsdygtig<br />
mod både Verticillium og meldug.<br />
Delia producerer højere udbytter end Elsanta<br />
med større bær, især på andetårs planter.<br />
Bærrene er orange-røde og skinnende. Bærrene<br />
har en konisk form, og spisekvaliteten svarer til<br />
Honeoye, saftig og lidt syrlig. Hyldetiden er god.<br />
Delia er tilbøjelig til at blive angrebet af meldug.<br />
Meiosis har licensen og markedsføringsrettigheder<br />
til både Cassandra, Christine og Delia.<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 447
JORDBÆR<br />
Jordbærplukning med ret ryg<br />
PÅ FRILAND - Tabletop på friland er en ny dyrkningsmetode til jordbær i Danmark. Peter Jensen i Tommerup har etableret et areal på én<br />
hektar med mulighed for overdækning med plast i buer. I år blev planterne plantet 1. juni og bærrene høstet i august. Der er cirka otte planter<br />
per kvadratmeter.<br />
Dyrkning af jordbær i en bekvem<br />
arbejdshøjde er ved at<br />
vinde indpas i Danmark. Peter<br />
Jensen i Tommerup er<br />
den første danske avler, der<br />
har etableret jordbær i tabletop<br />
system, både på friland<br />
og i væksthus.<br />
TEKST OG FOTO: ANNEMARIE BISGAARD<br />
GARTNERIGÅDGIVNINGEN<br />
I Holland har man dyrket jordbær på borde<br />
i flere år, både i væksthus og på friland,<br />
men det har været sværere at komme i<br />
gang herhjemme, nok mest fordi det<br />
kræver en stor investering. Desuden er afsætningen<br />
af jordbær udenfor hovedsæsonen<br />
mere usikker.<br />
Tabletop i væksthus<br />
Svineproducent og jordbæravler Peter<br />
Jensen i Render øst for Tommerup på Fyn<br />
har dyrket jordbær i otte år. De første seks<br />
år helt traditionelt på flad mark. I 2006 fik<br />
han mulighed for at leje et væksthus i<br />
Frankfri, cirka seks kilometer fra gården,<br />
hvor han plantede 4.000 kvadratmeter<br />
med jordbær i bunden af væksthuset. Men<br />
han – og medarbejderne – blev hurtig<br />
trætte af de dårlige arbejdsstillinger. Inspireret<br />
af hollandske forsøg med jordbær i<br />
potter placeret på borde, hvor plukkekapaciteten<br />
var dobbelt så stor, investerede Peter<br />
Jensen i 2007 i tabletop system til<br />
væksthuset. Samtidig øgede han udbyttet,<br />
forbedrede kvaliteten, og der var mulighed<br />
for at udvide sæsonen og høste på planterne<br />
to gange om året. Og ikke mindst<br />
kunne plukkerne opnå en bedre løn i tabletop,<br />
<strong>selv</strong> om akkorden er halvanden krone<br />
lavere per kilo end ved plukning på friland.<br />
Ifølge Peter Jensen kan plukkerne nu<br />
nemt nå mindstelønnen på 115 kroner, og<br />
de bedste plukkere tjener omkring 150<br />
kroner i timen.<br />
Det viste sig at være en udmærket forretning<br />
at få jordbærrene op i højden, og det<br />
gav Peter Jensen lyst til at udvide produktionen<br />
og droppe den traditionelle produktion<br />
på friland. Nu skal der kun plukkes<br />
med ret ryg.<br />
Også på friland<br />
- Egentlig var det min tanke at etablere et<br />
system med tabletop under åben himmel<br />
på gården i Render, men i stedet købte jeg<br />
i foråret 2008 Gartneriet Vibæk, der ligger<br />
448 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
syv kilometer øst for Render, fortæller Peter<br />
Jensen.<br />
Her har han nu etableret tabletop system<br />
både udendørs og i væksthus, i alt halvanden<br />
hektar, heraf en tredjedel i væksthus.<br />
Udendørs tabletop er etableret med mulighed<br />
for plastoverdækning af produktionsarealet,<br />
så bærrene er beskyttet mod<br />
skiftende vejr, produktionen kan styres, og<br />
høstsæsonen eventuelt forlænges. I år er<br />
planterne dyrket uden overdækning på<br />
grund af det sene starttidspunkt.<br />
- Produktionssystemer med tabletop gør<br />
det muligt for mig at være leveringsdygtig<br />
i jordbær fra midt i april til midt i oktober,<br />
dog med en lavsæson fra sankthans og en<br />
måned frem, siger Peter Jensen.<br />
Bordhøjde<br />
I Peters Jensens tabletop system dyrkes<br />
jordbærrene på borde med render, hvori<br />
aflange beholdere med 10 planter i hver<br />
placeres. Udendørs bæres bordene af ben,<br />
der bringer dem op i 1,35 meters højde. Indendørs<br />
er der et ophængningssystem, der<br />
placerer renderne i den rette højde. Bærrene<br />
hænger ned fra planterne, under rendehøjde.<br />
En nylontråd langs planterne sørger<br />
for at holde bladene oppe, så bærrene er<br />
synlige. Bærstilkene hænger ud over et<br />
hvidt, bredt plastbånd, der også er trukket<br />
langs planterne, så bærrene er adskilt fra<br />
dyrkningsbeholderen. - Det giver bærrene<br />
gode lysforhold og gør dem nemmere at<br />
plukke.<br />
Som dyrkningsmedie anvendes kokos, der<br />
er bedre til at dræne vand og gødning.<br />
Herved sker der ikke så nemt ophobning af<br />
salte i jorden. Desuden har kokos en mere<br />
stabil struktur, så måtten ikke så hurtigt<br />
falder sammen, som spagnum gør.<br />
To gange høst i væksthus<br />
- I væksthus er der mulighed for at nå to<br />
produktioner per plante per år. I juli planter<br />
vi store 60 dages planter, som er klar til<br />
høst i september-oktober. Herefter overvintrer<br />
planterne i beholderne på renderne,<br />
og når kuldebehovet er dækket, er<br />
planterne klar til at producere igen, forklarer<br />
Peter Jensen, der regner med at lukke<br />
op for varmen i februar og samtidig sætte<br />
lys på planterne for at øge dagslængden.<br />
Midt i april skulle der gerne kunne høstes<br />
på planterne igen.<br />
- Efter denne anden høst på de samme<br />
planter, skal planterne kasseres. Jeg forventer,<br />
at kokosmåtten kan genbruges, så<br />
vi blot nøjes med at klippe planten af i<br />
overfladen af måtten. Da kokosmåtten<br />
synker lidt sammen, placerer jeg den nye<br />
plante oven på den gamle måtte og fylder<br />
beholderen op med ny kokos. På den måde<br />
skulle planterne kunne yde to høstperioder<br />
igen. Efter to år med samme kokos-<br />
måtte – i alt fire høstperioder – tømmes<br />
beholderne helt, og vi starter forfra med<br />
ny kokos og nye planter.<br />
Peter Jensen har erfaret, at han kan høste<br />
250 gram per plante ved første høst og<br />
500 gram per plante i anden høst, altså i<br />
alt 750 gram per plante per år, men ifølge<br />
hollandske tal skulle det være muligt at<br />
komme op på omkring ét kilo per plante.<br />
Det kræver blandt andet tilførsel af CO2<br />
og bedre styring af vand og gødning.<br />
Én høst på friland<br />
På friland bliver der også plantet 60 dages<br />
planter. Peter Jensen vil starte nye planter<br />
op i væksthuset og flytte dyrkningsbeholderne<br />
udendørs – i marts – når vejret tillader<br />
det, så høsten kan starte allerede midt<br />
i maj måned. Om efteråret, når væksten er<br />
stoppet, klippes planterne ned, og herefter<br />
sættes beholderne ned på jorden og dækkes<br />
med fiberdug, så planterne ikke skades<br />
af frost. Næste forår sættes beholderne op<br />
på renderne igen, og høsten starter en<br />
måneds tid senere end første år, formentlig<br />
midt i juni måned. Efter høst andet år<br />
kasseres planterne, og der startes forfra.<br />
- Fremover er det tanken, at vi vil skifte<br />
halvdelen af frilandsarealet hvert år, så<br />
halvdelen skal høstes fra midt i maj og den<br />
anden halvdel fra midt i juni, forklarer Peter<br />
Jensen.<br />
Målet er at kunne høste 350 gram per<br />
plante første år og lidt mere andet år. I år<br />
kom Peter Jensen sent i gang. Jordbærrene<br />
blev først plantet 1. juni med høst hele august<br />
måned. Der blev plukket i 250 grams<br />
bakker, og afregningsprisen lå på 35-45<br />
JORDBÆR<br />
PETER JENSEN – Forventer at kunne levere<br />
jordbær fra midt i april til midt i oktober fra<br />
tabletop i væksthus og på friland.<br />
kroner per kilo. Bærrene sælges gennem<br />
Dansk Kernefrugt A/S.<br />
Vanding, gødning og kokos<br />
Tabletop systemet stiller større krav til<br />
dyrkningsteknik end almindelig frilandsproduktion.<br />
Især er en nøjagtig styring af<br />
>>><br />
I VÆKSTHUS – Jordbærplanterne er plantet i beholdere med 10 styk i hver. Beholderne er<br />
placeret i render 1,35 meter over jorden, og i hver potte er der drypslanger til vand og gødning.<br />
Disse planter er plantet den 1. august, og i oktober måned skal der høstes bær.<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 449
JORDBÆR<br />
gødevandingen afgørende for resultatet.<br />
Gødnings- og vandforsyningen klares ved<br />
drypslanger, og hos Peter Jensen er systemet<br />
sat op, så vandet og gødningen kan<br />
recirkuleres. Peter Jensen har etableret tre<br />
gødningskar samt ét kar med syre, og det<br />
giver ham mulighed for at være meget<br />
fleksibel med gødningen i jordbærrenes<br />
forskellige vækstfaser.<br />
- Recirkuleringssystemet har dog ikke<br />
været i brug i 2008. I 2009 sætter vi et uvfilter<br />
på anlægget, så vandet renses, og på<br />
den måde giver recirkuleringen besparelse<br />
af både vand og gødning, fastslår Peter<br />
Jensen.<br />
Stor investering<br />
Det er en stor investering at etablere tabletop,<br />
hvis man sammenligner med almindelig<br />
produktion på flad mark. Udendørs<br />
har Peter Jensen investeret 140 kroner per<br />
løbende meter i ben, render, beholdere,<br />
vandingssystem, buer, plast og arbejdsløn.<br />
Indendørs har han investeret 85 kroner per<br />
løbende meter i render, ophæng, beholdere,<br />
vandingssystem og arbejdsløn. Hertil<br />
kommer afskrivning og forrentning af<br />
Pas på rovtægerne når du sprøjter<br />
I Tyskland, Schweiz og Belgien har man lavet<br />
laboratorieforsøg med en række forskellige<br />
insekt- og svampemidler for at se,<br />
hvilken indflydelse de har på rovtægen Anthocoris<br />
nemoralis, der er god til bekæmpelse<br />
af pærebladlopper. Resultaterne er<br />
skitseret i tabel 1. Heraf fremgår, at der er<br />
stor forskel på, hvor skadelige midlerne er<br />
for rovtægerne.<br />
Pyrethroider, som for eksempel Decis, har<br />
stor negativ virkning på både nymfer og<br />
voksne, og svovl har også stor negativ virkning<br />
på nymferne. Det er derfor vigtigt at<br />
vælge bekæmpelsesmidler med omhu i<br />
den fase, hvor nyttedyrene er under opformering.<br />
ROVTÆGE – Anthocoris nemoralis er et nyttedyr,<br />
der er god til bekæmpelse af pærebladlopper.<br />
EN HALV HEKTAR – 5.000 kvadratmeter<br />
tabletop jordbær i væksthus.<br />
Kun få af de midler, der er nævnt i tabel 1,<br />
er godkendt til brug i frugtplantager i Danmark.<br />
Pærebladlopperovtæge<br />
Rovtægen A. nemoralis har tre generationer<br />
om året. De voksne bevæger sig aktivt<br />
rundt i plantagen, men nymferne har ikke<br />
vinger og nøjes med at kravle rundt i træerne.<br />
Hunnerne lægger hver mellem 100-200<br />
væksthuset. Substrat løber op i 75 øre per<br />
plante, og planterne koster 1,60-3,80 kroner<br />
per styk. De dyre planter er tray-planter,<br />
der anvendes til den sene produktion.<br />
De billigste er barrodsplanter. Der anvendes<br />
to sorter både ude og inde – Elsanta<br />
og Sonata.<br />
Spørgsmålet er, om produktionen er lønsom,<br />
når alle omkostninger regnes ud.<br />
- Jeg er ikke sikker på, at der er økonomi i<br />
tabletop på friland. Det vil i alt fald kræve,<br />
at gennemsnitsprisen i den traditionelle<br />
jordbærsæson ligger på mindst 22 kroner<br />
per kilo, lyder udregningen fra Peter<br />
Jensen.<br />
Han er derimod sikker på, at produktionen<br />
i væksthus er lønsom, men spørgsmålet er,<br />
hvordan afsætningen af danske jordbær vil<br />
udvikle sig udenfor sæsonen, og hvornår<br />
markedet er mættet.<br />
- Derfor tør jeg heller ikke udvide produktionen<br />
i væksthus lige nu, men vente til<br />
der er bevis for, at forbrugerne gerne vil<br />
købe danske jordbær tidligt forår og om<br />
efteråret, slutter Peter Jensen.l<br />
Projektet er støttet af EU og<br />
Fødevareministeriets Landdistriktsprogram.<br />
æg i et livsforløb. Ægstadiet varer cirka syv<br />
dage, hvorefter nymferne klækkes. Nymfen<br />
gennemløber fem stadier, som varer 16-18<br />
dage afhængig af temperaturen. Både nymfer<br />
og voksne æder pærebladlopper i alle<br />
stadier. Herudover æder de frugttræspindemider,<br />
små larver af sommerfugle, møl<br />
samt flere andre insekter.<br />
Kilde: Fruitteelt 27, 2008.<br />
TABEL 1 Virkning af forskellige midler på rovtægen Antochoris nemoralis.<br />
Af fodnoten fremgår det, hvad tallene i tabellen betyder.<br />
Handelsnavn Middel Nymfe Voksen Eftervirkning<br />
(eksempel) uger<br />
Decis Deltamethrin 4 4 3<br />
Dimilin 25 WP Diflubenzuron 2 1 0<br />
Pirimor G Pirimicarb 2 1 0<br />
Delan WG 4 x Dithianon 1 1 0<br />
Dithane NT 4 x Mancozeb 2 1 0<br />
Kumulus S Svovl 3 1 -<br />
Confidor Imidacloprid 4 4 3<br />
Calypso Thiacloprid 4 4 1<br />
Madex Cydia pomonella<br />
granulose virus 1 1 0<br />
Envidor Spirodiclofen 1-2 1-2 -<br />
Vertimec Abamectin 4 4 1<br />
Captan 83 Captan 1 1 0<br />
Mineralolie Mineralolie 1 1 0<br />
Additiver Additiver 1-2 1 0<br />
1. Mindre end 25 procent døde. 3. 51-75 procent døde.<br />
2. 25-50 procent døde. 4. Over 75 procent døde.<br />
450 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
Kun en fjerdedel af avlerne høstede<br />
Den danske høst af surkirsebær i år blev<br />
den ringeste nogensinde.<br />
- Aldrig har der været så få bær i plantagerne,<br />
og aldrig har så få plantager haft<br />
gang i høstmaskinen, siger daglig leder af<br />
Danske Bær, Svend Jensen, og bemærker<br />
lidt skælmsk, at vi mindst skal tilbage til<br />
Gorm den Gamle for at finde en høst, der<br />
var lige så ringe.<br />
- Ud af de 60 avlere, der er med i Danske<br />
Bær, har kun 16 været ude med høstmaskinen,<br />
og der er ingen af disse, der har høstet<br />
noget, der ligner normaludbytte. Den lave<br />
afregningspris afholdt nok også enkelte avlere<br />
med lavt udbytte fra at høste, fordi det<br />
ikke ville være rentabelt at starte maskinen,<br />
pointerer Svend Jensen.<br />
Det samlede udbytte i Stevnsbær blev på<br />
kun 1.300 ton, og det er under 10 procent af<br />
sidste års pæne høst. Det var kombinationen<br />
af en mild vinter med hård frost sidst i<br />
marts, der så fatalt ødelagde blomsterknopperne.<br />
De Stevnsbær, der endelig blev<br />
høstet, kom primært fra plantager i Nordvestsjælland,Vestsjælland<br />
og på Østfyn. Også<br />
høsten af Kelleriis slog totalt fejl, og der er<br />
stort set ikke høstet Kelleriis til saft i år.<br />
Til gengæld kan man glæde sig over brixtallene,<br />
der var lige så høje, som udbytterne<br />
var lave. Hos Danske Bær endte det gennemsnitlige<br />
brixtal på 24,1 i Stevnsbær og<br />
18,6 i Kelleriis.<br />
- En enkelt avler havde endda brixtal i<br />
Stevnsbær helt oppe på 28, så det er jo et<br />
godt stykke over referencetallet på 19,5,<br />
pointerer Svend Jensen.<br />
Bedre sorter på vej<br />
- Det er mit indtryk, at kirsebæravlerne har<br />
taget den kedelige situation med ro. To<br />
tredjedel af avlerne meldte allerede ’hus<br />
forbi’ i juni måned, og af den sidste tredjedel<br />
måtte nogle opgive, da høsten nærmede<br />
sig. Der var for lidt at køre efter, forklarer<br />
Svend Jensen.<br />
- Et så dårligt år giver nok ikke anledning<br />
til mange nyplantninger, men det er heller<br />
ikke mit indtryk, at avlerne går ud og fælder<br />
træerne. De har jo trods alt taget investeringen<br />
og passet træerne i et vist antal<br />
år, siger Svend Jensen.<br />
Er bærrenes oprindelse vigtig?<br />
Behøver ’Smagen fra Læsø’-syltetøj at indeholde<br />
bær fra Læsø? Det spørgsmål blev<br />
taget op af bladet ’Helse’ i september og<br />
blev fulgt op af dagpressen.<br />
Den lokale producent af ’Smagen af Læsø’<br />
producerer blandt andet æblechutney og<br />
solbærsyltetøj i glas, hvorpå der står ’Sma-<br />
Han pointerer, at der er forskel på, hvordan<br />
sorterne og klonerne har klaret sig. Et par<br />
af de nye sorter, Sumadinka og Tiki, har i<br />
unge plantager givet ’normale’ udbytter i<br />
år, og der er også nogle nye kloner af<br />
Stevnsbær, der ser ud til at være bedre end<br />
de gamle. Det viser et forsøg, som forsker<br />
Bjarne Pedersen i Årslev er i gang med at<br />
gennemføre syv forskellige steder i landet.<br />
For tredje år er der lavet udbyttevurderinger<br />
af 33 surkirsebærsorter og -kloner.<br />
- For Stevnsbærtyperne ligger udbyttet på<br />
40-45 procent af potentialet, men der er<br />
også et par særligt gode kloner/sorter,<br />
som sortsudvalget har udpeget som særlig<br />
gode. Det betyder, at der i nær fremtid kan<br />
SURKIRSEBÆR<br />
erhverves planter af disse produktive sorter<br />
og kloner til erstatning for de uproduktive<br />
træer, der står rundt omkring i de danske<br />
Stevnsbærplantager, fortæller Bjarne<br />
Pedersen og fortsætter:<br />
- På den lange bane er der også lys forude.<br />
Blandt de frøplanter, som er resultatet af<br />
de krydsningsforsøg af surkirsebærsorter<br />
fra 2004, er der i år – som jo ikke er præget<br />
af stor frugtbarhed blandt surkirsebærsorter<br />
– udpeget mere end 100 individer, som<br />
har haft en stor frugtsætning. Af disse sorter<br />
kan forhåbentlig udvælges en håndfuld,<br />
som kan danne baggrund for den<br />
fremtidige avl af surkirsebær i Danmark.<br />
ANNEMARIE BISGAARD<br />
TABEL 1 Den samlede danske høst af Stevnsbær og Kelleriis i Danmark<br />
2004-2008 angivet i ton<br />
2004 2005 2006 2007 20081 Stevnsbær 11.600 6.600 11.998 14.940 1.304<br />
Kelleriis 1.619 1.150 2.015 2.160 6152 1. Tallene er fremkommet ved at lægge mængden af indleverede bær til Danske Bær, Ørskov Frugt, Sunprojuice og<br />
direkte leverandører til Agrana Juice sammen.<br />
2. Tallet dækker over både Kelleriis, Fanal og Sumadinka.<br />
TABEL 2 Priser 1 for Stevnsbær og Kelleriis 2004-2008<br />
leveret til Agrana Juice.<br />
2004 2005 2006 20072 20082 Stevnsbær 2,00 5,25 2,55 3,00 2,00<br />
Kelleriis 1,40 4,00 1,55 2,35 1,40<br />
1. Prisen er angivet som en basispris i kroner per kilo for bær høstet i storkasser. Hertil kommer eventuelt kvalitetstillæg<br />
for småkasser og tillæg eller fradrag for brix.<br />
2. Prisen er ab ejendom i 2007 og 2008.<br />
gen af Læsø’. Indholdet i glassene, som typisk<br />
koster omkring 50 kroner, kommer<br />
imidlertid ikke fra Læsø. Virksomheden<br />
importer nemlig langt de fleste råvarer fra<br />
Polen, Canada eller andre egne af Danmark.<br />
Ifølge Helse mener medejer i virksomhe-<br />
KUN FÅ - Synet af<br />
en kirsebærryster<br />
var sjældent i 2008.<br />
Arkivfoto.<br />
den Lisbeth Møller dog ikke, det er snyd.<br />
- Vi har heller aldrig lagt skjul på, at råvarerne<br />
ikke kommer fra Læsø. I øvrigt siger<br />
loven intet om, at der skal stå, hvor råvarerne<br />
kommer fra.<br />
Fødevareminister Eva Kjer Hansen vil nu<br />
se nærmere på problemet, skriver Helse.<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 451
SOLBÆR<br />
Giv solbærstiklingerne<br />
et varmt bad<br />
Varmtvandsbehandling af<br />
solbærstiklinger ved 45°C i<br />
10-20 minutter eller 47½°C<br />
i op til 10 minutter sikrer<br />
stiklinger fri for solbærknopgalmider,<br />
og planterne<br />
overlever. Der er tendenser<br />
til en bedre overlevelse,<br />
plantekvalitet og et højere<br />
udbytte ved behandlingen.<br />
TEKST OG FOTO: HANNE LINDHARD<br />
DJF, ÅRLSEV<br />
Dypning af solbærstiklinger i 45°C varmt<br />
vand i mindst 10 minutter renser stiklingerne<br />
for potentielle infektioner af de mikroskopiske<br />
solbærknopgalmider. Behandlingen<br />
sikrer, at der bruges sundt plantemateriale<br />
ved udplantning.<br />
Varmtvandsbehandling virker både ved<br />
forårs- og efterårsetablering af solbærplantninger.<br />
Stiklingerne kan efterfølgende<br />
opbevares på køl i flere måneder uden,<br />
at stiklingerne tager skade. Stikning efter<br />
lagring i én, to, syv eller 180 dage efter en<br />
varmtvandsbehandling om efteråret skader<br />
ikke stiklingerne i forhold til stikning<br />
samme dag, som behandlingen blev foretaget.<br />
For at være sikker på en virkning mod<br />
knopgalmider skal temperaturen op på<br />
mindst 45°C i 10 minutter. 42½°C er ikke<br />
nok til at dræbe miderne. Højere temperaturer<br />
og længere behandlingstid virker også<br />
på galmiderne. Stiklingerne overlever<br />
uden vækstskader 45°C i op til 20 minutter<br />
og op til 47½°C i 10 minutter. En behandling<br />
ved 50°C i fem minutter kan stiklingerne<br />
ikke tåle.<br />
Anslagsprocenter og vækst<br />
De første forsøg med varmtvandsbehandling<br />
viste en bedre anslagsprocent af stiklingerne.<br />
For sorten Ben Alder var der også<br />
en kraftigere og mere ensartet vækst efter<br />
varmtvandsbehandling. Gentagelse af forsøget<br />
for at eftervise den positive effekt<br />
på overlevelse af stiklinger og vækst viste<br />
ikke altid virkning af varmt vand. Sorterne<br />
reagerer også forskelligt på behandlingen.<br />
Ben Lomond og Ben Alder fik bedre vækst,<br />
hvorimod Ben Hope og Narve Viking så ud<br />
til at få svagere vækst ved varmtvandsbehandling.<br />
Forsøg med vedagtige planteskoleplanter<br />
som prydribs (Ribes Sanguineum) og kornel<br />
(Cornus alba) viser, at varmtvandsbehandling<br />
i nogle tilfælde øgede rodning og<br />
tilvækst, men ikke altid. Årsagen til at<br />
varmtvandsbehandling virker forskellig<br />
kan for eksempel skyldes, at stiklingerne<br />
kan stamme fra forskellige steder på skuddet,<br />
de kan være klippet og stukket på forskellige<br />
tidspunkter, eller de kan være opbevaret<br />
forskelligt. Desuden kan stiklingernes<br />
alder eller forskelle i produktionsfaktorer<br />
for moderplanterne have betydning.<br />
De dybere liggende plantefysiologiske<br />
baggrunde for disse forskelle ønskes undersøgt<br />
i et phd-studie.<br />
ØKOLOGISKE SOLBÆR - Høst af økologisk dyrkede Ben Alder hos Svend Erik Rasmussen,<br />
hvor stiklingerne er behandlet med varmt vand. Udbyttet var ikke påvirket af behandlingen<br />
med varmt vand, måske fordi angreb af svampesygdomme havde kraftig påvirkning på resultatet.<br />
452 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
Ton per hektar<br />
Ton per hektar<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
Økologisk<br />
0 5 10 15 20<br />
Antal minutter<br />
Konventionel<br />
0 5 10 15 20<br />
Antal minutter<br />
ºC<br />
40<br />
42½<br />
45<br />
47½<br />
50<br />
ºC<br />
40<br />
42½<br />
45<br />
47½<br />
50<br />
Figur 1. Udbytte i ton per hektar for første års høst af sorten Ben Alder<br />
i 2007. Dyrkningen er både økologisk og konventionel ud fra<br />
stiklinger, som er varmtvandsbehandlet ved kombinationer af fem<br />
temperaturer og fem varigheder.<br />
Forsøg hos to avlere<br />
Fra metoden kom frem, har der været stor interesse omkring<br />
varmt vand, fordi metoden måske både kan sikre sundt plantemateriale<br />
og give en bedre vækst. Men der har været usikkerhed<br />
om en varmtvandsbehandling kunne påvirke udbyttet negativt i<br />
solbærrene. Dette har været undersøgt i praktisk dyrkning både<br />
hos en økologisk og en konventionel avler. Hos begge avlere er<br />
planterne blevet behandlet som normal praksis i værtens produktion.<br />
Stiklingerne blev stukket foråret 2004, taget op og genplantet<br />
i vinteren 2004-2005, voksede til i sæsonerne 2005 og<br />
2006, hvorefter de blevet høstet i sommeren 2007. Totalt er der<br />
blevet stukket, omplantet, høstet og holdt styr på cirka 16.000<br />
stiklinger i de forskellige arbejdsgange.<br />
Resultaterne viser, at der er tendenser til, at flere planter overlever,<br />
når de bliver behandlet med varmt vand. Dog kan planterne<br />
ikke tåle 50°C i mere end fem minutter. Udbyttet bliver ikke reduceret<br />
efter varmtvandsbehandling af stiklingerne. Der er tendens<br />
til et dobbelt så stort udbytte hos den konventionelle avler,<br />
hvis stiklingerne er behandlet med 45°C eller 47½°C varmt vand<br />
i 5-10 minutter (figur 1). På grund af store variationer mellem<br />
gentagelserne er der ingen sikre statistiske forskelle.<br />
Hos den økologiske avler var udbytterne ens uanset, om der var<br />
varmebehandlet eller ej. Det skyldes formentlig, at svampesygdomme<br />
overordnet påvirkede udbyttet i produktionen. Men<br />
varmtvandsbehandling skadede ikke udbyttet.l<br />
Tak for godt samarbejde og veludførte forsøg til forsøgsværterne<br />
Svend Erik Rasmussen og Poul Thaysen.<br />
Kilder:<br />
1. Lindhard H., Paaske K., Sørensen L. og Kampuss Kaspars. 2005. Sikring af sundt<br />
plantemateriale. Frugt & Grønt, 7/8, 284-285.<br />
2. Jensen M. 2007. Varmtvandsbehandling af træagtige stiklinger – er der opnået<br />
bedre rodning og efterfølgende vækst af småplanter. Gartner Tidende. 2007, 123,<br />
7, 10-11.<br />
SR PACK A/S<br />
Sandvadvej 30<br />
DK-8765 Klovborg<br />
Tel. +45 75 76 15 22<br />
Fax +45 75 76 15 11<br />
SOLBÆR<br />
PACK<br />
Driftssikker kassefyldning<br />
og palletering af<br />
grøntsager og frugt<br />
Fuldautomatisk kassefyldning med korte omstillingstider<br />
Høj kapacitet sikrer øget gennemløb<br />
Forbedring af arbejdsmiljøet i pakkeriet<br />
Leveret flere end 50 kassefyldere<br />
Fleksibel robotcelle til pallettering<br />
DANSK PRODUCERET - DANSK SERVICE<br />
Ring for en fremvisning eller få dig en uforpligtende<br />
snak med en af vores specialister<br />
inden for pakkeanlæg til frugt og grønt.<br />
SR Pack har i mere end 30 år specialiseret sig i pakkeanlæg til fødevareindustrien.<br />
I dag tilbyder SR Pack såvel enkeltstående pakkemaskiner som<br />
nøglefærdige pakke- og transportsystemer til brødfabrikanter og<br />
gartnerier i hele Europa.<br />
SR Pack har leveret mere end 500 pakkeanlæg.<br />
Læs mere på www.srpack.dk<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 453
Er maskineriet klar til næste høst?<br />
Skal der foretages eftersyn, reparation,<br />
eller skal der investeres i nyt?<br />
Det er nu, der skal tages beslutning<br />
sikrer dig kvalitet og service<br />
MASKINFABRIKEN SCHAUMANN<br />
V/ Hugo Kaas-Pedersen<br />
LANDEVEJEN 19 · 5882 VEJSTRUP<br />
TELEFON 62 28 12 78 · FAX 62 28 12 68<br />
e-mail: schaumann@schaumann.dk<br />
homepage: www.schaumann.dk<br />
Hvad laver vi?<br />
• Nedbrydning af drivhuse<br />
• Nedbrydning af bygninger<br />
• Nedrivning af skorstene<br />
• Opskæring af kedler<br />
• Opskæring af jernkonstruktioner<br />
• Opgravning af sokkel<br />
• Opgravning af beton<br />
• Knusning af beton<br />
• Træfældning af vanskelige træer<br />
• Træfældning<br />
• Skydninger under vej<br />
• Grundvandssænkning<br />
• Belægningsarbejde<br />
• Kloakarbejde<br />
God pris gives for jern og metaller<br />
Ring og få et godt tilbud<br />
41 65 38 15 eller 41 65 38 85<br />
454 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
Ny sprøjteteknik<br />
i frugtplantager<br />
TEKST OG FOTO: NIELS ENGGAARD KLAUSEN<br />
AGROTECH<br />
I Holland er der som herhjemme fokus på<br />
sprøjteteknik med høj kapacitet og bedst<br />
mulig effekt af plantebeskyttelsesmidler.<br />
På en studietur til Holland i august måned<br />
så jeg blandt andet to nyheder: En trerækket<br />
sprøjte til æbler og en såkaldt Week-<br />
Seeker.<br />
Tre-rækket sprøjte til æbler<br />
Med tre rækker frem for normalt kun én<br />
kan der spares meget tid, når større æbleplantager<br />
skal sprøjtes. Den avler i Holland,<br />
som ejer Munckhof sprøjten på billedet,<br />
bruger nu én time på at sprøjte det<br />
areal, der tidligere tog to en halv time. Det<br />
betyder, at han med større sikkerhed kan<br />
sprøjte plantagen, når vejret er optimalt.<br />
Avleren forklarede, at det <strong>selv</strong>følgelig<br />
kræver lidt øvelse at slå bommen ud og<br />
ind for enden af rækkerne, men at det fungerer<br />
meget let.<br />
Der kan lukkes særskilt for hver side af dyserne<br />
i hver sektion, for eksempel således<br />
at den yderste side lukkes, når yderste række<br />
sprøjtes. Øverst i hver af de tre sektioner<br />
sidder en aksial blæser, så luftmængden<br />
kan justeres. Avleren er meget tilfreds med<br />
den luftmængde, som blæserne leverer, og<br />
har ikke haft problemer med sygdomme i<br />
træerne i denne sæson, hvor han har kørt<br />
med sprøjten. Munckhof sprøjten vil være<br />
klar til salg fra foråret 2009.<br />
Flere sprøjtefabrikanter arbejder på sprøjter,<br />
der sprøjter flere rækker frugttræer<br />
WEEDSEEKER - En sensor registrerer, om der<br />
er planter, og dysen åbner herefter. Hvor der<br />
ikke er planter, er sprøjtemidlet sparet. Hver<br />
WeedSeeker enhed - sensor og dyse - dækker<br />
30 centimeter i bredden.<br />
samtidigt. Blandt andet så jeg også en prototype<br />
på en tre-rækket sprøjte af det hollandske<br />
mærke KWH, der endnu ikke forhandles<br />
i Danmark.<br />
Sprøjter kun, hvor der er ukrudt<br />
Jorden i rækkerne mellem træerne ønskes<br />
fri for ukrudt, men ofte er det kun pletvis,<br />
at ukrudtet optræder. Derfor er der penge<br />
at spare ved kun at sprøjte netop der, hvor<br />
ukrudtet er. Desuden vil det gavne miljøet,<br />
SPRØJTETEKNIK<br />
TRE RÆKKER AD GANGEN - Denne tre-rækkede sprøjte, udviklet af Munckhof, øger kapaciteten<br />
i æbleplantager væsentlig i forhold til kendte sprøjter på markedet. Derved kan avleren<br />
bedre udnytte de gode sprøjtedage.<br />
PROTOTYPE – Den tre-rækkede sprøjte fra KWH er en meget solid konstruktion. Der skal<br />
stadig foretages nogle ændringer, derfor er sprøjten på billedet en prototype. KWH sprøjter<br />
forhandles endnu ikke i Danmark.<br />
hvis der kun sprøjtes, når der er planter.<br />
WeedSeeker er et system, hvor en sensor<br />
foran hver dyse registrerer, om der er planter,<br />
og hvis der er en plante, sprøjtes der.<br />
Ellers forbliver dysen lukket. På billedet er<br />
enhederne monteret bag på en ATV, men<br />
de kan for eksempel monteres på hver side<br />
af tågesprøjten. Hver enhed dækker 30<br />
centimeter i bredden, og systemet kan følge<br />
med ved hastigheder op til 15 kilometer<br />
per time.l<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 455
PORRER<br />
Sensommertræf i<br />
porremarken<br />
Porre-erfagruppen besøgte<br />
Østerkrog Gartneri, hvor<br />
den hollandske konsulent<br />
Henry Rombouts deltog for<br />
dels at give ny inspiration,<br />
dels at orientere om porresituationen<br />
i Europa.<br />
TEKST OG FOTO: STIG F. NIELSEN<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
Det kan være en god idé at få et friskt pust<br />
udefra en gang imellem. Og det fik porreerfagruppen<br />
en dag i begyndelsen af september,<br />
hvor konsulent Henry Rombouts<br />
deltog i gruppens markvandring ved Caleb<br />
og David Falk i Løvskal.<br />
Den hollandske konsulent deltog også i<br />
årets første erfagruppemøde, hvor gødskning<br />
og ukrudtsbekæmpelse var i fokus.<br />
Her kom Henry Rombouts blandt andet<br />
med nye synspunkter omkring tidspunkt<br />
for anvendelsen af Totril og forslag om en<br />
deling af den samlede mængde Stomp.<br />
Østerkrog Gartneri<br />
Caleb og David Falk driver i fællesskab<br />
Østerkrog Gartneri, som ligger i Løvskal<br />
ved Bjerringbro. Caleb var på studietur, så<br />
det var David, der gav en orientering om<br />
gartneriet og viste rundt i porrevaskeriet<br />
og markerne. I dag er der både en konventionel<br />
og en økologisk produktion på gartneriet.<br />
I det konventionelle selskab dyrker<br />
de 17 hektar porrer, hvoraf de seks er plantede,<br />
og 15 hektar plukærter. I det økologiske<br />
selskab dyrker de 25 hektar porrer,<br />
25 hektar broccoli og fem til seks hektar<br />
med forskellige grønsager, blandt andet<br />
bladselleri, blomkål og Romanesco. Langt<br />
den overvejende del af produktionen afsættes<br />
via Gasa Nord Grønt, mens en lille<br />
del af den økologiske produktion afsættes<br />
via Solhjulet.<br />
Konventionelle porrer<br />
Caleb og David satser meget på de tidlige<br />
porrer, og i år blev de første porrer høstet<br />
den 26. juni! Planterne udplantes så tidligt<br />
som muligt, gerne omkring 1. april og dobbeltdækkes<br />
med fiberdug og hulplast. Der<br />
anvendes stort set ikke ukrudtsmidler, idet<br />
de sætter væksten tilbage. Da de har redskaberne<br />
og erfaringerne med mekanisk<br />
SYSTEMATISK – Konsulent Henry Rombouts, Hortagri, prøver ved hjælp af en systematisk<br />
gennemgang af en dårlig porre nede fra rødderne og helt op til spidsen at fastslå, hvad porren<br />
er angrebet af.<br />
ukrudtsbekæmpelse fra den økologiske<br />
porreproduktion, er det oplagt at anvende<br />
disse i de konventionelle planteporrer.<br />
Normalt dyrker de porrer to gange efter<br />
hinanden, og ofte er resultatet bedst andet<br />
år. Til gengæld kan der opstå pletter i<br />
markerne med dårlig vækst ved tredje års<br />
porrer. Porrerne indgår ikke i en fast sædskifteplan,<br />
men placeres hvor der nu er<br />
plads efter ærter, korn eller gulerødder.<br />
Tidligere blev nogle af såporrerne dækket,<br />
men det er ikke altid en fordel. Det porrerne<br />
kunne have vundet i tidlighed, kan hurtigt<br />
sættes til i form af ekstraarbejde med<br />
at dække af og dække til i forbindelse med<br />
ukrudtsbekæmpelsen. Samtidig er porrerne<br />
mere sarte og bliver nemmere skadet af<br />
ukrudtsmidlerne.<br />
Gødskning af porrer<br />
Porrerne grundgødes med PK (0-4-21)<br />
samt kieserit i marker med lave magnesiumtal.<br />
Såporrerne får en NP-gødning<br />
(18-20-0) som startgødning, og derudover<br />
rækkegødskes med forskellige NPK-gødninger<br />
(14-3-16 eller 21-3-10). Vinterporrerne<br />
får derudover ekstra kalium for at<br />
øge holdbarhed og kvalitet.<br />
Henry Rombouts mente, at anvendelse af<br />
startgødning til både plantede og såede<br />
456 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
porre er den bedste måde at tildele fosfor<br />
på. På den måde placeres fosforen tæt på<br />
planternes rødder, hvor den gør nytte. Fosfor<br />
udbragt på jordoverfladen gør ingen nytte!<br />
I Holland sælges en række forskellige flydende<br />
gødninger til dette formål. De markedsføres<br />
som givende en lang række fordele<br />
og er ret dyre, men Henry sætter spørgsmålstegn<br />
ved, om de nu også er så gode.<br />
I øvrigt mener han, at porrerne kun skal<br />
have lidt kvælstof og fosfor til at starte op<br />
på, idet behovet i starten kun er ganske lille.<br />
For eksempel har porrer først et behov<br />
for kalium 50 til 60 dage efter etablering.<br />
Store mængder gødning udbragt før etablering<br />
kan hæmme roddannelse og vækst.<br />
Til gengæld må porrerne ikke mangle gødning<br />
i august og september, hvor der sker<br />
en hurtig tilvækst. For at styrke cellerne er<br />
det vigtigt med kalium på dette tidspunkt.<br />
Økologiske porrer<br />
De økologiske porrer etableres efter kløvergræs,<br />
og der suppleres med nedpløjet<br />
dybstrøelse. Eftergødskning sker med<br />
svinegylle efter behov, som udlægges med<br />
slæbeslanger helt nede på jorden mellem<br />
rækkerne.<br />
Normalt udplantes alle de økologiske porrer,<br />
men i 2008 var der problemer med at<br />
få leveret de porreplanter, der var bestilt i<br />
Holland. Derfor såede de fem hektar økoporrer.<br />
På grund af det tørre forår har<br />
fremspiringen både været langsom og<br />
uensartet. Da forsommeren tilmed har<br />
været meget tør, og det har knebet med at<br />
kunne følge med vandingen, står disse<br />
marker ikke optimalt.<br />
Plantebeskyttelse<br />
Henry Rombouts spurgte, om avlerne havde<br />
brugt hans anbefalinger fra foråret med<br />
Sommerporrerne smagte ens!<br />
Ved Frugtformidlingens prøvesmagninng af danske sommerporrer<br />
den 19. august blev den overordnede konklusion, at der<br />
ikke var den store forskel i smagen!<br />
Denne gang havde 10 smagere sat hinanden stævne for at<br />
sætte fokus på danske porrer og gå dybt ned i denne grønsags<br />
smag, kvalitet, sorter og tilberedningsmetoder. Formålet var<br />
at finde en måde at vurdere og karakterisere den gode gamle<br />
grønsag. Hele otte forskellige porrer blev præsenteret på bordet<br />
og lå klar til ros, kritik, støtteerklæringer og anmærkninger.<br />
Produkterne kom fra fire forskellige danske avlere og var<br />
alle høstet dagen før smagningen. Lige så forskellige de så ud<br />
på bordet, lige så forskellige var meningerne om smagen<br />
blandt de forskellige smagere.<br />
Hvordan smager en porre?<br />
En af konklusionerne var, at smagsoplevelsen var meget afhængig<br />
af tilberedningstiden, hvor sekunder kunne afgøre,<br />
hvilke smagsnuancer, der bliver fremtrædende. Porrernes<br />
hensyn til ukrudtsbekæmpelsen. Ingen<br />
havde brugt Stomp på et sent tidspunkt i<br />
år, hvilket skyldes det meget tørre vejr. Til<br />
gengæld havde flere prøvet at bruge meget<br />
små doseringer Totril, mens porrerne<br />
endnu er helt små på vimpelstadiet, og også<br />
inden vimplen foldede sig ud.<br />
I modsætning til mange andre porreavlere<br />
har Østerkrog Gartneri ikke været plaget<br />
af trips i år, og de har ikke sprøjtet en eneste<br />
gang mod insekter i år.<br />
Svampebekæmpelsen skal være forebyggende,<br />
og de to første sprøjtninger var<br />
gennemført.<br />
Henry Rombouts understregede vigtigheden<br />
af, at man startede tidligt med svampebekæmpelsen,<br />
og at det vigtigste tidspunkt<br />
for svampebekæmpelsen var ultimo<br />
august og medio september. Kom man for<br />
sent i gang, måtte man sprøjte flere gange<br />
med større dosis over en længere periode<br />
med større risiko for pesticidrester til følge.<br />
Henry anbefalede en mere intensiv<br />
sprøjtning mod svampesygdomme, både<br />
oftere og med højere dosering end vi normalt<br />
bruger i Danmark.<br />
Systematisk problemsøgning<br />
Ude i markerne så erfagruppen på et udstationeret<br />
sortsforsøg, samt såede og<br />
plantede henholdsvis konventionelle og<br />
økologiske porrer.<br />
Henry Rombouts gennemgik alle de kendte<br />
porresygdomme og skadedyr og demonstrerede,<br />
hvordan man ved en systematisk<br />
gennemgang af en porre måske<br />
kunne finde ud af, hvorfor væksten ikke var<br />
optimal. I ni ud af 10 tilfælde skyldes gule<br />
yderblade problemer under jorden.<br />
- Start nedefra med rødderne, fortæller<br />
Henry Rombouts, mens han holder en porre<br />
i den ene hånd og en lille lommekniv i<br />
FAKTA<br />
PORRER<br />
Hortagri<br />
Konsulent Henry Rombouts arbejder<br />
dels for et firma i Holland, dels<br />
som <strong>selv</strong>stændig konsulent under<br />
firmanavnet Hortagri med kunder i<br />
Tyskland, Polen, Danmark og Tjekkiet.<br />
Han er i Danmark hver fjerde<br />
uge, hvor han over to til tre dage<br />
besøger en række kunder. Både på<br />
vejen op fra og på vejen hjem til<br />
Holland besøger han kunder i Tyskland.<br />
Hans speciale er porrer, men<br />
derudover rådgiver han i knold- og<br />
bladselleri, diverse kål med flere.<br />
den anden. – Er rødderne i orden? Er de<br />
hvide og fine?<br />
Ligger problemet ikke her, skærer man<br />
porren op på langs og kontrollerer rodkagen,<br />
det vil sige grænsen mellem rødder<br />
og skaft, samt vævet inde i skaftet: Er<br />
vævet hvidt uden brunfarvninger?<br />
En af de sygdomme, Henry nævnte, var<br />
Pseudomonas, som han kun havde set<br />
ganske lidt af i Danmark. Det kan være en<br />
alvorlig skadegører, og han havde et eksempel<br />
på en avler i Holland, hvor 40 til 60<br />
procent af porrerne gik tabt. Der er ingen<br />
bekæmpelsesmuligheder, kun forebyggende<br />
tiltag, så som at sikre porrerne gode<br />
vækstvilkår.<br />
Pludselig er der gået fire timer, men tiden<br />
går hurtigt, når man er i godt selskab. Alle<br />
deltagere – værten, erfagruppen, konsulent<br />
Peder Krogsgård og Henry Rombouts<br />
– har hver især fået noget med hjem, og<br />
det er allerede besluttet, at man vil<br />
fortsætte samarbejdet til næste år.l<br />
smag blev karakteriseret som et sted på skalaen mellem løg<br />
og ærter. De havde en god mindre aroma, end flere af testens<br />
deltagere havde forventet. I det hele taget var det svært for<br />
deltagerne at blive enige om, hvordan en god porre smager.<br />
Nogle foretrak sødme, mens andre faldt for de porrer, hvor det<br />
syrlige og friske var gennemtrængende. Der var ikke nogen<br />
signifikant forskel på de økologiske og konventionelle porrer,<br />
og to porrer af samme sort kunne smage vidt forskelligt og se<br />
forskellig ud. Det understreger, at jord- og vejrforhold, samt<br />
hvor gammel porren var på høsttidspunktet, er lige så betydningsfuldt<br />
som sort og størrelse.<br />
Det kom bag på smagerne, at der var så stor forskel på den tilberedningstid,<br />
der skal anvendes til henholdsvis top og bund<br />
for at få den optimale smag frem. Læs mere om porresmagningen<br />
på www.groent-smagninger.blogspot.com.<br />
Den 16. september blev der holdt smagning af knoldselleri, og<br />
den 21. oktober er det kartoflerne, som skal vurderes.<br />
TEKST: STIG F. NIELSEN<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 457
PORRER<br />
Pseudomonas i porrer<br />
Bakteriesygdommen Pseudomonas<br />
i porrer er en<br />
frygtet sygdom rundt om i<br />
verden. Der er ingen mulighed<br />
for bekæmpelse, men<br />
angreb kan forebygges ved<br />
at bruge sund udsæd og<br />
holde porrerne i god vækst<br />
gennem hele vækstsæsonen.<br />
TEKST OG FOTO:<br />
STIG F. NIELSEN<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
Pseudomonas i porre er en forholdsvis ny<br />
bakteriesygdom, og der er derfor endnu ikke<br />
så meget konkret viden om sygdommen.<br />
Den er efterhånden kendt fra hele<br />
verden og er blandt andet fundet på New<br />
Zealand, Australien, Californien, England,<br />
Frankrig, Holland og Italien. Oprindeligt<br />
troede man, at det drejede sig om bakterien<br />
Pseudomonas syringae pv. syringae,<br />
men undersøgelser har nu vist, at der er<br />
tale om en specifik patotype navngivet<br />
Pseudomonas syringae pv. porri. På engelsk<br />
kaldes sygdommen Bacterial Blight, mens<br />
man i Europa og Danmark kalder den<br />
Pseudomonas.<br />
Levevis og spredning<br />
Pseudomonas syringae pv. porri er en<br />
gram-negativ bakterie, som kan bevæge<br />
sig ved hjælp af fimretråde. Bakterien kan<br />
kun angribe porrer.<br />
Sygdommen spredes via frøene til småplanterne,<br />
som ofte vokser under for bakterien<br />
optimale betingelser: Høj plantetæthed,<br />
vanding fra oven og ikke mindst<br />
aftopning af porreplanterne.<br />
Psudomonas kan være latent til stede i<br />
småplanterne, der således kan sprede sygdommen<br />
ude i produktionsmarkerne. Et<br />
kritisk tidspunkt for infektion i porrerne er<br />
i perioden efter udplantning, hvor planterne<br />
dels er stressede, dels sårede efter<br />
håndtering og plantning. Derfor er de netop<br />
i denne periode meget modtagelige<br />
overfor infektion.<br />
Symptomer<br />
Angreb ses først på unge, aktive blade og<br />
begynder ofte fra spidsen, hvorfra angrebet<br />
spreder sig ned ad bladet og helt ned i<br />
skaftet. Først er pletterne mørkegrønne og<br />
vanddrukne, hvorefter de bliver gule til<br />
orange. Til sidst ses brune, lange stribeformede<br />
pletter med gule rande. Bladet får<br />
ofte et typisk segl-formet/kroget udseende,<br />
og det angrebne bladvæv kan revne og<br />
tørre helt ind. Åbner man bladet nede i<br />
skaftet, vil der ofte være en fedtet væske,<br />
som indeholder bakterier. Der kan også<br />
være misfarvninger inde i skaftet, som<br />
skyldes angreb af sekundære svampe og<br />
bakterier. Mange angrebne planter forbliver<br />
små, misdannede og kan ikke høstes.<br />
Tidspunkt<br />
De tidligste angreb kan ses i småplanterne<br />
i væksthuset under tiltrækningen. Ellers<br />
PSEUDOMONAS – Angreb starter ofte i spidsen af bladet for så at sprede sig ned langs kanten<br />
og helt ned i skaftet.<br />
KARAKTERISTISK – Angrebne blade bliver<br />
ofte seglformede.<br />
kan angreb opstå i marken i løbet af hele<br />
vækstsæsonen og specielt efter perioder,<br />
hvor porrerne har været udsat for stress i<br />
form af for eksempel vandmangel.<br />
Forebyggelse og bekæmpelse<br />
Sundt frø og plantemateriale samt optimale<br />
vækstvilkår i marken. Undgå at sprede<br />
porreaffald og vaskevand fra vaskeriet i<br />
de marker, som anvendes til porredyrkning.<br />
Spredning kan foregå med tøj og redskaber,<br />
så arbejdet i markerne planlægges<br />
således, at man begynder i de sunde marker<br />
og slutter i de pseudomonasangrebne<br />
marker.<br />
Da sygdommen primært spredes via inficeret<br />
frø, er der lavet en række forsøg med<br />
varmtvandsbehandling og brug af forskellige<br />
kemiske stoffer for at rense frøene.<br />
Varmtvandsbehandling er meget effektivt<br />
overfor Pseudomonas, men desværre<br />
påvirkes spireevnen i porrefrø meget negativt.<br />
Behandling af frøene med hydrogenperoxid<br />
og natriumcarbonat synes at<br />
være den mest effektive måde at rense<br />
frøene på, men eliminerer ikke helt problemet.<br />
Arbejdet fortsætter.<br />
Der er ingen mulighed for bekæmpelse i<br />
marken.l<br />
458 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
Foto løg udlånt af: www.saaesonforgodsmag.dk<br />
EMBALLAGE<br />
Hvilken emballage skal dine grøntsager have<br />
om det er løg, gulerødder, kartofler eller andre grøntsager så finder vi løsningen<br />
Innovation og tradition siden 1922<br />
Hos NNZ sætter vi en ære i at udvikle med vores kunder og være i front med nye<br />
spændende emballager. Vi har fokus på nye forpakninger og metoder, herunder<br />
folier, bakker, biologisk nedbrydelig emballage etc.<br />
NNZ har et stort netværk og vi henter inspiration samt viden både internt og<br />
eksternt, herunder bl.a. fra vores europæiske og amerikanske søsterselskaber.<br />
Vi værner dog også om vores stolte traditioner og er en af europas største<br />
leverandører af netsække, strømpenet samt andre standard varer som stadig<br />
anvendes med stor succes.<br />
Vi ser frem til at informere dig om vores muligheder, uanset om du søger en<br />
innovativ eller en traditionel løsning.<br />
Bygmestervej 20A<br />
DK – 5750 Ringe<br />
Tlf: +45 70 20 68 67<br />
Mail: info@nnz.dk
DET NORDISKE KØKKEN<br />
‘Bonderøven’ fra Revn<br />
Frank Erichsen – også kendt<br />
som ”Bonderøven” – lever<br />
et enkelt og nøjsomt liv<br />
med <strong>selv</strong>forsyning i form af<br />
håndværk, dyrkning af<br />
frugt og grønt, et lille husdyrhold<br />
og indsamling af<br />
urter fra naturen suppleret<br />
med lidt lønarbejde.<br />
TEKST OG FOTO:<br />
STIG F. NIELSEN<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
Kastanjegården ligger som første ejendom<br />
på venstre hånd, når man kører ind i den<br />
lille landsby Revn på Djursland. Det første,<br />
man får øje på, er en stor, rød murstenskostald<br />
og en rød trælade, som næsten<br />
ligger helt skjult under gamle træer. Lidt<br />
længere fremme dukker der flere bygninger<br />
op herunder det gamle bindingsværkstuehus,<br />
som trænger til en meget<br />
kærlig hånd. Inde på gårdspladsen holder<br />
en mere end 30 år gammel Toyota Landcruiser<br />
pickup.<br />
Frank Erichsen tager smilende imod iklædt<br />
gummistøvler, sorter naverbukser, sortnistret<br />
uldtrøje og en slidt sixpence. Han inviterer<br />
inden for i det nyrenoverede anneks,<br />
som tidligere har indeholdt svinehus,<br />
das og karlekammer. Stue og køkken er nu<br />
ét stort rum og er indrettet hvidt, lyst og<br />
minimalistisk.<br />
Frank Erichsen sætter sig godt tilrette på<br />
slagbænken og er så optaget af at fortælle,<br />
at han helt glemmer at få lavet den kaffe,<br />
som han ellers havde tilbudt. Bønnerne<br />
er malet i den gamle hånddrevne kværn,<br />
men de kom aldrig ikke videre. Franks<br />
højgravide kæreste Theresa kommer til og<br />
redder situationen.<br />
En jordløs bonde<br />
Ejendommen er på 6.000 kvadratmeter og<br />
med en del forskellige bygninger spredt<br />
rundt på arealet.<br />
- Det er en dårlig situation, den jordløse<br />
bonde, griner Frank Erichsen, der har let til<br />
smil og grin. – Jeg har dog planlagt at købe<br />
halvanden hektar for at have jord nok til<br />
mine projekter med grønsager, æbletræer<br />
og husdyr.<br />
Lige nu klarer han sig ved at inddrage forskellige<br />
små jordlodder mellem bygninger-<br />
KØKKENHAVEN – Renholdelse af køkkenhaven foregår med en stor hakke. Normalt stopper<br />
Frank Erichsen renholdelsen i juli, men primo september var der nogle spæde syreplanter<br />
(nederst til højre), som skulle holdes fri for ukrudt.<br />
ne til køkkenhave og folde til husdyrene,<br />
som p.t. udgør to heste, en lille folk geder,<br />
en snes gæs og en folk høns.<br />
Køkkenhaven ligner ikke en normal af<br />
slagsen. For det første er der utrolig mange<br />
forskellige afgrøder - kendte som<br />
ukendte - og for det andet står planterne<br />
ganske tæt sammen. På nuværende tidspunkt<br />
får ukrudtet stort set lov til at vok-<br />
se, men jorden bliver holdt rent rundt om<br />
de små, sarte syreplanter.<br />
- Får man tilberedt jorden godt om foråret<br />
med harve eller fræser, kan man være heldig,<br />
at der stort set ikke er lugearbejde efterfølgende.<br />
Under normale omstændigheder<br />
plejer jeg at stoppe hakningen i juli,<br />
forklarer Frank Erichsen.<br />
Køkkenhaven dyrkes økologisk, det vil sige,<br />
460 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
PROJEKT – Et af de næste projekter er et<br />
drivhus bygget af mursten, egetræ og glas,<br />
som skal stå op ad gavlen på annekset. Til<br />
højre ses den gamle Toyota Landcruiser med<br />
det gamle stuehus helt i baggrunden.<br />
at han ikke bruger kunstgødning eller<br />
sprøjtemidler. Næringsstofforsyningen<br />
klares ved at have bælgplanter i sædskiftet<br />
og at bruge gødningen fra husdyrene.<br />
Såning foregår nede på alle fire, og til hakningen<br />
bruger Frank en stor, gammeldags<br />
hakke.<br />
Laver alt <strong>selv</strong><br />
Han laver alting <strong>selv</strong> helt fra bunden af lige<br />
fra værktøj, frø og småplanter. Ja, <strong>selv</strong><br />
50 nye æbletræer okulerer han <strong>selv</strong>. Tidligere<br />
købte han frø i den lokale Dagli’<br />
Brugsen, men i dag laver han <strong>selv</strong> frø suppleret<br />
med indkøb af økologiske frø.<br />
- Det er slet ikke så kompliceret at lave egne<br />
frø, konstaterer Frank Erichsen. – Når<br />
bare der ikke er tale om F1-hybridsorter.<br />
De duer ikke!<br />
Gennem <strong>sine</strong> kontakter rundt om i verden<br />
får han frø af sorter, som er lidt anderledes<br />
og usædvanlige. Til næste år vil han blandt<br />
andet prøve en helt speciel grønkål fra<br />
Shetlandsøerne. Kok Torsten Schmidt fra<br />
restauranten Malling & Schmidt i Århus<br />
leverer også forskellige typer frø, som<br />
Frank så dyrker og leverer til køkkenet.<br />
- Et af de næste projekter er at lave et<br />
drivhus i gavlen på annekset lavet af<br />
mursten, egetræ og glas til produktion af<br />
småplanter og senere tomater og auberginer,<br />
fortæller Frank Erichsen. Indtil nu har<br />
han klaret sig med et hjemmelavet drivbord,<br />
men pladsen bliver hurtig for trang,<br />
og planterne har tendens til at strække sig.<br />
Tomater dyrker han i et hjemmelavet<br />
plasthus, og <strong>selv</strong>om der er anvendt spinkle<br />
materialer, er konstruktionen meget stabil<br />
og kan derfor sagtens flyttes til et andet<br />
sted næste år. Tomaterne er plantet i sort<br />
plast direkte i jorden. De fleste planter er<br />
fra frø, som er taget fra nogle blommetomater.<br />
Første år spaltede de meget ud,<br />
mens de i år er blevet lidt mere ensartede.<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008<br />
461<br />
Afsætning med udfordringer<br />
Udover de dyrkede afgrøder samler Frank<br />
mange forskellige urter ude i naturen, som<br />
han spiser <strong>selv</strong>, men også sælger til Malling<br />
& Schmidt. I nærheden løber en å, og der<br />
er en eng, hvor der har været slået hø i<br />
mange år, hvilke giver en meget stor artsrigdom.<br />
Levende hegn og skov er også en<br />
del af nærområdet. Alle disse steder samler<br />
han urter: engkarse, løgkarse, brøndkarse,<br />
sødskærm, dunhammerrødder, skvalderkål,<br />
brændenælder, hybenroser, kvan,<br />
vild pastinak, hybenroseblomster og<br />
strandkål.<br />
Det kan være svært at sætte en pris på de<br />
mange forskellige produkter, men Torsten<br />
Schmidt og Frank bliver enige om en vejledende<br />
pris, og Torsten er villig til at betale<br />
en pæn pris for de specielle råvarer.<br />
Som det nysgerrige menneske, Frank<br />
Erichsen er, eksperimenterer han også med<br />
forædling af produkterne. For eksempel laver<br />
han most af æbler, gærer noget af denne<br />
til cider og producerer også eddike. Disse<br />
produkter kan ikke videresælges til restauranter,<br />
da de ikke er produceret under<br />
godkendte forhold.<br />
En udfordring er omkostningerne og tidsforbruget<br />
til transporten af produkterne<br />
ind til Århus, en tur på 60 kilometer hver<br />
vej. Nogle gange har kæresten Theresa<br />
kunnet taget produkter med ind til Århus<br />
med bussen, når hun skulle på arbejde, og<br />
Torsten Schmidt kommer også <strong>selv</strong> forbi<br />
for at hente tingene. Produkterne pakkes<br />
og leveres i flettede kurve og emaljerede<br />
baljer.<br />
Projekter nok<br />
Tv-udsendelserne på DR2 har gjort Frank<br />
Erichsen kendt, og han oplever ofte, at folk<br />
kører langsomt forbi på søndagsturen for<br />
få et glimt af ham og ejendommen.<br />
- Jeg skulle måske sætte en vejbod op, når<br />
de nu alligevel kommer helt herud, griner<br />
Frank Erichsen, der indtil nu ikke har haft<br />
dårlige oplevelser efter at være blevet<br />
kendt.<br />
Her er altid projekter i gang. På sigt skal<br />
stuehuset, som er fra 1770, pilles helt ned<br />
for at blive genopbygget.<br />
Et projekt med lidt kortere horisont er, at<br />
han og Torsten Schmidt skal mødes i løbet<br />
af vinteren for at planlægge, hvilke ting<br />
Frank skal dyrke til 2009. I 2008 leverede<br />
Frank blandt andet spagettigræskar, bladbeder,<br />
aspargessalat, jordskokker, knoldfennikel,<br />
hjulkrone og blomsterkarse. Da<br />
de begge to er nysgerrige, vil de gerne<br />
prøve ting af: gamle, røde kartoffelsorter,<br />
blå kartofler, jordkastanjer, jordmandler og<br />
kørvelrod.<br />
- Målet er at kunne leve af den produktion,<br />
jorden kan give, og hvor en del af arbejdet<br />
i rækkeafgrøderne skal foregå med hest,<br />
DET NORDISKE KØKKEN<br />
fortæller Frank Erichsen. Han har allerede<br />
fået samlet en lang række gamle redskaber,<br />
men mangler at lære den ene hest op,<br />
en ikke uvant opgave, idet han har prøvet<br />
at arbejde med heste i skoven i Norge.<br />
- Det er nu ikke noget, som bekymrer mig,<br />
fastslår Frank Erichsen.l<br />
Denne artikel bringes også i Gartner Tidende<br />
nr. 18, 2008 under temaet ‘Det Nordiske<br />
Køkken’.<br />
FAKTA<br />
Frank Erichsen<br />
Allerede som 11-årig blev Frank<br />
Erichsen efter at have læst John Seymours<br />
”Håndbog i <strong>selv</strong>forsyning” inspireret<br />
til at leve et enkelt og nøjsomt<br />
liv som en moderne udgave af<br />
en husmand. Han er født og opvokset<br />
på en gård i Sønderjylland. Efter<br />
10. klasse på Helgenæs Naturefterskole<br />
var han på Fosen Folkehøjskole<br />
i Norge, hvor man lærer alt om jagt,<br />
fiskeri og fåreavl. Som gårdsdreng i<br />
Nordnorge byggede han bjælkehytter,<br />
lærte at arbejde med heste i<br />
skoven og at køre med hundeslæde.<br />
Her opstod en bevidsthed om, at der<br />
stadigvæk var mennesker, som levede<br />
på den måde.<br />
Mens han tog studenterkursus på<br />
Århus Akademi, boede han i en hytte<br />
på Mols uden el og vand og kunne<br />
ligefrem spare op af sin SU.<br />
I dag er han 24 år og bor på Kastanjegården<br />
i Revn, hvor han og<br />
kæresten Theresa Jessing lever et<br />
simpelt liv af det, jorden og dyrene<br />
på ejendommen og naturen i området<br />
kan levere suppleret med forskelligt<br />
lønarbejde. Frank har p.t. en<br />
halvtidsstilling på Grenaa Produktionsskole,<br />
hvor han underviser i<br />
gamle håndværkertraditioner. Derudover<br />
er der efterspørgsel på hans<br />
håndværksmæssige kunnen til forskellige<br />
projekter, specielt fra Norge.<br />
Overskud fra køkkenhaven og indsamlede<br />
urter og frugter fra naturen<br />
sælges til gourmetrestauranter og<br />
en grønthandler i Århus. For tiden er<br />
Theresa på barsel.<br />
Frank Erichsen er blevet kendt som<br />
‘Bonderøven’ gennem en række meget<br />
populære udsendelser på DR2,<br />
som viser, hvordan han lever sin<br />
hverdag med produktion af grønsager,<br />
æblemost og eddike, indsamling<br />
af urter i naturen, slagtning af dyr,<br />
produktion af en le og andre redskaber.
DET NORDISKE KØKKEN<br />
‘Gamle’ danske grønsagssorter<br />
til Det Nordiske Køkken<br />
I et helt nyt projekt skal<br />
prøvedyrkning af gamle<br />
danske sorter af gulerødder,<br />
hvidkål og kålroer vise,<br />
om de dels er velegnede til<br />
at dyrke, dels kan anvendes<br />
i Det Nordiske Køkken. Der<br />
bliver rig mulighed for at<br />
følge med via temadag,<br />
Åbent Hus-arrangementer<br />
og artikler i pressen.<br />
TEKST OG FOTO:<br />
GITTE K. BJØRN<br />
DJF ÅRSLEV, AARHUS UNIVERSITET<br />
Direktoratet fra FødevareErhverv har med<br />
start den 1. september 2008 bevilget penge<br />
til projektet ‘Kål og rodfrugter’. I 2009<br />
og 2010 ses på anvendeligheden af gamle<br />
frøformerede, danske gulerødder, hvidkål<br />
og kålroer. De bedste sorter fra dyrkningen<br />
i 2009 dyrkes også i 2010. Udover dyrkningsegnetheden<br />
skal der også ses på kulturhistorien<br />
og ikke mindst anvendelsesmulighederne<br />
i køkkenet. I disse år efterspørger<br />
vi mere variation blandt råvarerne,<br />
og dette nye projekt er med til at afdække,<br />
om de gamle sorter, som NordGen<br />
(tidligere Nordisk Genbank) har i deres<br />
frølager, kan udnyttes kommercielt igen.<br />
Lidt om <strong>selv</strong>e projektet<br />
Formålet med projektet er at øge kendskabet<br />
og interessen for ældre danske sorter<br />
af rodfrugter og kål, der er velegnede til<br />
miljøvenlig dyrkning og som råvarer i køkkenet.<br />
Vurderingen og dyrkningen af de 42<br />
sorter hvidkål, 21 sorter kålroer og 46 sorter<br />
gulerod udføres primært ved Det Jordbrugsvidenskabelige<br />
Fakultet (DJF) i Årslev.<br />
Udvalgte sorter dyrkes ligeledes i Den<br />
Økologiske Have i Odder og i landbrugshaven<br />
på Dansk Landbrugsmuseum, Gl. Estrup.<br />
Restaurant Noma, som er blandt pionererne<br />
med at sætte Det Nordiske Køkken<br />
på dagsordenen, deltager også i projektet.<br />
De skal være med til at vurdere sorternes<br />
egnethed til konsum. Derudover<br />
skal de i samarbejde med museumsinspektør<br />
Bettina Buhl, Dansk Landbrugsmuseum,<br />
udarbejde opskrifter.<br />
GAMLE RODBEDESORTER – En prøvedyrkning af 10 gamle rødbedesorter viste, at de var meget<br />
forskellige: Formen varierer fra fladrunde, runde og til aflange. Nogle har stor top og andre<br />
igen en meget lille top, men generelt har de set meget sunde ud. Indvendigt er rødbederne<br />
også meget forskellige: Nogle er helt mørke lilla, hvor det er svært at se ringene, andre<br />
igen har meget tydelige ringe.<br />
Flere arrangementer<br />
Der bliver mange muligheder for at følge<br />
projektet. Ved DJF i Årslev inviteres til<br />
Åbent Hus, når hovedparten af sorterne<br />
indenfor en grønsag er høstklare. I 2009<br />
bliver der en temadag under overskriften<br />
‘De gamle sorters dag’ på Dansk Landbrugsmuseum,<br />
og i 2010 afholdes en tilsvarende<br />
dag i Den Økologiske Have i Odder.<br />
Besøgende på de tre demonstrationssteder<br />
vil løbende kunne følge de mange<br />
sorter og deres forskelligheder. Derudover<br />
vil der blive skrevet om det i forskellige<br />
fagblade og aviser.<br />
Indledende forsøg med rødbeder<br />
I 2008 har vi ved DJF i Årslev dyrket 10<br />
meget forskellige gamle sorter af rødbeder.<br />
De skulle egentlig også være inddraget<br />
i projektet med kål og rodfrugter, men<br />
da bevillingen først gælder fra 1. september,<br />
når de ikke at komme med. Til gengæld<br />
betaler NordGen for, at rødbedesorterne<br />
bliver høstet og registreret. Det er<br />
med til at give os nogle erfaringer med,<br />
hvordan vi skal vurdere de mange forskellige<br />
sorter, som er med i det store projekt.<br />
Blandt rødbederne er der sorter som er<br />
fladrunde, runde og aflange. Nogle har stor<br />
top og andre igen en meget lille top, men<br />
generelt har de set meget sunde ud. Indvendigt<br />
er rødbederne også meget forskellige:<br />
Nogle er helt mørke lilla, hvor det er<br />
svært at se ringene, andre igen har meget<br />
tydelige ringe. Sidstnævnte er meget flot<br />
at se på, og mon ikke den kunne anvendes<br />
i dag, hvor vi ikke er så bange for at se og<br />
spise grønsager, som ser anderledes ud.<br />
Rødbeden, som før næsten kun blev brugt<br />
til syltning, bruges i dag både rå, kogt og<br />
stegt. Så umiddelbart skulle man tro, at<br />
der i det gamle sortsmateriale er sorter, som<br />
det ville være relevant at dyrke igen. Det<br />
skulle vi også gerne komme frem til med<br />
gulerødderne, kålroerne og hvidkålen.l<br />
Denne artikel bringes også i Gartner Tidende<br />
nr. 18, 2008 under temaet ‘Det Nordiske<br />
Køkken’.<br />
FAKTA<br />
Kål og rodfrugter<br />
Vil du vide mere om projektet ‘Kål<br />
og rodfrugter’, så kan du kontakte<br />
Gitte K. Bjørn på tlf. 89 99 19 00<br />
eller e-mail gittek.bjorn@agrsci.dk.<br />
462 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
Gulerødder på udstilling<br />
Med udstillingen Ny Nordisk Mad sætter<br />
Dansk Design Center fokus på de særlige<br />
kvaliteter, der kendetegner den nordiske fødevarekultur<br />
og på de muligheder, egenarten<br />
rummer for innovative fødevareproducenter<br />
på vore breddegrader.<br />
TEKST OG FOTO: LOTTE BJARKE<br />
På et hvidt podie midt i København ligger der et bundt gulerødder.<br />
Gulerødderne er – om ikke kommet på Kunstkammeret sammen<br />
med den berømte ært, der gjorde prinsessen både gul og blå<br />
– så kommet på udstilling. De er et element i Dansk Design Centers<br />
udstilling om Ny Nordisk Mad.<br />
Dansk Design Center modtager midler via finansloven til at løse<br />
erhvervsfremmeopgaver for Erhvervs- og Byggestyrelsen, der lige<br />
som Kulturministeriet er blandt Centrets opdragsgivere.<br />
Formålet med Dansk Design Centers aktiviteter er overordnet set<br />
at øge Danmarks konkurrenceevne. Vejen frem er ifølge Dansk<br />
Design Centers vision, at Danmark bliver en af verdens førende<br />
designnationer og danske virksomheder blandt verdens bedste til<br />
at omsætte designviden til værdiskabende og markedsrettede<br />
løsninger. Det mål forfølges blandt andet ved at skabe branchekampagner,<br />
udstillinger, opbygge netværk og udgive nyhedsbreve.<br />
Det Ny Nordiske Køkken<br />
Gulerødderne kommer ind i billedet i forbindelse med sommerens<br />
udstilling Ny Nordisk Mad, der sætter fokus på innovation i<br />
den danske fødevarebranche. Udgangspunktet er den bevægelse,<br />
der blev startet af blandt andre den kendte madekspert Claus<br />
Meyer og hans kollega René Redzepi. Han er køkkenchef for restaurant<br />
Noma, der er specialiseret i netop Nordisk Mad med adskillige<br />
hædersbevisninger til følge.<br />
I 2004 resulterede bevægelsens aktiviteter i, at en række nordiske<br />
kokke underskrev et Manifest for Det Ny Nordiske Køkken. De<br />
fandt tiden moden til at skabe et Nyt Nordisk Køkken, der i kraft<br />
af sin velsmag og egenart kan måle sig med de største køkkener<br />
i verden, som det hedder i manifestet.<br />
Manifestet stiller krav til kogekunsten om, at den skal udtrykke<br />
den renhed, friskhed, enkelhed og etik, som vi ønsker at forbinde<br />
med vores region. Den skal afspejle de skiftende årstider i måltiderne<br />
og bygge på råvarer, som bliver særligt fremragende i vores<br />
klimaer, landskaber og vande. I alt 10 punkter omfatter manifestet.<br />
Mad med merværdi<br />
De udstillede gulerødder er eksponent for hele denne tanke. Det<br />
er <strong>selv</strong>følgelig ikke et hvilket som helst bundt gulerødder, der er<br />
udstillet. Det er Lammefjordsgulerødder, der sammen med Danablu<br />
og Esrom ostene er de eneste egnsbeskyttede fødevarer i<br />
Danmark. Lammefjordens specielle dyrkningsbetingelser ligger til<br />
grund for BGB mærkningen.<br />
BGB står for Beskyttet Geografisk Oprindelse, en mærkningsordning<br />
der er skabt for at sikre alsidighed i EUs landbrugsproduktion.<br />
Til sammenligning har Frankrig og Tyskland over 200 BGB-mærkede<br />
egne og produkter.<br />
DET NORDISKE KØKKEN<br />
Lammefjordsgulerødderne er udstillet sammen med for eksempel<br />
Hansens Flødeis, de økologiske oste Kirk fra Søvind Mejeri, Birkesaft,<br />
Læsø Salt og Søbogaard Frugtsaft, der har 20 forskellige<br />
frugtsafter i sortimentet, deriblandt havtorn.<br />
Global målgruppe<br />
De udstillede produkter har deres lokale oprindelse og håndværksmæssige<br />
traditioner til fælles. Som det hedder i Dansk Design<br />
centers introduktion til udstillingen:<br />
”De nordiske fødevarer er unikke. Vores kølige klima og lange lyse<br />
dage giver fødevarerne en særlig kvalitet, smag og aroma, som<br />
ikke kan produceres andre steder i verden. Danmark har flere fødevareproducenter,<br />
som for længst har omsat tankerne om nordisk<br />
mad i produktion. De er innovative og fornyende og skaber<br />
produkter, som efterspørges af en målgruppe af forbrugere, som<br />
stiller høje krav til sundhed og bæredygtighed. Den målgruppe er<br />
dog ikke nordisk. Den er global.”<br />
Spændende er det, at dansk producerede fødevarer nu er kommet<br />
ind i det fine selskab. Restauranternes indsats har naturligvis stor<br />
betydning i den sammenhæng, men interessant er det også, at<br />
opmærksomheden slår igennem, så fødevareinnovation er kommet<br />
på dagsordenen i Dansk Design Center, der besøges af erhvervsfolk<br />
fra hele kloden. Udstillingen lukker den 1. november,<br />
men også siden kan Dansk Design Centers besøgende opleve Ny<br />
Nordisk Mad i Centret, der har etableret Cafe Dansk med et nyt<br />
cafe koncept og et forvandlet køkken, der lægger vægt på værdierne<br />
fra Det Ny Nordiske Køkken.l<br />
Denne artikel bringes også i Gartner Tidende nr. 18, 2008 under temaet<br />
‘Det Nordiske Køkken’.<br />
EKSPONENT - Det er ikke et hvilket som helst bundt gulerødder, der<br />
er udstillet på Dansk Design Center. Det er Lammefjordsgulerødder,<br />
der sammen med Danablu og Esrom ostene er de eneste egnsbeskyttede<br />
fødevarer i Danmark. Lammefjordens specielle dyrkningsbetingelser<br />
ligger til grund for BGB-mærkningen.<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 463
MARKVANDRING I SVERIGE<br />
Markvandring med fokus<br />
på issalat og GPS<br />
På en markvandring i Sverige<br />
blev der sat fokus på issalat<br />
og GPS. Deltagerne fik<br />
en orientering om brugen<br />
af tilvækststimulerende<br />
bakterier, en status over<br />
bekæmpelsesmiddelsituationen<br />
og en fremvisning af<br />
et demonstrationsprojekt<br />
om placeret kvælstofgødning.<br />
TEKST:<br />
LARS MOGREN, SLU OG<br />
STINA ANDERSSON, HIR MALMÖHUS<br />
Ved at give en startgødning til salat som<br />
en punktgødskning samtidig med plantning<br />
i stedet for at bredsprede gødningen<br />
kan man dels reducere risikoen for en uøn-<br />
sket udvaskning, dels effektivisere planternes<br />
optagelse.<br />
Det søger man at eftervise i et SLF-finansierat<br />
projekt, som laves af Gunnar Torstensson,<br />
SLU Uppsala. Projektet har det<br />
mål at mindske det totale kvælstofbehov i<br />
issalat. Ved markvandringen var det Lars<br />
Mogren, SLU, som redegjorde for projektet<br />
og de resultater, der var opnået indtil nu.<br />
Hovedforsøget med fastliggende parceller<br />
og to på hinanden følgende salatkulturforløb<br />
ligger hos Lilla Böslid i Halland, mens<br />
en demonstrationsparcel med nogle udvalgte<br />
forsøgsled blev vist frem i marken<br />
hos Bjud grönsaker. Der var endnu en uge<br />
til høst, men det så umiddelbart ud til, at<br />
punktgødskningen havde fungeret godt,<br />
og i så fald kan den totale kvælstoftilførsel<br />
reduceres med cirka 20 procent.<br />
Nu er der tilbage at løse det praktiske problem<br />
med, hvordan man rent teknisk får<br />
løst punktgødskningen under plantningen.<br />
Sven-Erik Svensson og Lena Haby, SLU Alnarp,<br />
er ved at planlægge en workshop om<br />
dette emne senere i efteråret, og interes-<br />
serede avlere blev opfordret til at tage<br />
kontakt til disse.<br />
Stimulerende bakterier<br />
Sara Ragnarsson fra MASE Laboratorierna<br />
AB redegjorde kort for det Mistrafinansierade<br />
MASE-projekt, hvor målsætningen er<br />
at udvikle produkter baseret på bakterier,<br />
som kan bidrage till et bæredygtigt landbrug<br />
og mindske miljøbelastningen. I øjeblikket<br />
er der to forskellige produktprototyper,<br />
som afprøves: En tilvækststimulerende<br />
bakterie, og en bakterie der fungerer<br />
som biologisk bekæmpelse. I issalat har<br />
seks markforsøg i perioden 2004-2007,<br />
hvor bakteriebehandlede småplanter sammenlignes<br />
med ubehandlede, i gennemsnit<br />
givet 23 procent højere udbytte. De<br />
bakteriebehandlede planter kunne samtidig<br />
høstets tidigere, hvilket vil sige, at kulturtiden<br />
kunne forkortes samtidig med at<br />
udbyttet øgedes.<br />
Bekæmpelsesmiddelsituationen<br />
Bodil Jönsson fra Jordbruksverket oriente-<br />
NØJAGTIGHED – Nøjagtigheden på de forskellige automatiske styringssystemer viste sig at være i overensstemmelse med, hvad de forskellige<br />
fabrikanter lovede. For at udnytte den automatiske styring i forbindelse med radrensning i salat eller lignede arbejdsopgaver kræves<br />
den højeste præcision (2,5 centimer). Foto: Lars Mogren, SLU.<br />
464 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
ede om den aktuelle situation ude i salatmarkerne.<br />
Der findes resistens overfor<br />
salatskimmelracerne 1 til 26, og den holder<br />
indtil nu. Med hensyn til bladlus så<br />
holder resistensen overfor salatbladlusen<br />
også, men der er rapporteret om problemer<br />
fra Tyskland og Holland. Der findes i<br />
dag effektive bekæmpelsesmidler mod både<br />
svampe og insekter, som ikke risikerer<br />
af forsvinde fra det svenske marked i den<br />
nærmeste fremtid.<br />
Autostyring<br />
Eftermiddagen sluttede ude i marken. Johan<br />
Nilsson, SLU, Mikael Gilbertsson, JTI<br />
og Per-Anders Algerbo, HIR Malmöhus, forklarede<br />
forskellene imellem forskellige<br />
GPS-systemer, deres præcision, hvordan<br />
de anvendes sammen med guidning/autostyringsteknik,<br />
og hvilke effekter det får,<br />
når de anvendes til præcisiondyrkning. De<br />
billigeste systemer, som anvender GPSnettet<br />
og det frit tilgængelige referencesignal<br />
(EGNOS), har en nøjagtighed på ±<br />
0,5 meter. Denne nøjagtighed rækker til<br />
udbyttekort, eftergødskning og jordprøvetagning.<br />
Ved at abonnere på et reference<br />
signal (cirka 7-10.000 SEK per år) når man<br />
med de bedste GPS-systemer ned på en<br />
nøjagtighed på 10 centimeter, mens man<br />
med de bedste GPS-systemer kommer<br />
Høst og transportvogn<br />
med køl fra<br />
Yding Smedie A/S<br />
Såmaskine til<br />
Rækkeafgrøder fra<br />
AGRICOLA<br />
3-bedet<br />
bedformer fra<br />
FORIGO<br />
ned på en nøjagtighed på 2,5 centimeter.<br />
Det kræver så, at man har egen referencestation<br />
med en rækkevidde på cirka seks<br />
til 10 kilometer, og at man abonnerer på<br />
GPS-signaler, som bygges ind i et netværk<br />
med en rækkevidde på cirka 15 kilometer.<br />
Med 2,5 centimeters nøjagtighed bliver<br />
omkostningerne <strong>selv</strong>følgelig derefter.<br />
Stor nøjagtighed kræves<br />
Kravene til nøjagtighed ved produktion af<br />
grønsager er høje, især hvis arbejdsopgaverne<br />
skal gennemføres ved beddyrkning.<br />
Fordelene ved mindsket risiko for dobbeltgødskning<br />
eller mister, øget præcision ved<br />
kørsel i tåge eller mørke og bedre udnyttelse<br />
af maskinparken betyder, at man kan<br />
forvente at få investeringen til autostyring<br />
hjem. Fremfor alt aflaster et automatisk<br />
styresystem traktorføreren, som slipper<br />
for at skulle koncentrere sig om at køre lige<br />
og holde den rigtige afstand til det foregående<br />
træk. Denne bekvemmelighed er<br />
dog svær at sætte et beløb på.<br />
Som afslutning fik deltagerne bevis på autostyresystemernes<br />
egenskaber ved en<br />
demonstration af nøjagtigheden. Maskinerne<br />
fik opstillet krav om tre forskellige<br />
præcisionsniveauer (30, 10 og 2,5 centimeter),<br />
og disse afvigelser holdt de sig indenfor<br />
ved præcisionkørslen. To forskellige<br />
FAKTA<br />
Redskabsbærer<br />
fra Østrigske<br />
Rath<br />
Plantemaskine<br />
fra REGERO<br />
Kan plante på plastic<br />
MARKVANDRING I SVERIGE<br />
Salatmarkvandring i<br />
Sverige<br />
Tirsdag den 12. august arrangerede<br />
GRO og HIR Malmöhus en markvandring<br />
hos Bjud Grönsaker i Vellinge.<br />
Aktiviteten var delvis finansieret af<br />
EU-midler via Landsbygdsavdelningen<br />
på Länsstyrelsen i Skåne. På programmet<br />
stod information, fremvisning<br />
af markforsøg og demonstration<br />
af autostyrning med GPS-system.<br />
Vejret var gråt og regnfuldt, men dagen<br />
lokkede alligevel omkring 40<br />
deltagere i marken.<br />
typer styresystemer blev demonstreret: Et<br />
system som kan flyttes mellem de enkelte<br />
maskiner, og som monteres på rattet,<br />
samt to systemer som bliver koblet ind på<br />
traktorens hydraliske system. Automatisk<br />
styring koster fra cirka 50.000 kroner og<br />
op till 250.000 kroner inklusiv styreudstyr<br />
og GPS. Til sidst fik deltagerne mulighed<br />
for at prøvekøre og sammenligne de forskellige<br />
styresystemer fra henholdsvis<br />
Lantmännen Maskin, Dataväxt (Trimble)<br />
og John Deere.l<br />
Fingerrenser<br />
fra<br />
KRESS<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 465
EFFEKTIVE MIKROORGANISMER<br />
Større udbytter og mindre<br />
brug af plantebeskyttelse<br />
Forskning og forsøg i Sverige har vist, at en<br />
række mikroorganismer kan bekæmpe sygdomme<br />
og eller øge produktionen i grønsager<br />
og dermed kan være med til at løse nogle<br />
af de krav, nutidens grønsagsproducenter<br />
står overfor: Færre pesticider, god kvalitet og<br />
konkurrencedygtighed.<br />
TEKST:<br />
SARA RAGNARSSON OG MARIANN WIKSTRÖM,<br />
MASELABORATORIERNE AB OG FINDUS R&D AB<br />
Dyrkning af grønsager er en intensiv produktion, som har en stor<br />
værdi per dyrket arealenhed. Dagens grønsagsproducenter møder<br />
krav fra forskellige side, om at de skal mindske anvendelsen af<br />
pesticider, samtidig med at kvaliteten skal bibeholdes. Og så skal<br />
de tilmed være konkurrencedygtige overfor resten af verden! For<br />
at klare disse krav kræves der nye metoder til at bekæmpe sygdomme<br />
og øge produktionen.<br />
Der findes mikroorganismer, som naturligt bekæmper sygdomme<br />
på planter. Disse kan man rendyrke og anvende som naturlige<br />
helse- og miljøvenlige bekæmpelsesmidler. Udover denne type<br />
mikroorganismer findes der også et antal direkte vækststimulerende<br />
bakterier. De findes naturligt på rødder og kan give en meget<br />
markant vækststimulerende effekter og dermed øge tilvæksten<br />
hos flere af vores dyrkede afgrøder.<br />
HURTIGERE TILVÆKST – Hurtigere tilvækst og større udbytte efter<br />
behandling med bakterier i issalat. Salatsmåplanterne i rækkerne til<br />
venstre er dyppet i en bakterieopløsning før udplantning.<br />
Foto: Mariann Wikström.<br />
Figur 1. Udbytte af spinat efter behandling af frøet med bakterier.<br />
Resultater fra 19 markforsøg 2004-2008. Apron er et bejdsemiddel<br />
indeholdende metalaxyl.<br />
Forskningsprogrammet MASE<br />
For at udnytte disse nyttige mikroorganismer indenfor land- og<br />
skovbrug påbegyndte man allerede i 1996 et forskningsprogram<br />
ved Sveriges Lantbruksuniversitet i Uppsala under ledelse af professor<br />
Berndt Gerhardson. Den svenske miljøstrategiske forskingsinstitution<br />
MISTRA finansierede dette forskningsprogram.<br />
Fra 2004 gik forskningsprogrammet ind i en ny og mere tillempet<br />
fase under programtitlen ”Microbial Activity for a Sound Environment<br />
(MASE)”, hvor man koncentrer sig om biologisk bekæmpelse,<br />
men hvor også vækststimulering indgår. I denne fase er der et<br />
tæt samarbejde med industrien: Findus R&D AB, Grönsaks-<br />
Mästarna, E-nema og Lantmännen er således partnere i grønsagsprojektet.<br />
Målsætningen for forskningsprogrammet MASE er at<br />
finde baggrundsresultater og viden frem samt lave produktudvikling,<br />
som skal føre til lancering af produkter baseret på bakterier.<br />
Produkterne skal både give økonomiske fordele til avlerne og<br />
være til fordel for miljøet.<br />
De bakteriestammer, som anvendes, er naturligt forekommende i<br />
dyrkede jorder. De er ikke genmodifiserede, er harmløse overfor<br />
planter, dyr og mennesker og er genetisk stabile. Den bakteriestamme,<br />
som indtil nu har fået mest opmærksomhed, er nu patentanmeldt.<br />
Indenfor MASEs grønsagsprojekt er der i perioden 2004-2008<br />
gennemført cirka 180 markforsøg, primært i den sydlige del af<br />
Sverige. Derudover er der lavet et stort antal væksthusforsøg for<br />
at teste påvirkningen af afgrøderne. I markforsøgene er bakterieisolaterne<br />
tilført på udsæd, rødder eller jord inden plantning.<br />
Frøbehandling er testet i spinat, gulerødder, dild, persille og rucola.<br />
Behandling af rødder eller jord er anvendt i romaine-, hoved-<br />
og issalat, broccoli, hvidkål, grønkål, kålroe, peber, tomat,<br />
jordbær på friland, samt salat i potter, krydderurter og agurker i<br />
væksthus. I forsøg med kartofler er læggekartoflerne sprøjtet<br />
med bakterier.<br />
Resultater<br />
Resultaterne efter fire års markforsøg viser, at visse bakterier har<br />
haft lige så god eller til og med bedre effekt end kemiske bekæmpelsesmidler<br />
mod blandt andet bladpletsyge i persille og ær-<br />
466 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008<br />
Relativt udbytte (100 = ubehandlet)<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Ubehandlet MS100 MS400 Apron
SYGDOMSBEKÆMPELSE – Sygdomsbekæmpende bakterier har<br />
haft en effekt overfor bladplet (Septoria) i persille.<br />
Foto: Jonas Nilsson.<br />
ter. Der er endog konstateret en vis effekt overfor rodsygdomme<br />
i ærter, spinat og dild samt lagringssygdomme i gulerødder.<br />
Den anden gruppe nyttige mikroorganismer, de direkte vækststimulerende<br />
bakterier, har medført, at tilvæksten og dermed det<br />
endelige udbytte er øget i flere grønsagsafgrøder, efter at de har<br />
været tilsat frø, rødder eller jord. En hurtigere tilvækst i starten<br />
resulterer i et højere udbytte samtidig med, at en hurtigere etablering<br />
af planterne ofte giver en bedre konkurrenceevne overfor<br />
ukrudt og dermed et mindsket behov for at bekæmpe dette. Det<br />
bedste bakterieisolat har givet et signifikant merudbytte i markforsøg<br />
på 14 procent i gennemsnit. Markforsøgene viser endog, at<br />
EFFEKTIVE MIKROORGANISMER<br />
de bakteriebehandlede planter får en bedre etablering og kan<br />
høstes op til en uge tidligere end de ubehandlede.<br />
Det videre arbejde<br />
Resultaterne viser, at der er gode muligheder for at udnytte de<br />
testede bakterier i praksis. Eftersom visse bakterier har resulteret<br />
i en vækststimulering i flere forskellige afgrøder, øges mulighederne<br />
for at udvikle disser til et kommercielt produkt. Formulering,<br />
tilførelse og registreringsforhold er det næste trin i udviklingen.<br />
Disse spøgsmål arbejder man videre med indenfor MASEprogrammet<br />
i samarbejde med samarbejdsparrtnerne indenfor<br />
industrien og med et andet MISTRA-finansieret forskningsprogram<br />
‘Domesticering av Mikroorganismer’ (DOM).l<br />
Figur 2. Gulerødders lagerholdbarhed efter at frøene er behandlet<br />
med bakterier. Syv forsøg 2005-2007.<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 467<br />
Sygdomsindex<br />
3,5<br />
3,0<br />
2,5<br />
2,0<br />
1,5<br />
1,0<br />
Ubehandlet MS100 MS200 MS400
DIVERSE<br />
Peberrod som stabil<br />
pengemaskine<br />
Carlsens Peberrod A/S i Haarby tjener ifølge Børsen masser af<br />
penge. Et frisk regnskab fortæller dog intet om omsætningen,<br />
men bruttofortjenesten er på 5,8 mio. kroner, hvilket er svagt<br />
stigende i forhold til året før. Overskuddet på 1,4 mio. kroner før<br />
skat har ligget stabilt igennem en årrække. Produktionen af revet<br />
peberrod, som blev startet op i 1952, er blevet suppleret<br />
med råkost og gulerodssalat samt kapers, der også eksporteres<br />
til nabolandene. Virksomheden har 13 ansatte og en egenkapital<br />
på 12,8 mio. kroner.<br />
Økologien i Rusland på<br />
begynderstadiet<br />
Ifølge eksperter fra Fruit Inform har økologien store muligheder<br />
i Rusland, men manglende lovmæssigt grundlag betyder, at økologien<br />
har svært ved at udvikle sig. Økologiske producenter er<br />
nødt til at lade sig certificere ved dyre europæiske kontrolfirmaer,<br />
idet kun Moldavien har egne økologiregler. Indtil nu er der<br />
kun en eneste ‘rigtig’ økologibutik i Moskva, som ligger i et kvarter,<br />
hvor den rige elite bor. Dermed er den øjeblikkelige kundekreds<br />
beskrevet. Derudover foregår der en handel med økologiske<br />
produkter over internettet. Markedet er helt domineret af<br />
importerede produkter, specielt fra EU. Et lovmæssigt regelsæt<br />
om økologiske produktion vil også fremme handlen, skriver ZMP.<br />
Tilskud til grønsager i England<br />
Små butikker i dårligt stillede områder i England får nu tilskud<br />
fra regeringen for at gøre frugt og grønt billigere og mere attraktivt<br />
for kunderne, skriver epn.dk.<br />
Efter et succestiltag i Skotland med at give 500 små, lokale butikker<br />
tilskud til grønsager, spreder udviklingen sig nu også til<br />
England. Undersøgelser fra ordningen i Skotland viser, at beboerne<br />
i områderne faktisk spiser mere frugt og grønt fra deres lokale<br />
butik.<br />
Regeringen vil give et tilskud på omkring ni mio. kroner for at<br />
gøre frugt og grønt tiltrækkende for dårligt stillede mennesker,<br />
så de dermed kan leve sundere.<br />
Pengene skal blandt andet bruges til nye hylder, kølediske og<br />
mere reklame, og det hele styres af en projektkoordinator. Planen<br />
er, at der inden foråret 2009 skal være omkring 120 lokale<br />
butikker med i projektet.<br />
Økologisk rabarberøl<br />
Annelise og Kurt Madsen ved Tinglev har fået en lidt speciel ordre:<br />
To tons økologiske rabarber til produktion af Danmarks<br />
første rabarberøl!<br />
Det er kokken Andreas Brok-Hartvig fra Kolding, som står bag<br />
ideen om den økologiske rabarberøl. Han kom i kontakt med Annelise<br />
og Kurt via foreningen Sønderjyske Madglæder<br />
(www.madglaeder.dk). Brygningen er i gang, men det færdige<br />
produkt kommer først ud i cafeerne i foråret 2009.<br />
Tyske priser på grønsager Gennemsnitsprisen i uge 37 2008 på tyske engrosmarkeder samt prisen i forhold til uge 36.<br />
Prisen er angivet i DKK per stk./kg.<br />
Produkt Land Sortering Enhed 2007 uge 37 2008 uge 37 2008 uge 36<br />
Agurker DE 350 - 400 g stk. 2,31 3,99 - 9,9<br />
Agurker DE Mini stk. 1,61 2,02 + 5,2<br />
Tomat NL 47-57 mm kg 8,18 7,32 - 12,7<br />
Bladselleri DE stk. 4,04 4,50 - 1,7<br />
Blomkål DE 6 stks stk. 10,91 5,08 - 1,2<br />
Broccoli DE Løse kg 15,37 9,03 - 5,0<br />
Bønner, grønne DE kg 11,42 10,27 + 5,5<br />
Bønner, hvide DE kg 15,34 13,80 + 14,5<br />
Fennikel DE kg 10,62 7,95 - 0,7<br />
Gulerødder DE 1 kg bakker kg 3,51 4,19 - 3,3<br />
Gulerødder DE Bundter m. top bdt. 3,50 3,72 - 2,1<br />
Hvidkål DE kg 2,34 2,34 - 1,3<br />
Issalat DE 8-10 stk./folie stk. 3,22 3,55 + 7,8<br />
Kinakål DE Folie kg 4,60 4,95 - 2,8<br />
Knoldselleri DE kg 5,48 5,79 - 4,8<br />
Løg NL 35-50/40-60 mm kg 3,15 2,41 - 1,1<br />
Løg NL Røde/hvide kg 5,28 4,54 - 0,5<br />
Løg DE Bundt stk. 2,34 2,62 + 0,4<br />
Porrer DE kg 5,33 5,68 + 2,3<br />
Rødbeder DE kg 4,07 4,99 - 3,8<br />
Romainesalat DE 6-12 stk. stk. 3,27 2,90 - 1,5<br />
Rødkål DE kg 2,71 2,48 - 3,2<br />
Savoykål DE kg 4,36 3,53 - 0,8<br />
Spidskål DE kg 4,51 3,56 + 0,2<br />
Spinat DE kg 9,75 10,46 - 1,2<br />
Squash DE 14-21 cm kg 8,80 6,29 + 6,2<br />
Champignon PL Afrensede kg 19,64 19,52 - 0,1<br />
Gennemsnitspriserne er baserede på op til syv tyske engrosmarkeder (Hamburg, München, Berlin, Stuttgart, Hannover, Köln, Frankfurt) og er omregnede fra euro til danske kroner<br />
med kurs 744. Priserne er inklusive emballage og eksklusive moms og fragt.<br />
Kilde: Der Markt - Obst und Gemüse<br />
468 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
Forbrugerne vil have mere lokalt produceret frugt og grønt<br />
i det lokale supermarked ...<br />
– er du producenten?<br />
En ny rapport fra Forbrugerrådet konkluderer, at mere<br />
end halvdelen af forbrugerne ønsker at købe lokalt<br />
producerede fødevarer – de ved bare ikke, hvor de<br />
skal købe dem. Derfor er Dansk Landbrug i samarbejde<br />
med SuperBest Købmænd og Dansk Gartneri<br />
gået sammen om et projekt som skal bringe parterne<br />
tættere sammen omkring udvikling og afsætning<br />
af lokalt producerede fødevarer.<br />
Projektet er støttet af Fødevareministeriet.<br />
<strong>Producerer</strong> du bær, frugt eller grøntsager og er du<br />
interesseret i at høre mere om muligheden for at afsætte<br />
nogle af dine varer via den lokale købmand kan<br />
du udfylde og returnere nedenstående blanket til:<br />
Dansk Landbrug<br />
Vesterbrogade 4A, 4. sal<br />
1620 København V<br />
Else Nørgaard<br />
E-mail: eln@dansklandbrug.dk<br />
Tlf. 33 39 49 13<br />
Interesse tilkendegivelse: Kontaktoplysninger<br />
Navn:<br />
Adresse:<br />
Postnr:<br />
By:<br />
Hvad er jeres / dit produkt?<br />
<br />
Er der en lokal vinkel på jeres produkt? / en historie?<br />
Ja tak – Jeg vil gerne følge projektet<br />
Kontakt person:<br />
Telefon:<br />
E-mail:<br />
Evt. www adr.:<br />
Tilmeldingen er uforpligtende, og et evt. videre samarbejde sker kun hvis du / I er interesseret.
UDVIKLING I ENGROSLEDDET<br />
Strukturudviklingen i<br />
afsætningsleddet<br />
ENGROSHANDEL - I engroshandelen med frugt og grønt er de største virksomheders markedsandele faldende. Det er den modsatte tendens<br />
af, hvad man ser i primærproduktionen, hvor færre, store virksomheder får en større andel af markedet. Arkivfoto.<br />
Strukturudviklingen i frugt- og<br />
grøntsektorens afsætningsled<br />
går generelt i retning af færre<br />
men større enheder. De største<br />
virksomheders markedsandele<br />
er flere steder faldende, og på<br />
nogle områder sker der kun en<br />
langsom tilpasning i virksomhedernes<br />
struktur. Dette er meget<br />
forskelligt fra den tilsvarende<br />
udvikling i eksempelvis Holland.<br />
TEKST:<br />
HENNING OTTE HANSEN<br />
FØDEVAREØKONOMISK INSTITUT<br />
Strukturudvikling er vigtig, da den er med<br />
til at fremme konkurrenceevnen og dermed<br />
også indtjeningen. Strukturudvikling<br />
kan ofte være en god måde, hvorpå man<br />
kan udnytte stordriftsfordele og innovation,<br />
og samtidig styrkes virksomhedernes<br />
markedskraft.<br />
Afsætningsleddet<br />
Frugt- og grøntsektorens afsætningsled<br />
omfatter de virksomheder, som direkte aftager<br />
frilandsgartnernes og frugtavlernes<br />
produkter. Det kan for eksempel være engrosvirksomheder<br />
(GASAer, grønttorve med<br />
flere), eller det kan være industrivirksomheder<br />
som konserves-, saft- og dybfrostvirksomheder<br />
eller andre forædlingsselskaber.<br />
Generelt kan man se, at afsætningsleddene<br />
står for en stigende del af erhvervets værditilvækst.<br />
Derfor har alle en interesse i, at<br />
strukturudviklingen i afsætningsleddet foregår<br />
så smidigt, at der vedvarende skabes<br />
en konkurrencedygtig sektor, som er effektiv,<br />
og som har en tilpas markedsmagt over<br />
for leverandører, konkurrenter og aftagere.<br />
Hvad er strukturudvikling?<br />
Strukturudvikling i frugt- og grøntsektorens<br />
afsætningsled kan defineres og beskrives<br />
på mange forskellige måder. Strukturudviklingen<br />
er mere end blot størrelsen<br />
på den enkelte virksomhed og antallet af<br />
virksomheder. Også forhold som specialisering,<br />
koncentration, ejerformer, vertikal<br />
integration og globalisering er med til at<br />
beskrive strukturen.<br />
Med større fokus på vertikal integration vil<br />
strukturudvikling omfatte alle led i værdikæden<br />
fra forskning og udvikling, forsy-<br />
ningsindustrien, produktion på gartnerierne<br />
og til leddene forarbejdning, forædling, distribution,<br />
markedsføring, detailsalg og forbrug.<br />
Hele værdikæden inddrages dermed.<br />
Strukturudvikling omfatter således:<br />
- Antallet af virksomheder.<br />
- Virksomhedernes størrelse.<br />
- Specialisering.<br />
- Koncentration.<br />
- Ejerformen.<br />
- Vertikal integration<br />
(sammenhæng i værdikæden).<br />
- Indsatsfaktorerne<br />
(arbejdskraft, kapital, uddannelse).<br />
- Globalisering.<br />
Bedre konkurrenceevne og indtjening<br />
Det bør ikke i sig <strong>selv</strong> være et mål, at<br />
strukturudviklingen skal fremmes. Strukturudvikling<br />
er ofte et godt og nødvendigt<br />
redskab til at sikre en bedre indtjening i et<br />
erhverv. Strukturudvikling kan på mange<br />
måder være fordelagtig - afhængig af hvilken<br />
type strukturudvikling, der er tale om:<br />
- Nye stordriftsfordele kan udnyttes.<br />
- Nye markeder kan bedre opdyrkes.<br />
- Synergier kan udnyttes.<br />
- Effektivitetsgevinster<br />
kan nemmere realiseres.<br />
470 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
- Innovation kan bedre<br />
finansieres og udnyttes.<br />
- Kunder kan bedre matches.<br />
Der kan findes mere end 30 forskellige begrundelser<br />
for, at virksomheder har søgt at<br />
fremme strukturudviklingen via fusioner,<br />
opkøb og anden form for vækst.<br />
Behovet for at kunne matche <strong>sine</strong> kunder i<br />
størrelse har været et væsentligt motiv for<br />
strukturudviklingen. Når detailkæderne<br />
bliver større og større, får de mere markeds-<br />
og forhandlingsstyrke. Derfor kan<br />
det være nødvendigt for frugt- og grøntsektorens<br />
afsætningsled at gå sammen i<br />
større enheder for at bevare eller styrke<br />
deres markedsmagt.<br />
Den teknologiske udvikling kan også være<br />
en drivkraft for strukturudviklingen.Teknologi<br />
og innovation kan indebære store<br />
økonomiske fordele, men ofte er investeringerne<br />
så store, at de ikke kan finansieres<br />
af små virksomheder. Endvidere er indtjeningspotentialet<br />
tit så stort, at det kun<br />
kan udnyttes effektivt af relativt store<br />
virksomheder.<br />
Forandringer i Gasa<br />
GASAerne og Grønttorvet er to store engroshandelsled<br />
for frilandsgartnerne.<br />
Begge steder har der været tale om en<br />
kraftig nedgang i antal medlemmer de seneste<br />
årtier, jævnfør figur 1. De færre<br />
medlemmer følger den generelle udvikling<br />
i erhvervet, hvor også antallet af gartnere<br />
falder.<br />
GASAerne har gennem de seneste årtier<br />
været gennem en kraftig strukturudvikling<br />
præget af<br />
- fusioner,<br />
- nedlukninger,<br />
- spaltninger,<br />
- nye og blandede ejerformer,<br />
- eksterne investorer<br />
- vækst i de nuværende GASAer.<br />
Figur 1. Antal medlemmer i GASAerne<br />
og KGT/Grønttorvet.<br />
Medlemmer<br />
6.000<br />
5.000<br />
4.000<br />
3.000<br />
2.000<br />
1.000<br />
0<br />
GASA<br />
KGT/Grønttorvet<br />
1960 1970 1980 1990 2000 2010<br />
Kilde: Egen fremstilling på grundlag af<br />
branche- og virksomhedsoplysninger.<br />
I 1960 var der 23 uafhængige afdelinger,<br />
og med udgangen af 2008 vil der være<br />
højst seks tilbage.<br />
Færre og større medlemmer<br />
Samtidig med de færre GASAer og de<br />
færre medlemmer er de resterende medlemmer<br />
blevet betydeligt større. Dette er<br />
helt i tråd med den generelle strukturudvikling<br />
i gartnerierhvervet.<br />
I GASA Odense Frugt-Grønt er den gennemsnitlige<br />
medlemsomsætning steget<br />
med cirka seks procent om året i perioden<br />
1994-2007, hvilket viser, at der har været<br />
en betydelig realfremgang<br />
Samtidig er medlemskredsen blevet mindre<br />
koncentreret og dermed også i en vis<br />
grad mere homogen. I 1994 stod de 20<br />
procent største gartnerier for knap 76 procent<br />
af medlemsomsætningen. I 2007 er<br />
denne andel faldet til 73 procent.<br />
I GASA NordGrønt er koncentrationen<br />
blandt medlemmerne større. I 2007 stod<br />
de 20 procent største medlemmer for<br />
knapt 82 procent af den samlede omsætning.<br />
Gennemsnitsstørrelsen er også betydeligt<br />
større i GASA NordGrønt i forhold<br />
til GASA Odense Frugt-Grønt<br />
Færre engros- og<br />
forarbejdningsvirksomheder<br />
Den generelle tendens i industri- og handelsleddene<br />
har været, at der er blevet<br />
færre og færre virksomheder. Virksomhederne<br />
er typisk blevet opkøbt eller er fusioneret<br />
med andre selskaber i sektoren,<br />
hvorved der er blevet færre men større<br />
virksomheder tilbage.<br />
Samme tendens ses i frugt- og grøntsektorens<br />
afsætningsled, om end der har<br />
været en relativ træg udvikling. Siden<br />
2001 er der blevet 10-15 procent færre<br />
virksomheder i frugt- og grøntsektorens<br />
Figur 2. Antal virksomheder i frugt- og<br />
grøntsektorens afsætningsled.<br />
100<br />
95<br />
90<br />
85<br />
80<br />
Indeks 2001 = 100<br />
2000 2002 2004 2006 2008<br />
Anm: 2008 omfatter de første 3 måneder<br />
Kilde: Egne beregninger på grundlag af<br />
Danmarks Statistik (2008).<br />
UDVIKLING I ENGROSLEDDET<br />
afsætningsled, jævnfør figur 2. Figuren<br />
omfatter forarbejdning og fremstilling af<br />
frugt, grønt og saft samt engroshandel inden<br />
for samme område.<br />
Som det ses af figuren, har antallet af virksomheder<br />
været faldende i perioden. Faldet<br />
har været relativt stort inden for engroshandelen,<br />
og relativt lille inden for forarbejdnings-<br />
og forædlingsindustrien.<br />
Koncentrationen falder<br />
I de fleste erhvervssektorer går udviklingen<br />
i retning af, at færre, store virksomheder<br />
får en stigende andel af markedet. Det<br />
gælder både i Danmark og i den vestlige<br />
verden under ét. Koncentrationen er dermed<br />
stigende. Samme tendens kan også<br />
ses i både landbrug og gartneri. I dansk<br />
gartneri er det for eksempel karakteristisk,<br />
at de 20 procent største gartnerier havde<br />
godt 70 procent af den samlede omsætning<br />
i 1999. I dag er andelen steget til<br />
knap 80 procent.<br />
Udviklingen i gartneriets afsætningsled<br />
går i den helt modsatte retning: Her falder<br />
koncentrationen, idet de 20 procent<br />
største virksomheder de senere år har fået<br />
en faldende andel af omsætningen, jævnfør<br />
figur 3. Koncentrationen er her beregnet<br />
som de 20 procent største virksomheders<br />
andel af markedet. Som det ses, er der<br />
i gartnerisektorens engroshandel tale om<br />
en faldende koncentration i perioden<br />
1999-2005.<br />
I gartneriets afsætningsled i Holland går<br />
udviklingen klart i retning af stigende koncentration.<br />
Disse år er kendetegnet ved en<br />
række sammenlægninger og fusioner, som<br />
medfører færre men langt større virksomheder<br />
i sektoren.l<br />
Kilder:<br />
- Danmarks Statistik (2008): www.dst.dk.<br />
- Hansen, Henning Otte (2005): Vækst i fødevareindustrien.<br />
Vækst, fusioner, strukturudvikling, globalisering<br />
og koncentration i det agroindustrielle kompleks<br />
- i Danmark og globalt.<br />
Figur 3. Koncentration i engroshandlen<br />
med frugt og grønt.<br />
70<br />
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005<br />
Anm: 2 års løbende gennemsnit.<br />
Kilde: Egne beregninger på grundlag af specialkørsel<br />
fra Danmarks Statistik (2008).<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 471<br />
Pct.<br />
76<br />
75<br />
74<br />
73<br />
72<br />
71
GRØNTTORVET KØBENHAVN<br />
Fremsynet fødselar<br />
Grønttorvet København A/S<br />
kan fejrer sin 50 års fødselsdag<br />
den 2. oktober i bevidstheden<br />
om, at vejen er banet<br />
for fremtidens Grønttorv.<br />
TEKST: LOTTE BJARKE<br />
FOTO: GRØNTTORVET KØBENHAVN A/S<br />
De ser tilbage på fortiden med stolthed, og<br />
de glæder sig til fremtiden. Der er ingen<br />
tvivl om, at Grønttorvet Københavns fødselsdagsfest<br />
vil blive fejret med maner.<br />
Det største arrangement er intet mindre<br />
end en jubilæumskongres for grønttorve,<br />
som Grønttorvet København arrangerer<br />
sammen med Verdensforeningen af Grønttorve.<br />
- Vi forventer omkring 200 deltagere fra<br />
hele verden og har ligeledes indlæg fra<br />
mange hjørner af kloden, men <strong>selv</strong>følgelig<br />
alle fokuseret på udvikling og fremtidsmuligheder<br />
for engros- og detailgrønttorve,<br />
forklarer direktør Torben Flinch, Grønttorvet<br />
København, der videre kan fortælle at<br />
EUs landbrugskommissær Mariann Fischer<br />
Boel vil indlede kongressen.<br />
- Det er dejligt at kunne fejre fødselsdag,<br />
men det vigtigste er at bruge <strong>sine</strong> kræfter<br />
på fremtiden. Det gør vi blandt andet ved<br />
at arrangere denne kongres, der kan være<br />
med til at styrke forsyningskæden, sætte<br />
fokus på den strategiske udvikling og <strong>selv</strong>følgelig<br />
til at udbygge det globale kontaktnet,<br />
pointerer Torben Flinch.<br />
Grønttorvets nye rolle<br />
Ingen kan være i tvivl om, at torvehandlen<br />
har udviklet sig markant, siden Grønttorvet<br />
København blev skabt for 50 år siden.<br />
Men at der stadig er og fortsat vil være<br />
brug for et grønttorv i København, det er<br />
Torben Flinch og Mogens Illum, der er for-<br />
DIREKTØR - Torben Flinch,<br />
Grønttorvet København.<br />
mand for Grønttorvet København, absolut<br />
heller ikke i tvivl om.<br />
- Selvfølgelig er det 1.000 kroners spørgsmålet,<br />
om der stadig vil være brug for et<br />
grønttorv i en verden, hvor mere og mere<br />
handel foregår elektronisk. Men det vurderer<br />
vi absolut, der er, siger de samstemmende<br />
og glæder sig over, at byggeplanerne<br />
for fremtidens grønttorv faldt endeligt<br />
på plads i dette forår. Og det med stor opbakning<br />
fra medlemskredsen.<br />
- Tidligere var Grønttorvet hovedforsyningsåren<br />
til hele Københavnsområdet,<br />
når det gjaldt frisk frugt, grønt og blom-<br />
FORMAND - Mogens Illum,<br />
Grønttorvet København.<br />
472 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
ster. Det ændrede sig radikalt for omkring<br />
25 år siden, da supermarkederne for alvor<br />
meldte sig på banen. Det gav sig udslag i<br />
et faldende antal grønthandlere i København.<br />
Men til gengæld mærkede vi, at antallet<br />
af udkørende grossister voksede, pointerer<br />
Torben Flinch.<br />
Vigtig forsyningsåre<br />
For de udkørende grossister fungerer<br />
Grønttorvet ikke alene som forsyningskilde<br />
men i realiteten også som et gigantisk<br />
lager og distributionscentral.<br />
- Derfor kan man også betragte Grønttorvet<br />
som et væksthus for nye virksomheder.<br />
Hvis du er et ungt foretagsomt menneske<br />
med en drøm om at starte egen<br />
virksomhed, er det nemt at komme i gang<br />
her. Hele apparatet er her jo. Du skal faktisk<br />
bare leje dig ind, pointerer Torben<br />
Flinch, der med en udlejningsprocent på<br />
mere end 95 og en venteliste på ledige<br />
lejemål kan dokumentere, at det er en<br />
værdsat funktion, der virkelig er behov for.<br />
Dermed er Grønttorvet København ikke<br />
længere ligefrem hovedforsyningsåre til<br />
Københavnsområdet men spiller til gengæld<br />
en meget vigtig rolle som forsyningsåre<br />
til hovedstadens restauranter,<br />
storkøkkener og cateringvirksomheder,<br />
ligesom man ikke må glemme, at grønttorvet<br />
i en vis udstrækning betjener supermarkederne,<br />
således at pengestrømmen<br />
går omkring grønttorvet, også <strong>selv</strong> om varerne<br />
ikke nødvendigvis gør det.<br />
- Alene de seneste 10 år har udviklingen<br />
været markant. Industrikøkkener, kantiner<br />
og cateringvirksomheder er blevet et endog<br />
meget vigtigt kundesegment for torvets<br />
frugt- og grøntgrossister. Hvis en<br />
gourmetrestaurant har glemt at købe to<br />
bakker hindbær, så kan virksomhederne på<br />
Grønttorvet altid levere. Der er simpelthen<br />
brug for de små, hurtige og fleksible udkørende<br />
grossister, påpeger Torben Flinch.<br />
Gigantisk showroom<br />
For hovedstadsområdets specialbutikker<br />
er Grønttorvet København et vigtigt indkøbssted,<br />
hvor de kan vælge og vrage i det<br />
Så er der fest<br />
enorme udbud, som Grønttorvets cash<br />
and carry afdelinger tegner sig for.<br />
- Det er en anden god grund til, at der stadig<br />
er et klart behov for Grønttorvet København.<br />
Torvet løser en opgave som stedet,<br />
hvor alle produkterne bliver præsenteret<br />
og giver samtidig specialbutikkerne<br />
adgang til en let måde at handle på. De<br />
kommer, de oplever alle varerne, de køber,<br />
og de kan tage dem med sig med det samme,<br />
pointerer Mogens Illum.<br />
Dermed er Grønttorvet også populært<br />
blandt danske producenter, <strong>selv</strong> om de ikke<br />
længere sætter deres præg på torvehandlen<br />
i det daglige, som de gjorde det<br />
for 50 år siden.<br />
- Torvet har ændret sig meget fra at være<br />
producentdomineret til at være domineret<br />
af grossisterne. Men det ændrer ikke på, at<br />
Grønttorvet stadig er det sted, hvor producenterne<br />
kan vise deres produkter frem.<br />
Det sted, hvor afstanden er kortest til kunden,<br />
og man derfor kan få umiddelbar respons<br />
på for eksempel nye produkter. Jeg<br />
tror faktisk ikke, der er nogen producenter,<br />
der ikke værdsætter den funktion, siger<br />
Mogens Illum, der samtidig peger på en<br />
markant tendens på blomstersiden, hvor<br />
der mærkes stigende efterspørgsel på<br />
brugskunst og andet tilbehør til blomsterbutikkerne.<br />
En tendens, der allerede giver<br />
sig udslag i planerne for det nye Grønttorv.<br />
Grønttorvet København markerer fødselsdagen med et stort morgenmadsarrangement<br />
på <strong>selv</strong>e dagen den 2. oktober. 3.500 registrerede kunder inviteres til at<br />
fejre dagen sammen med torvets medlemmer og lejere. Fire morgenmadsstationer,<br />
underholdning og særlige mødesteder, hvor ældre medlemmer af Grønttorvet<br />
kan mødes og genopfriske minder, er en del af dagens program, som også kongresdeltagerne<br />
deltager i.<br />
Desuden afholder Grønttorvet en gigantisk fest for 900 indbudte gæster, hvor<br />
medlemmer, lejere, forretningsforbindelser og kongresdeltagere inviteres på middag,<br />
show, dans med mere i Cirkusbygningen midt i København.<br />
GRØNTTORVET KØBENHAVN<br />
Fremtidsplanerne klar<br />
Tegningerne til det nye Grønttorv, der fysisk<br />
bliver placeret i Tåstrup ved indkørslen<br />
til Storkøbenhavn, ligger klar. Planerne afspejler<br />
den udvikling, torvehandlen har<br />
gennemløbet og er nøje tilpasset fremtidens<br />
behov. Derfor omfatter planerne ikke<br />
alene de traditionelle produktgrupper men<br />
også eksempelvis brugskunst og tilbehør<br />
til blomsterbutikker, andre tørvarer samt<br />
fødevarer som kød og fisk.<br />
- Vi arbejder målrettet med planerne om<br />
at udvikle torvet til at omfatte nye produktgrupper.<br />
Det er en stor opgave, men<br />
det er en logisk ide, der også bakkes op fra<br />
politisk hold, da man gerne ser koncentrationen<br />
af handlen med for eksempel kød<br />
og fisk ud af det centrale København, siger<br />
Mogens Illum, der også påpeger, at de<br />
handlende på de områder kunne trænge til<br />
nye, bedre forhold.<br />
Der er allerede interesse for ideen blandt<br />
kød- og fiskegrossister, og generelt set er<br />
der underskrevet omkring 50 kontrakter,<br />
svarende til 30 procent af det projekterede<br />
areal.<br />
- Vi ved fra centerprojekter i detailhandlen,<br />
at mere end halvdelen af kontrakterne underskrives<br />
i løbet af det sidste halve år før<br />
åbningen. Vi ved, det er svært at forholde<br />
sig til noget, der ligger så langt ude i fremtiden,<br />
men vi er mere end fortrøstningsfulde,<br />
for vi er sikre på, at ideen er rigtig,<br />
understreger Mogens Illum.l<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 473
34<br />
Vi ønsker Grønttorvet<br />
tillykke<br />
med de<br />
GASA NORD GRØNT HOVEDKONTOR<br />
8381 TILST · Tlf.: + 45 89 30 15 00<br />
50 år<br />
GASA NORD GRØNT AFDELINGSKONTOR<br />
2500 VALBY · Tlf.: + 45 36 45 00 66<br />
VARPELEV TOMATER a /s STEVNS<br />
Myrekærvej 3 – Varpelev – 4652 Haarlev<br />
Tlf. 56 57 83 75 – Fax 56 57 84 40<br />
E-mail: post@varpelevtomater.dk – www.varpelevtomater.dk<br />
Axelborg, Axeltorv 3, 1609 København V.<br />
E-mail: danskgartneri@danskgartneri.dk<br />
www.danskgartneri.dk<br />
474 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
Pioner gennem 26 år indenfor det brede<br />
udvalg af krydderurter til konsummarkedet<br />
Salg: H.C. Skov A/S · Stade T 61-71<br />
Grønttorvet · Tlf. 36 30 89 96<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Valby • Sakskøbing • Kværndrup<br />
www.danskkernefrugt.dk<br />
®<br />
Københavns Grønttorv<br />
Valby, stade U23<br />
Sig det medorkideer…<br />
Vejen til en grøn fremtid<br />
Vilvorde • Roskilde Tekniske Skole<br />
Gartnernes Forsikring<br />
GARTNERNES<br />
FORSIKRING GS<br />
<br />
<br />
Dansk Jordbrug<br />
A/S Garik Jensen<br />
Grønttorvet P26<br />
Tlf. Tlf. 20 83 11 83<br />
Roskilde Tekniske Skoles grønne<br />
afdeling Vilvorde har masser af<br />
uddannelser og kurser for hoved<br />
og hænder...<br />
Nyt kursusprogram 09 med mange<br />
spændende kurser inden for det<br />
grønne ring til vejledningen på<br />
46 300 400 og få et tilsendt.<br />
Kontakt en vejleder på 46 300 400<br />
eller besøg www.rts.dk, for mere<br />
information.<br />
Roskilde Tekniske Skole<br />
Køgevej 131<br />
4000 Roskilde<br />
Telefon 46 300 400<br />
FORSIKRING 100ÅR 1908-2008<br />
Vi har forsikret jordens folk i 100 år!<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 475<br />
Roskilde<br />
Tekniske<br />
Skole<br />
35
DET NORDISKE KØKKEN<br />
Det Nordiske Køkken i Århus<br />
Malling & Schmidt i Århus er en<br />
ud af to restauranter i Danmark,<br />
der målrettet arbejder med Det<br />
Nordiske Køkken. Her udfordrer<br />
man med en naturvidenskabelig<br />
tilgang traditionelle nordiske<br />
opskrifter og råvarer.<br />
TEKST OG FOTO: STIG F. NIELSEN<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
- Jeg er ude efter ildsjælen bagved produktet,<br />
når jeg køber råvarer, forklarer kok Torsten<br />
Schmidt. – Hvis der er en ildsjæl bagved,<br />
så er jeg ligeglad med, om det er økologisk<br />
eller ej, men er det økologisk, så er<br />
det fantastisk.<br />
Torsten Schmidt (32) driver sammen med<br />
sin kone Rikke Malling restauranten Malling<br />
& Schmidt i Århus, som de på få år har<br />
fået placeret i den danske elite. Temaet i<br />
menuerne, som følger årstidernes skiften,<br />
er det nordiske køkken, og retterne består<br />
af særligt udvalgte nordiske råvarer herunder<br />
mange forskellige vilde urter.<br />
Det nordiske køkken<br />
- Der er lavet et manifest om Det nye Nordiske<br />
Køkken, der ligesom groft ridser op,<br />
hvad tankerne er, fortæller Torsten Schmidt.<br />
– Derudfra kan man så lave <strong>sine</strong> egne dogmeregler,<br />
som vi har gjort. Det er egentlig<br />
bare en form for bevidsthed og stolthed og<br />
regionale tanker om, hvad vi spiser.<br />
Tidligere var det sådan, at jo dyrere råvarerne<br />
var, og jo længere væk fra de kom,<br />
desto finere var menuen. I dag er der en<br />
bevægelse, hvor det er fint nok at lave en<br />
nordisk ”risotto” på korn, eller at for eksempel<br />
bruge tang eller rodfrugter.<br />
Inspirationen kom, da Torsten i en periode<br />
arbejdede sammen med René Redzepi på<br />
restaurant Noma, der er foregangsmand<br />
indenfor det nordiske køkken.<br />
- Det føltes helt rigtig, jeg kan ikke rigtigt<br />
forklare det, fortæller Torsten Schmidt. –<br />
At gøre noget med det man har, at skulle<br />
gå på opdagelse. Jeg har stor respekt for<br />
spanske og italienske råvarer, men det var<br />
på en eller anden måde mere provokerende<br />
for mig at være opdagelsesrejsende i<br />
Norden end i Syden.<br />
Kvalitet i centrum<br />
Råvarernes kvalitet er en vigtig faktor i det<br />
nordiske køkken.<br />
- God kvalitet? Det er manden bagved,<br />
hvilket nok er det vigtigste element, fastslår<br />
Torsten Schmidt. – Så er det råvarens<br />
KRYDDERURTER – Udover vilde urter bruger Torsten Schmidt også mange forskellige krydderurter,<br />
og ude i restaurantens baggård har han dels en række altankasser, som løbende<br />
fornys med nye, friske krydderurter, dels en række forskellige flerårige krydderurter i bede.<br />
beskaffenhed: Har den sprødhed og saftighed.<br />
Og hvordan er den pakket og leveret.<br />
Det er den største indikator for sjusk.<br />
Torsten får mange af <strong>sine</strong> råvarer fra mindre<br />
producenter, men mener også, at store<br />
grønsagsproducenter med fordel kunne<br />
sortere en speciel god kvalitet op til restauranter.<br />
En af leverandørerne er Frank<br />
Erichsen bedre kendt som ‘Bonderøven’ fra<br />
DR2. De to har indledt et samarbejde, hvor<br />
Torsten Schmidt for eksempel leverer frø,<br />
som Frank Erichsen så dyrker for ham.<br />
Nysgerrigheden driver<br />
Torsten Schmidt sværger til den molekylære<br />
gastronomi, som er blevet et såkaldt<br />
buzz-ord.<br />
- Molekylær gastronomi er et værktøj,<br />
man som kok kan bruge i køkkenet til at<br />
skabe noget indenfor tekstur eller smag,<br />
forklarer Torsten Schmidt. - Man må aldrig<br />
lave en ret for teknikkens skyld, men bruge<br />
den, hvis du gerne vil understrege noget<br />
bestemt i retten. Jeg har altid ville vide,<br />
hvordan tingene fungerer uanset om det<br />
er en græsslåmaskine eller et tv. Den nysgerrighed<br />
har jeg overført til mit erhverv.<br />
- Mit mål er, at det vil blive lige så normalt,<br />
som at en italiener sidder på terrassen,<br />
skærer en tomat over og spiser den med<br />
olivenolie og drikker et glas vin, at vi bruger<br />
nogle af vores råvarer og på samme<br />
måde. Lige nu er det ned og hente en<br />
pizza! Når folk tænker dansk, så tænker de<br />
flæskesteg, men det er kun en del af det.<br />
Det er så meget andet, men vi er først på<br />
babystadiet og er ved at opdage det og<br />
skabe det. Det er en blanding af fortid, nutid<br />
og fremtid, så det er en spændende tid<br />
vi er i gang med. Jeg kunne godt tænke<br />
mig at sidde om 50 år og se tilbage på, at<br />
”det her var du med til”! l<br />
Denne artikel bringes også i Gartner Tidende<br />
nr. 18, 2008 under temaet ‘Det Nordiske<br />
Køkken’.<br />
476 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
TEKST OG FOTO: STIG F. NIELSEN<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
- Det var en sublim hovedret, udbryder<br />
Henny Pedersen og Helle Lund Buus i<br />
munden på hinanden, da de bliver bedt om<br />
at beskrive oplevelsen efter at have spist<br />
på restaurant Malling & Schmidt i Århus.<br />
- Ja, hver enkelt ret var helt unik hver for<br />
sig, fortsætter Helle Lund Buus. – Det har<br />
næsten været som at komme op at flyve,<br />
svæve og så lande igen.<br />
På opdagelse<br />
Hvad er det nordiske køkken egentlig for<br />
noget? Frugt & Grønt inviterede kantineleder<br />
Henny Pedersen og kok Helle Lund<br />
Buus fra Landscentrets kantine i Skejby til<br />
spisning på den ene af de to restauranter i<br />
Danmark, som arbejder målrettet med det<br />
nordiske køkken.<br />
Udefra ser restauranten Malling & Schmidt<br />
ikke ud af så meget, og når man træder ind,<br />
er indretningen beskeden, men stilfuld:<br />
Hvide vægge og lofter, borde med store,<br />
flotte hvide duge uden pressefolder og<br />
med fåreskind henslængt over nogle af de<br />
sorte Arne Jakobsen stole. Bloklys på bordene<br />
og talrige små farvede glasskåle med<br />
fyrfadslys i vinduerne skaber en god stemning.<br />
Henny og Helle valgte menuen ‘Norden<br />
rundt’, hvor køkkenet gennem fem retter<br />
giver en række oplevelse for alle sanserne<br />
med sæsonens råvarer.<br />
Inden <strong>selv</strong>e måltidet begynder, skærpes<br />
sanserne med en række appetitvækkere:<br />
Sprøde flager tynde som hjemmelavet papir<br />
lavet af henholdsvis gulerødder, broccoli<br />
og tomat og serveret i en træblok med<br />
riller i. Kandiserede æbler, frysetørrede<br />
majs med lakridspulver, rapsbolsjer og dehydreret<br />
græskar: Anderledes, udfordrende<br />
og velsmagende!<br />
Flot iscenesættelse<br />
I løbet af aftenen var tre kokke på banen.<br />
De skiftedes til at servere, og når de havde<br />
rettet an, forklarede de, hvad der var på<br />
tallerkenerne.<br />
- Ih, hvor er det flot, udbryder Helle Lund<br />
Buus, da hun får en tallerken med blinis,<br />
rødløg og svensk rogn, bagt, blendet boghvede<br />
samt sprødt sønderjysk rugbrød.<br />
Hertil blev der serveret en sauce af fed<br />
koldskål lavet på fåreyoghurt. Blinierne er<br />
specielle, idet de er blendet til en fin puré<br />
og rørt op med majonæse og mælk, så<br />
konsistensen er anderledes, men smagen<br />
er som en blinis.<br />
- Har I været spejdere, spørger kok Jakob<br />
Richard, da han serverer næste ret. – Der<br />
er tre ting, som hører sig til på en spejdertur:<br />
Ubagt snobrød, stanniol og kartofler.<br />
På tallerkenen lå et stykke norsk laks dækket<br />
med en luftig sauce af ubagt dej.Ved si-<br />
DET NORDISKE KØKKEN<br />
‘Norden rundt’ på fire timer<br />
På restaurant Malling & Schmidt<br />
leger man med alle sanserne -<br />
synet, hørelsen, lugten, følelsen<br />
og smagen – og kokkene udfordrer,<br />
provokerer og vækker gamle<br />
minder frem gennem deres<br />
valg af nordiske råvarer.<br />
ISCENESÆTTELSE – Det Nordiske Køkken<br />
hos Malling & Schmidt er en oplevelse for alle<br />
sanserne. Her serverer kokkeelev Martin<br />
Larsen en sauce af fed koldskål lavet på fåreyoghurt<br />
for kantineleder Henny Pedersen.<br />
SUBLIM HOVEDRET<br />
den af et lille stykke stanniol og en puré af<br />
bagekartoffel samt jordskokker med porreaske.<br />
Til at fastholde illusionen om spejderturen,<br />
lå der et lille stykke træ med gløder<br />
i, som afgav en umiskendelig duft af lejrbål.<br />
Sublim hovedret<br />
Hovedretten fik anerkendende nik af Henny<br />
og Helle: Enkelt, smuk, ekstremt mørt<br />
og velsmagende. Kødet var dansk kalvemørbrad,<br />
som havde ligger til eftermørning<br />
i kærnemælk. Dertil svampestokke,<br />
bøgehatte, Karl Johan og blomster og en<br />
kuvertsaucekande med tre saucer: En kraftig<br />
sky i bunden, en ægte sauce i midten<br />
og øverst en luftig svampesauce. Når man<br />
tog sauce fra bunden, fik man alle tre slags<br />
saucer med op.<br />
Til alle retterne blev der serveret forskellige<br />
slags friskbagte småbrød til sammen<br />
med tre pipetter indeholdende tre typer<br />
olie: Raps-, valnødde- og olivenolie.<br />
Inspiration til kantinen<br />
Efter knapt fire timers oplevelser, er det tid<br />
til at gøre status.<br />
- Der var mange spændende overraskelser<br />
i valg af råvarer og sammensætning af disse,<br />
forklarer Henny Pedersen. – Og så var<br />
der så mange forskellige ting per ret.<br />
- Det jeg synes, vi kan bruge, er at sætte<br />
spørgsmålstegn ved tingene, supplerer<br />
Helle Lund Buus. – Hvem siger at en blinis<br />
er en blinis. Hvorfor er den ikke blendet?<br />
Man hænger sig fast i, hvordan tingene er<br />
bygget op, og hvordan de et sat sammen.<br />
Det med at vende tingene lidt rundt, det<br />
kunne vi godt tage med hjem.l<br />
Denne artikel bringes også i Gartner Tidende<br />
nr. 18, 2008 under temaet ‘Det Nordiske<br />
Køkken’.<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 477
FORBRUG<br />
Frugt og grønt gennem livet<br />
TEKST: PERNILE BECH<br />
MARKETINGKOORDINATOR, GAU<br />
Flere danskere har fået øjnene op for at<br />
spise mere frugt og grønt, så kampagnerne<br />
for at få befolkningen til at spise mere<br />
sundt ser ud til at virke. Alligevel er der<br />
langt igen, for over halvdelen af befolkningen<br />
spiser stadigvæk under 300 gram<br />
frugt og grønt om dagen – det vil sige under<br />
halvdelen af den anbefalede mængde<br />
på 600 gram dagligt. Det viser en undersøgelse<br />
foretaget af GFK ConsumerScan<br />
for Gartneribrugets Afsætningsudvalg i<br />
forbindelse med evaluering af GAU/EU<br />
projektets første år. Undersøgelsen blev<br />
gennemført ultimo 2007 via spørgeskema,<br />
som blev sendt ud til GFKs husstandspanel,<br />
der består af 2.500 personer.<br />
Lang vej fra umotiveret til grovæder<br />
For at kunne følge udviklingen i forbruget<br />
af frugt og grønt har GFK delt befolkningen<br />
op i fire grupper ud fra den mængde<br />
frugt og grønt, husstanden indtager.<br />
- De umotiverede, som spiser under 300<br />
gram frugt og grønt om dagen.<br />
- Aspiranterne, som spiser 300-479 gram<br />
frugt og grønt om dagen.<br />
Frugt- og grøntforbruget<br />
i forskellige forbrugsgrupper<br />
- 30-39 år<br />
- 1 barn<br />
- mellemindkomst<br />
- 20-29 år<br />
- 20-29 år - 2 personers husstand<br />
- single - mellemindkomst<br />
- lavindkomst<br />
Umotiveret<br />
= frugt ugt & grønt forbrug forb g<br />
- De grønne, som spiser 480-599 gram<br />
frugt og grøn om dagen.<br />
- Grovæderne, som spiser 600 gram eller<br />
mere.<br />
På trods af at gruppen af ’grovædere’ og<br />
’grønne’ kun udgør henholdsvis godt 10 og<br />
ni procent går udviklingen dog den rigtige<br />
vej. 12 procent flere danskere kan kalde sig<br />
<strong>selv</strong> ’grovæder’ i forhold til 2006. Samtidig<br />
med denne positive udvikling er der også<br />
cirka 10 procent færre husstande, som kun<br />
spiser halvdelen af den anbefalede mængde.<br />
Livsstadier har afgørende betydning<br />
Ud fra beskrivelse af de forskellige forbrugsgrupper<br />
og udviklingen i forbruget af<br />
frugt og grønt viser undersøgelsen, at livsstadier<br />
har en afgørende betydning for<br />
hvor meget frugt og grønt, man spiser.<br />
Dette er skitseret i livscyklusen.<br />
De umotiverede er primært de helt unge,<br />
men også børnefamilier med en travl hverdag.<br />
Frugt og grønt er ikke en integreret<br />
del af især de unges hverdag, og denne<br />
gruppe mangler viden og inspiration til at<br />
forøge deres forbrug. Derudover spiller en<br />
lav indkomst kombineret med, at det som<br />
helt ung kan være svært at forholde sig til<br />
forebyggelseskampagner uden tvivl også<br />
Aspirant<br />
- 30-39 år<br />
- flere børn<br />
- 40-49 år<br />
- højindkomst<br />
- 40-49 år - ingen børn<br />
- flere børn - højindkomst<br />
- højindkomst<br />
(tid)<br />
Figur 2. Livscyklus, der viser udviklingen i forbruget af frugt og grønt ud fra de forskellige forbrugsgrupper.<br />
ind på forbruget af frugt og grønt. Hele 64<br />
procent af de unge under 30 år spiser således<br />
under halvdelen af den anbefalede<br />
mængde.<br />
Udover de unge er børnefamilierne også<br />
en af problemgrupperne. Hele 69 procent<br />
af børnefamilierne spiser under halvdelen<br />
af den anbefalede mængde og kun fire<br />
procent af husstande med børn spiser den<br />
anbefalede mængde.<br />
Jo flere børn, jo mindre forbrug<br />
Undersøgelsen viser også, at forbruget<br />
hos børnefamilierne afhænger af, hvor<br />
mange børn der er. Når danskerne får flere<br />
børn, er der en tendens til, at de i væsentlig<br />
mindre grad får den anbefalede<br />
mængde. Undersøgelsen giver ingen konkrete<br />
svar på, hvorfor børnefamilierne har<br />
endnu sværere ved at efterleve anbefalingen,<br />
når andet og tredje barn kommer til.<br />
Mangel på tid og overskud og dermed<br />
hang til de lette måltidssituationer, der ikke<br />
skaber konflikter er uden tvivl faktorer,<br />
der spiller negativt ind på forbruget.<br />
De ældre spiser mest<br />
Udviklingen vender igen, når børnene er<br />
flyttet hjemmefra. Gruppen af grønne og<br />
grovædere er karakteriseret ved hovedsa-<br />
- 60+ år<br />
- lille husstand<br />
- lav/mellemindkomst<br />
- 50-59 år<br />
- ingen børn<br />
- mellemindkomst<br />
Umotiveret Aspirant Grøn/Grovæder<br />
478 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
geligt at være 50 år+ - uden hjemmeboende<br />
børn. Tiden er ikke mere en knap faktor<br />
kombineret med, at de to grupper i<br />
kraft af deres alder må forventes at have<br />
mere fokus på frugt og grønt i forhold til<br />
sygdomsforebyggelse og sundhedsfremmende.<br />
Frugt og grønt er en naturlig del af<br />
disse gruppers hverdag, og de mangler ikke<br />
ideer til at spise og servere frugt og<br />
grønt.<br />
Udfordringer og muligheder<br />
Det er tydeligt, at de unge under 30 og<br />
især børnefamilierne oplever store udfordringer<br />
i forhold til at få spist den anbefalede<br />
mængde frugt og grønt hver dag. Dog<br />
har gruppen af aspiranter virkelig potentiale<br />
for at bevæge sig over i højforbrugsgrupperne.<br />
Frugt og grønt er allerede en<br />
vigtig del af deres hverdag, og de har mange<br />
af de samme holdninger, som både<br />
’grovæderne’ og ’de grønne’. Aspiranternes<br />
lave forbrug afspejles først og fremmest i,<br />
at denne gruppe mangler ideer, viden og<br />
inspiration til tilberedning af grønsager og<br />
øget forbrug af frugt.<br />
Det skal i den forbindelse nævnes, at målgruppen<br />
for GAUs markedsføringsaktiviteter<br />
netop er børnefamilierne og primært<br />
kvinderne, da det stadig er kvinderne, som<br />
Dansk Landbrugsrådgivning,<br />
DLBR er et landsdækkende samarbejde mellem<br />
36 rådgivningscentre og et lands-center,<br />
der fungerer som viden- og innovationscenter.<br />
GartneriRådgivningen, der er en del af<br />
Danskk Landbrugsrådgivning, Landscentret,<br />
yder rådgivning til hele gartnerierhvervet,<br />
herunder producenter af frugt og grønt på<br />
friland og i væksthuse, producenter af prydplanter<br />
i væksthuse samt planteskoler.<br />
GartneriRådgivningen udgiver desuden 2<br />
fagblade: Gartner Tidende samt Frugt &<br />
Grønt. Frugt & Grønt udkommer 10 gange<br />
om året. GartneriRådgivningens ca. 35<br />
medarbejdere er placeret på 3 kontorer i<br />
Odense, Skejby og Skælskør. Læs mere på<br />
www.gartneriraadgivningen.dk<br />
Danskernes forbrug af frugt og grønt<br />
Eksklusiv juice<br />
Forbrugsgrupper 2007<br />
Grovæderne<br />
De grønne<br />
Aspiranter<br />
De umotiverede<br />
53%<br />
10% 09%<br />
er ansvarlige for husstandens indkøb af<br />
dagligvarer.<br />
Læs mere<br />
Undersøgelsen giver masser af spændende<br />
viden og konklusioner, blandt andet en de-<br />
FORBRUG<br />
Figur 1. Cirkeldiagrammet viser, hvor mange procent de fire forbrugsgrupper udgør af befolkningen.<br />
Til højre vises et indeks over udviklingen i forbrugsgruppernes størrelse.<br />
taljeret beskrivelse af de fire forbrugsgrupper<br />
ud fra demografiske forhold, viden om<br />
sæson, holdninger til pris, sundhed, interesse<br />
for mad, brug af internet med videre.<br />
For de interesserede kan hele undersøgelsen<br />
downloades på www.gau.dk l<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 479<br />
28%<br />
Kilde: Frugt & grønt spørgeskema 2007 + GfK husstandspanel<br />
GartneriRådgivningen søger annoncesælger til fagbladet<br />
Frugt & Grønt.<br />
Jobprofil<br />
· Opsøgende telefonsalg<br />
· Opfølgning på eksisterende annonceaftaler<br />
· Samarbejde med vores annoncesælger på<br />
Gartner Tidende om annoncer i begge fagblade.<br />
Vi forventer, at du<br />
· er udadvendt og kan skabe en god kontakt til vores kunder<br />
· kan have flere bolde i luften på en gang<br />
· har lyst til at indgå i et tæt samarbejde med kunder<br />
og kolleger<br />
· har kendskab til MS Office – især er det en fordel,<br />
hvis du er vant til at bruge Excel<br />
· kan holde hovedet koldt i pressede situationer.<br />
Det vil endvidere være en fordel, hvis du har erfaring<br />
med telefonsalg.<br />
Grovæderne<br />
De grønne<br />
Aspiranter<br />
De umotiverede<br />
Det er her græsset er grønnere<br />
Indeks mod 2006<br />
90,2<br />
112,9<br />
108,9<br />
115,6<br />
90 95 100 105 110 115 120<br />
Annoncesælger - deltid<br />
Vi tilbyder<br />
· Et uformelt og humoristisk arbejdsmiljø<br />
· Gode muligheder for personlig og faglig udvikling<br />
· Løn efter kvalifikationer<br />
· Arbejdssted i Odense<br />
· Arbejdstid 25 timer pr. uge.<br />
Yderligere information om stillingen på tlf. 2073 7005 hos<br />
Gartnerichef Jan Jensen Hass.<br />
Tiltrædelse 1. december eller snarest derefter.<br />
Ansøgning med relevante bilag skal være os i hænde<br />
senest 15. oktober 2008.<br />
Dansk Landbrugsrådgivning, GartneriRådgivningen<br />
Hvidkærvej 29, 5250 Odense SV<br />
Att.: Gartnerichef Jan Jensen Hass<br />
Ansøgning kan også sendes elektronisk til<br />
jaj@landscentret.dk
Behov for ny teknik?<br />
Vi tilbyder 38 års erfaring med<br />
Produktion<br />
Udvikling<br />
Design<br />
Forsøg<br />
Modtager af<br />
ASAE innovations prisen 2004<br />
GARTNERI – PLANTESKOLE – INDUSTRI<br />
Vores egenproduktion til grønsager omfatter:<br />
Høstvogne til blomkål, maskiner til høst og<br />
behandling af rosenkål – hvidkål – salat – selleri – m.v.<br />
Til træplanter: Bundtemaskiner og sækkefyldere.<br />
Udvikling og specialopgaver udføres på bestilling.<br />
Olden Maskinfabrik ApS<br />
MARIUS NIELSEN<br />
Houvej 139 · Ulsted · 9370 Hals<br />
Telefon 9825 4866, Fax 9825 4833,<br />
E-mail: olden@olden-maskinfabrik.dk<br />
www.olden-maskinfabrik.dk<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
HUMUS<br />
Slagle- og<br />
rotorklippere,<br />
grenknusere og<br />
rækkefræsere<br />
WANNER<br />
Tågesprøjter<br />
til æbler, pærer,<br />
kirsebær,<br />
solbær m.m.<br />
RAUCH<br />
Gødningsspredere<br />
med<br />
rækkespredeudstyr.<br />
Vi leverer også:<br />
Plukkeplatforme - Grenklippere – Traktorfræsere – Ukrudtsprøjter –<br />
Rækkesprøjter – Rodskærer - Enkornssåmaskiner –<br />
Radrensere – mm.<br />
Bøjdenvejen 52, Krarup, DK-5750 Ringe<br />
Tlf. +45 62 27 21 95 · Fax +45 62 27 17 39<br />
Internet: www.tr-maskiner.dk<br />
Skydsbjergvej 26<br />
5463 Harndrup<br />
<br />
Fax: 6441 9921<br />
Mobil: 4045 0893<br />
www.dansk-kedel-kemi.dk<br />
mail@dansk-kedel-kemi.dk<br />
480 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
Hvordan ser dit gartneri ud om tre år?<br />
Det var det spørgsmål, som tre gartnere/frugtavlere<br />
fik i forbindelse med et<br />
medarbejderseminar i GartneriRådgivningen.<br />
Hertil var inviteret en producent fra<br />
hver af tre brancher: Frugtavler Henning<br />
Jensen, grønsagsavler Axel Månsson og<br />
blomstergartner Steen Thomsen. De skulle<br />
alle komme med deres bud på, hvor deres<br />
virksomheder ville være om tre år, samt<br />
hvilke behov de ville have for rådgivning til<br />
den tid.<br />
Det viste sig hurtigt, at der er en del forskelle<br />
mellem de tre brancher, men der er<br />
også en del fællestræk, blandt andet de<br />
stigende omkostninger, som rammer hele<br />
erhvervet.<br />
I forhold til rådgivningen mente de tre indbudte,<br />
at rådgivningen skulle udvikle sig<br />
indenfor følgende områder:<br />
- Internationalisering (særligt inden for<br />
frugt men også indenfor de øvrige grene<br />
i erhvervet).<br />
- Produktionsaftaler, hvor rådgivningen står<br />
med ansvaret for den daglige drift og bliver<br />
aflønnet i forhold til, hvad der høstes/sælges<br />
fra det aftalte areal/område.<br />
- Sparringspartnere indenfor innovation/<br />
fund raising.<br />
- Økonomisk rådgivning med forståelse<br />
for det faglige miljø.<br />
- It-værktøjer, der kan anvendes til registrering.<br />
Fagnørder eller proceskonsulenter<br />
Efterfølgende blev der diskuteret mange<br />
facetter af rådgivningen, blandt andet<br />
hvad har vi brug for i fremtiden: ’Fagnør-<br />
Ingen gødning med<br />
ammoniumnitrat til private<br />
Fra 1. september 2008 blev det forbudt at sælge gødning med<br />
over 16 procent kvælstof, hvis kvælstoffet stammer fra ammoniumnitrat.<br />
Forbudet sker som led i regeringens anti-terrorpakke<br />
II. Højkoncentreret ammoniumnitratgødning har hidtil været<br />
frit tilgængeligt og kan relativt let bruges til fremstilling af<br />
bomber. Gødningsbomber har været en typisk metode ved terrorangreb,<br />
og ammoniumnitratgødning indgik eksempelvis i<br />
Vollsmose-sagen. Sprængningsforsøg viser, at gødning med over<br />
16 procent kvælstof fra ammoniumnitrat kan bruges til at fremstille<br />
bomber med stor sprængkraft. Derfor er forbudsgrænsen<br />
sat ved indhold af ammoniumnitrat svarende til 16 procent<br />
kvælstof.<br />
Forbudet gælder ikke for salg til professionelle jordbrugere. Det<br />
betyder, at jordbrugere, der er registreret hos Plantedirektoratet,<br />
og som har tilladelse til at købe afgiftsfri kvælstofgødning, fortsat<br />
må købe gødning med ammoniumnitrat.<br />
Forbudet gælder heller ikke for salg til virksomheder, der bruger<br />
gødningen ved erhvervsmæssig vedligeholdelse af golfbaner,<br />
parker, haver, idrætsanlæg eller lignende.<br />
Forbudet gennemføres ikke kun i Danmark men i hele EU.<br />
der’ eller ’procesorienterede konsulenter’.<br />
Der er ikke noget entydigt svar på dette<br />
spørgsmål, men fagligheden er utrolig vigtig,<br />
og samtidig er der også behov for en<br />
meget procesorienteret forståelse. Så en<br />
sammenblanding er et godt bud på ovenstående<br />
spørgsmål.<br />
Optimering af rådgivning<br />
Det er meget tydeligt, at erhvervet ændrer<br />
sig kraftigt i disse år. Derfor er der også et<br />
stort behov for, at GartneriRådgivningen<br />
tager denne udvikling alvorlig. Formålet<br />
med medarbejderseminaret var, at vi ger-<br />
RÅDGIVNING<br />
UDVIKLING - GartneriRådgivningen optimerer rådgivningstilbudene, så de passer til de krav,<br />
som fremtidens gartneri stiller.<br />
ne vil finde ud af, hvor vore kunder er på<br />
vej hen med deres virksomheder. På baggrund<br />
af denne viden ønsker vi at optimere<br />
rådgivningstilbuddene sådan, at de rammer<br />
kerneområderne i erhvervet. Herved<br />
tror vi på, at GartneriRådgivningen fortsat<br />
vil være en attraktiv medspiller i forhold<br />
de enkelte kunder men også i forhold til<br />
erhvervet generelt.<br />
Medarbejderseminaret er således et trin<br />
på vejen til at skabe en overordnet strategi<br />
for GartneriRådgivningen.<br />
RÅDGIVNINGSLEDER OLE BLOCH ENGELBREDT<br />
Fransk oprør over lave priser<br />
Franske frugt- og grønsagsavlere har været på barrikaderne for<br />
at protestere over deres vilkår. De er utilfredse med de lave priser,<br />
og for at gøre forbrugerne opmærksomme på de fordyrende<br />
mellemled, solgte producenterne i august og september deres<br />
varer direkte til forbrugerne til den pris, som de normalt får<br />
hos deres aftagere. Som eksempel kan nævnes meloner til én<br />
euro stykket og tomater til én euro kiloet.<br />
Operation ’direkte salg til forbrugerne’ fandt sted fra supermarkeder<br />
og gademarkeder. Blandt andet lagde et af de største hypermarkeder<br />
i Paris, Auchan, med 20.000 kvadratmeter butiksareal,<br />
plads til aktionen. Supermarkedet var begejstret for aktionen,<br />
fordi det opnåede den kæmpe sidegevinst, at der kom<br />
mange flere kunder i butikken.<br />
Det franske prisdilemma udspringer af, at landet har mange små<br />
producenter og en struktur, hvor en vare ofte er gennem fire eller<br />
fem mellemhandlere, inden den lander i supermarkedet, skriver<br />
maga<strong>sine</strong>t FoodCulture.<br />
Den franske regering og landbrugsminister Michel Barnier bakkede<br />
op om frugt- og grønsagsavlernes aktion. Men krisen kradser<br />
også hos producenterne i mejeri- og svinesektoren. Derfor<br />
forudser statskonsulent Carsten Philipsen, at hele strukturen<br />
skal ændres, hvis problemerne skal løses permanent.<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 481
Bestil dine jordbærplanter til sæsonen 2009 nu!<br />
ProPlant<br />
Bendt Pyndt Karl Dyhre Erik Pedersen Geert Lodberg<br />
Tlf. 20 15 98 30 Tlf. 40 75 48 55 Tlf. 40 37 02 10 Tlf. 40 14 07 22<br />
Weibull Danmark A/S · Tonsbakken 10 · 2740 Skovlunde<br />
Tlf. 44 92 75 00 · Fax 44 92 75 02 · forhandlerkontakt@weibulls.com<br />
Tre trin<br />
Sådan er vores produktionsproces.<br />
Og du kan træde ind i den, hvor du vil. Dit udbytte<br />
bliver i alle tilfælde grafisk kommunikation der virker.<br />
Du har måske en løs skitse, hele teksten og<br />
billederne. Eller en trykklar pdf-fil.<br />
Uanset hvor du står, så tager vi over derfra.<br />
Vi kan nemlig gå hele vejen for dig. Fra idé til færdigt<br />
tryk – eller køreklar hjemmeside, for det laver vi også.<br />
Fortæl os, hvad det er for en opgave, dine tryksager<br />
skal løse, og vi klarer resten.<br />
Hos os kan du få hele spektret af tryksager.<br />
Én kontakt – alverdens muligheder.<br />
Ring eller mail til os og få tilsendt en brochure, der<br />
beskriver hvordan vi laver grafiske løsninger.<br />
Odensevej 9 · 5750 Ringe<br />
Telefon 62 62 22 77 · Telefax 62 62 22 73<br />
ringe@mark-storm.dk · www.mark-storm.dk<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Hurtigt annonceekspedition<br />
i Frugt & Grønt<br />
Kontakt Morten Nielsen<br />
Telefon 87 40 66 03<br />
GartneriRådgivningen<br />
KEND INSEKTERNE<br />
- kom skaderne i forkøbet<br />
Tilbud<br />
250 kroner<br />
+ moms og forsendelse<br />
Billedatlas og ordbog<br />
med 358 farvebilleder<br />
fordelt på 180 sider<br />
P<br />
GartneriRådgivningen<br />
Tlf. 87 40 66 32 · alm@landscentret.dk<br />
482 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
Den vådeste august i 40 år<br />
August blev en meget våd måned. Der faldt i gennemsnit ud over<br />
landet 146 millimeter regn, og det er 79 millimeter mere end normalt.<br />
Der var forskelle henover landet. Mest nedbør kom der i<br />
Syd- og Sønderjylland med 180 millimeter for regionen som gennemsnit,<br />
mens der på i Vestsjælland og Sydsjælland samt Lolland/Falster<br />
kom mindst med 126 millimeter. Det er den vådeste<br />
august i 40 år og den tredje vådeste august siden de landsdækkende<br />
målinger startede i 1874. Kun august 1891 og august 1963<br />
var vådere med henholdsvis 167 og 155 millimeter. På fjerdepladsen<br />
skal vi blot to år tilbage. I august 2006 kom der 145 millimeter<br />
regn for måneden som helhed.<br />
August måned blev lidt varmere end normalt. Gennemsnitstemperaturen<br />
endte på 16,5°C for landet som helhed, hvilket er 0,8°C<br />
over normalen beregnet på perioden 1961-1990.<br />
Der var varmest på Bornholm med 17,4°C i gennemsnit, mens<br />
Midt- og Vestjylland var koldest med 16,1°C. Landets højeste<br />
temperatur på 30,4°C blev målt på Lolland den 1. august, mens<br />
månedens laveste temperatur på 5,1°C blev målt om natten til<br />
den 16. august i Midtjylland.<br />
Solen skinnede i gennemsnit ud over landet i august 2008 i 160<br />
timer, hvilket er 26 timer under normalen. Mest sol fik Nordjylland<br />
med 181 timer i gennemsnit, mens der i Syd- og Sønderjylland<br />
kom mindst med 145 soltimer i gennemsnit.<br />
Alt i alt en varm og solrig sommer<br />
Kalendersommeren 2008 - juni, juli og august - fik en middeltemperatur<br />
på 16,4°C i gennemsnit for landet som helhed. Det er<br />
1,2°C over normalen beregnet på perioden 1961-1990. Rekorden<br />
for varmeste sommer er fra 1997 med 17,7°C. Den koldeste sommer<br />
er fra 1987 med 13,4°C.<br />
Sommeren 2008 blev forholdsvis våd. Der faldt 240 millimeter,<br />
hvilket er 52 millimeter over normalen. Mest nedbør kom der i<br />
Syd- og Sønderjylland med 282 millimeter, mens der i Vest- og<br />
Sydsjælland samt Lolland/Falster kom mindst med 193 millimeter.<br />
Rekorden for den vådeste sommer er 323 millimeter nedbør.<br />
Den tørreste er fra 1976, hvor der blot faldt 49 millimeter regn.<br />
Sommersolen skinnede i 2008 i 721 timer, hvilket er 130 timer<br />
over normalen. Det er den sjette solrigste sommer siden de landsdækkende<br />
målinger startede i 1920. Den solrigeste sommer er fra<br />
147 med 770 soltimer, mens den solfattigste er fra 1987 med<br />
396 timer.<br />
Landstal for august 2008. Kilde: DMI.<br />
Middeltemperatur 16,5ºC (normal 15,7ºC)<br />
Nedbør 146 millimeter (normal 67 mm)<br />
Sol 160 timer (normal 186 timer)<br />
Agromek i november<br />
Når Agromek afvikles for anden gang i år – 25.-29. november –<br />
vil maskiner til entreprenørarbejde og til pleje af haver, parker<br />
og andre grønne områder være præsenteret i stort omfang i<br />
Messecenter Herning. Den grønne sektor omfatter anlægsgartnere,<br />
golfklubber, kirkegårde, boligselskaber samt tekniske forvaltninger<br />
i det offentlige, der har ansvar for anlæg, drift og vedligehold<br />
af veje og stier samt parker og andre grønne områder.<br />
Havne, lufthavne og militæret bruger også materiel, som nu bliver<br />
vist på Agromek.<br />
Denne udvidelse af Agromek, der hidtil især har været målrettet<br />
til landbrug i ind- og udland, er resultat af en aftale mellem Agromek<br />
og Maskinleverandørerne, der er organisation for leverandører<br />
af entreprenørmaskiner og for maskiner til park, vej og anlæg.<br />
Kalender 2008<br />
14.-17. okt. International Hortifair, Amsterdam.<br />
19.-23. okt. Sial, Paris.<br />
13.-15. nov. LIB, Fredericia<br />
25.-29. nov. Agromek, Herning.<br />
Frugt og grønt<br />
er en vigtig kamp-arena<br />
DIVERSE<br />
Dagligvarekæderne satser på at profilere sig på frugt- og grøntområdet,<br />
og de lurer for tiden på hinanden for at være med i<br />
kampen. Frugt og grønt hører til blandt de fødevarer, der er blevet<br />
markant dyrere de seneste par år, og discountkædernes store<br />
andel af det salg er en hovedårsag til, at området kastes ind i<br />
de øvrige kæders aktuelle pris-profileringskamp, skriver Dansk<br />
Handelsblad.<br />
Hos Coop Danmarks varehuskæde Kvickly siger foodchef Søren<br />
Ebbesen til bladet, at han holder et ekstra vågent øje med konkurrenternes<br />
prissætning, når kædens et år gamle ’fast lav pris’program<br />
bliver justeret.<br />
Købmandssektoren flagskib SuperBest har med helsidesannoncer<br />
i landsdækkende aviser blandt andet markeret sig med, at<br />
der er frit valg af 10 frugter for en tyver. Ifølge SuperBest administrerende<br />
direktør Frank Sørensen er frugt og grønt en af de<br />
vigtigste parametre, når kunderne vælger butik. Derfor er det<br />
vigtigt at være attraktiv på det område.<br />
OPPROFILERET - Sundhedsbølgen har fået salget af frugt og grønt<br />
til at vokse de senere år, og stort set alle dagligvarkæder satser på<br />
at få deres del af væksten.<br />
Spring søndagsbøffen over<br />
Lederen af FNs klimapanel, Rajendra Pachauri, opfordrer til en<br />
kødløs dag om ugen for at skåne miljøet. Forslaget, der kommer<br />
for at nedbringe den globale opvarmning, er det mest kontroversielle<br />
i relation til, hvad det enkelte individ kan gøre for at<br />
nedbringe CO2-udslippet og få et bedre miljø.<br />
Kostomlægning er nemmere end at gennemføre store ændringer<br />
i for eksempel transportsektoren.<br />
Ifølge Berlinske Tidende anslår FNs fødevareorganisation FAO,<br />
at kødproduktion står for op mod en femtedel af de udledte<br />
drivhusgasser. Det skriver LandbrugsAvisen.<br />
Rajendra Pachauri bliver mødt med protester fra landmænd og<br />
fødevareindustrien. For eksempel giver sammenslutningen af<br />
britiske svineproducenter udtryk for, at de er udsat for uretfærdige<br />
angreb.<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 483
Planteskolen Vester Skovgård<br />
Din danske totalleverandør af sunde frugttræer og frugtbuske i de<br />
bedste sorter og kvaliteter til moderne frugtavl.<br />
Aktuelle BEHOLDNINGER se på:<br />
www.vesterskovgaard.dk<br />
Efterår 2008 / forår 2009. Du kan endnu nå at få opfyldt<br />
specielle ønsker vedr. planter af såvel nye som gamle,<br />
sunde og højtydende frugtsorter inden for både industriog<br />
konsumfrugt. Også mange sorter specielt velegnet til<br />
økologisk produktion.<br />
Mangler du inspiration til hvilke sorter, der skal plantes, er<br />
du altid velkommen til at besøge planteskolen eller ringe.<br />
Indhent uforbindende tilbud.<br />
Planteskolen Vester Skovgård · Annette og Ole Pedersen<br />
Nordrupvej 101 · DK 4100 Ringsted · Telefon 57 64 03 13 Fax 57 64 01 04<br />
Mail: vesterskovgaard@vesterskovgaard.dk · www.vesterskovgaard.dk<br />
Bredt program<br />
til ren- og vedligeholdelse<br />
Traktorer fra 26 til 92 HK. Tohjulede traktorer fra 5 til<br />
13 HK, bredt program af rotor- og slagleklippere,<br />
fræsere, rotorharver + mange andre redskaber.<br />
Importør:<br />
Sønderup Maskinhandel A/S<br />
Tlf. 98 65 32 55 · www.bcsmaskiner.dk<br />
SORTERINGSANLÆG<br />
RÆKKERENSNING<br />
4800 Nykøbing F Holger Brodthagensvej 6 Telf. 54 85 32 99<br />
4900 Nakskov Heimdalsvej 9 Telf. 54 92 19 11<br />
4640 Faxe Rønnedevej 52 Telf. 56 71 33 30<br />
Specialmaskiner<br />
Såning - lægning - plantning - jordtilberedning<br />
Præcisions såmaskiner Plantemaskiner<br />
Kam/Bedformer<br />
Haarby HSK<br />
Løglægger<br />
Importør:<br />
Haarby Smedie<br />
Stennedlægningsfræser<br />
Løglægger<br />
Kartoffellægger-hypper-frilægger-plastudlægger<br />
Præcisions såmaskiner<br />
• Sortering<br />
• Indlagring<br />
• Veje palleteringsanlæg<br />
Vi bygger din renser, så den passer til dine afgrøder og<br />
jordforhold. Finger Weeder renser mellem dine planter.<br />
Kontakt: Kurt Ødegaard, mobil 61 20 93 02 direkte tlf. 54 76 02 51<br />
Køb / salg af maskiner / reservedele · Reparation / eftersyn m.m.<br />
Specialværksted for énkornssåmaskiner · Den personlige kontakt/service<br />
Forår 2009<br />
VIGTIGT<br />
Bestil din maskine nu<br />
& Kunstsmedie ApS<br />
Tlf. 64 73 21 50 • 20 74 42 84<br />
E-mail: info@haarbysmedie.dk • www.haarbysmedie.dk<br />
484 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008
ApS<br />
Tlf.: 64 73 12 59 Fax: 64 73 15 79<br />
E-mail: admin@bk-pack.dk<br />
www.bk-pack.dk<br />
Emballagenet<br />
Netsække med og uden snøre<br />
Netsække med banderole<br />
Netsække i ruller<br />
Sygarn<br />
Lukketråd<br />
Etiketter, mærkninger<br />
Telefon 97 16 25 22<br />
Brevi rækkefræsere<br />
● Ukrudtsbekæmpelse i<br />
rækkekulturer<br />
● Kan tilpasses alle rækkeafstande<br />
● F. eks. jordbær, grøntsager m.m.<br />
Jordløse Møllevej 27 DK-5683 Haarby<br />
Kontakt os og<br />
få et tilbud<br />
Bomfords populære<br />
gårdmaskine Kestrel S<br />
opgraderet med:<br />
● Ekstra kraftig chassis<br />
● Power Slew med transportstilling<br />
bag traktor<br />
● Større hydr. kapacitet<br />
● Kraftigere arm med 5 m rækkevidde<br />
● Hydr. påkørselssikring<br />
● Flydestilling på hoved og arm<br />
Introduktionspris: 99.900,spar<br />
24.400,-<br />
KVALITETSNET<br />
til ethvert formål.......<br />
Trunderupvej 1 D · 5683 Haarby<br />
Tlf. 64 73 16 20 · Telefax 64 73 16 28<br />
e-mail: fimo@mail.dk<br />
Mellemsvær<br />
model B60<br />
Kampagnepris:<br />
1,55 m – 20.900 kr.<br />
1,85 m – 21.900 kr.<br />
2,05 m – 22.900 kr.<br />
Brevi fræsere<br />
● Solide fræsere til alle behov<br />
● Arbejdsbredde fra 85-500 cm<br />
● Størrelser fra 15-320 hk<br />
Slasher marktrimmere<br />
(1,2m - 2,1 m)<br />
● Heavy Duty rotorblade med vinger<br />
● Flydende topstangfæste<br />
● Justerbar klippehøjde<br />
● Punkterfri lamineret støttehjul<br />
● Modeller helt op til 6 m<br />
Priser fra 13.900 kr.<br />
Ring til os for yderligere information!<br />
HAR DU OPGAVEN – HAR VI MASKINEN<br />
Nyhed<br />
Plukketraktor<br />
Plukketraktoren er ideel til plukning af<br />
æbler, pære og kirsebær, da den har en<br />
lav læssehøjde.<br />
• Motoren yder 25 hk.<br />
• 3 cylindret dieselmotor<br />
• Hydrostatisk fremdrift<br />
Bestil nu til kommende sæson pga.<br />
leveringstid.<br />
HLS MASKINER<br />
FRUGT-, BÆR- OG LANDBRUGSMASKINER<br />
Lillemarksvej 6A · 5600 Faaborg · Tlf. 24 60 97 28<br />
www.hlsmaskiner.dk<br />
Beskæring<br />
Praktisk udstyr i<br />
professionel kvalitet<br />
• Felco<br />
• Silky<br />
• ARS<br />
• Wolf Garten<br />
Se hjemmeside eller bestil<br />
gratis katalog<br />
Tlf. 57 83 01 10 · www.dansk-skovkontor.dk<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 485
ELKÆRS MASKINSALG<br />
ODENSEVEJ 82 – 5853 ØRBÆK<br />
TLF. 65 33 13 31 – FAX 65 98 19 62 – BIL 20 29 30 31<br />
WWW.ELKAER-MASKINER.DK<br />
EMS_ELKAER@POST.TELE.DK<br />
SALG OG Køle- & fryseskabe Stald-, jord- &<br />
SERVICE AF: Frugt- & grøntkøling luftvarme<br />
Modulkøle- & fryserum Ventilations- &<br />
Aircondition affugtningsanlæg<br />
EDB køling Klimaanlæg<br />
Befugtningsanlæg<br />
FYNS<br />
Aut. Kølefirma<br />
KØLE- OG<br />
KLIMATEKNIK<br />
M A S K I N E R , R E D S K A B E R M . M .<br />
DØGN-<br />
SERVICE<br />
Brusbjergvej 2 . Trunderup . 5683 Haarby . Tlf. 64 73 24 77 . www.fkkt.dk<br />
Autoriseret el- og kølefirma<br />
Herluflillevej 23 - 4160 Herlufmagle<br />
55 50 13 06<br />
ApS<br />
Døgnvagt Koldt og godt!<br />
www.jensen-koel.dk post@jensen-koel.dk<br />
Rokkedysse, Værløse, Tlf. 20 23 58 96<br />
Lisbeth Toft, rokkedysse@mail.dk<br />
Næste nummer af<br />
Frugt & Grønt<br />
er et dobbeltnummer<br />
og udkommer<br />
1. november 2008<br />
Deadline for<br />
annoncer er<br />
10. oktober 2008<br />
– Vi tilbyder optimale løsninger til<br />
overdækning af bær.<br />
– Tunnellerne er tilgængelig med almindelige<br />
traktorer og er lette at anvende.<br />
– Tag kontakt for et uforpligtende<br />
tilbud<br />
Info och video på<br />
www.pellenc.dk<br />
Proffsverktyg<br />
Undvik förslitningsskador!<br />
Avgasfri, vibrationsfri, stark,<br />
robust, bullerfri, kraftfullt<br />
litiumbatteri med extra lång<br />
driftstid, miljövänlig.<br />
Effektivisera din arbetsmiljö!<br />
Tel. +46 (0)414-242 60<br />
Få tag<br />
på bærrene<br />
www.haygrove.co.uk<br />
Sekatör<br />
(elsaks)<br />
Stångsåg,<br />
3 meters<br />
teleskop<br />
Tænker De på vanding af<br />
grønsager til næste sæson<br />
Nye boringer samt rensning og aktivering af<br />
eksisterende boringer. Pumpeinstallationer udføres<br />
T R Æ E R , P L A N T E R , L Ø G<br />
Solbær og ribs<br />
Statskontrollerede 1- og 2-årige planter sælges.<br />
Plantning med 2-rækket maskine udføres.<br />
Dickows Planteproduktion – Næstved<br />
Kontakt – 2124 6325 / 5544 5325<br />
JORDBÆRPLANTER<br />
GOOSSENS<br />
FLEVOPLANT-DANMARK<br />
Jens Arne Pedersen<br />
Drejerbakken 9 · DK-5592 Ejby<br />
Tlf. 6446 2299 · Fax 6446 2968 · Biltlf. 40 44 72 99<br />
E-mail: jap-flevo@mail.tele.dk · www.flevoplant.nl<br />
486 FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008<br />
FLEVO<br />
PLANT<br />
NÆSTVED<br />
BRØNDBORING APS<br />
Erantisvej 53 · 4700 Næstved<br />
Kontor tlf. 55 72 02 34 · Værksted tlf. 55 45 62 33<br />
Plantagetraktorer<br />
MF og Holder, nye og brugte, sælges billigt<br />
Henvendelse 40 31 30 88<br />
S L I D D E L E T I L U G E R L Ø S E<br />
Grønthøster, radrenser, halmsnitter, rækkekultivator,<br />
plantemaskine, græsslåmaskine, grenknuser og skovmaskiner.<br />
FØRES PÅ LAGER – ØVRIGE RESERVEDELE FREMSTILLES EFTER OPGAVE<br />
STENSTRUP MASKINFABRIK<br />
Tømrervænget 4 · DK.4700 Næstved · Tlf. 5570 0598 · Fax 5570 0793<br />
www.stenstrupmaskinfabrik.dk · E-mail: mail@stenstrupmaskinfabrik.dk<br />
MAGERHOLM APS<br />
Frugttræer · Støttemateriel til frugttræer<br />
TLF. 62 28 10 94 – FAX 62 28 20 44<br />
www.magerholm.dk
A R B E J D S F O R M I D L I N G<br />
Jordbæransvarlig søges<br />
Vi søger ansvarsbevist medarbejder til pasning af vores jordbær<br />
med tiltrædelse 1-11-2008.<br />
Du vil få afgrøde ansvar for vores bærproduktion, i samarbejde<br />
med undertegnede. Du vil stå for etablering, pasning og afvikling<br />
af høst. Derforuden kan du deltage i markarbejde og opgaver, der<br />
er knyttet til nogle af vore andre afgrøder.<br />
Du vil blive en del af et team på 10 yngre medarbejder, hvor<br />
samarbejde og sparring spiller en stor rolle. Du vil få et meget<br />
nært samarbejde med driftsleder om den daglige planlægning.<br />
Du vil også i noget omfang komme til at arbejde sammen med<br />
landbrugspraktikanter fra Litauen.<br />
I den fremadrettede udvikling af vores bærproduktion vil du være<br />
en af nøglepersonerne.<br />
Vi har ordnede arbejdsforhold, løn efter anciennitet og overenskomst.<br />
Vi kan tilbyde lejemål i <strong>selv</strong>stændig lejlighed tæt på virksomheden.<br />
Yderligere oplysninger kan fås hos Jens K. Kjeldahl tlf.:<br />
20416457, mail jkk.kjeldahl@samso.com. Send eller mail din ansøgning,<br />
vedlagt CV og dokumentation for uddannelse til:<br />
Brdr. Kjeldahl<br />
Att.: Jens K. Kjeldahl<br />
Nordby Kirkevej 2, 8305 Samsø<br />
Fast stilling som rådgiver<br />
på eple og plomme<br />
Ved Frukt- og Bærrådgivningen Øst (FBØ) vil det bli ledig stilling som rådgivar<br />
på eple og plomme frå og med 1. Januar 2009.<br />
Frukt- og Bærrådgivningen Øst (FBØ) er eit rådgivningskontor med om lag<br />
170 medlemmer i Vestfold, Buskerud, Akershus og Østfold. Kontora er lokaliser<br />
sentralt på Austlandet i Lier. I same lokale sit blant anna Lier og Omegn<br />
Forsøksring og Landbrukskontoret for Røyken, Hurum og Lier. FBØ dekkar<br />
fagfelt innan frukt og bær, både konvensjonell og økologisk dyrking.<br />
Det er i dag tilsatt 3 rådgivarar (2,5 stillingar).<br />
Arbeidsoppgåver vil i hovudsak bli rådgivingsarbeid og prosjekt- og forsøksarbeid.<br />
Fortrinnsvis utdanning frå UMB eller tilsvarande er ønska. Men søkarar<br />
med annen relevant bakgrunn vil bli vurdert. Erfaring frå rådgivingsarbeid innan<br />
landbruk eller frå praktisk erfaring innan produksjon, vil bli vektlagt.<br />
Vi kan tilby interessante og utfordrande arbeidsoppgåver i eit aktivt miljø, gode<br />
moglegheiter for faglig utvikling og lønn etter avtale.<br />
Spørsmål angåande stillinga kan rettast til dagleg leiar Gabriela Lundberg<br />
Tlf: 32 84 55 11, 91 61 08 52<br />
Skriftlig søknad med CV, attestar og vitnemål sendast:<br />
Frukt- og Bærrådgivningen Øst<br />
Foss Gård, 3400 LIER<br />
Eller elektronisk til<br />
gabriela.lundberg@lfr.no (hugs å<br />
sende med alle vedlegg)<br />
Søknadsfrist 20. oktober 2008.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
F R A A V L E R T I L A V L E R<br />
Købes<br />
Schaumann kirsebærhøster – sejlmaskine<br />
Henvendelse: Flemming Jørgensen, 22122312<br />
Solbærryster sælges<br />
mrk. Berrymaster<br />
1 stk. <strong>selv</strong>kørende 4WD<br />
1 stk. bugseret m. tilhørende reservedelsmaskine<br />
Henvendelse: Barnehøjgård - Telefon 62 61 23 35<br />
Gårdmosteriet<br />
Vi tilbyder at<br />
• presse dine æbler<br />
• tappe din egen most på flasker<br />
Begge dele på fuldautomatisk anlæg<br />
Henvendelse, Flemming Jørgensen<br />
Telefon 22 12 23 12<br />
FRUGT & GRØNT OKTOBER 2008 487<br />
<br />
Sælges<br />
• Nem traktor til rækkeafgrøder<br />
MF 4255. 4 hj træk Årg. 1999 , 2200 timer, lav front,<br />
frontlift, frontvægt, sprøjtehjul komplet, incl. fælgplader,<br />
tvill.hjul bag, velholdt pris 185.000 dkr.<br />
• 2 rk. solbærsprøjte, <strong>selv</strong>kørende.<br />
• 2 stk. Grundfoss dykpumpe SP26+Sp16<br />
• Gødningsblander, ledetals-PH styret, incl. pumpe og<br />
trykbeholder,<br />
• Div. ventiler/computer/fittings til drypvanding.<br />
Svend Jensen, sj@sydfynsmail.dk, mobil 20630078
Vore maskiner<br />
er klar til næste sæson<br />
ER DINE?<br />
Se din nye maskine på www.skaerbaekmaskinforretning.dk<br />
Dragone K1 Dragone GL2+2<br />
Victor Joanna 3<br />
Rækkefræser fra Badalini<br />
til alle formål<br />
Op til 15 rækker. Se mere på www.badalini.it<br />
Importør:<br />
SKÆRBÆK MASKINFORRETNING<br />
Bent Sørensen · Åbenråvej 17 · 6780 Skærbæk<br />
Tlf. 0045 74 75 12 05 · Fax 0045 74 75 05 55<br />
www.skaerbaekmaskinforretning.dk<br />
info@skaerbaekmaskinforretning.dk<br />
Returadresse:<br />
Frugt & Grønt<br />
Hvidkærvej 29<br />
5250 Odense SV