Delfinen #158
Delfinen #158
Delfinen #158
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
DELFINEN # 158<br />
FÅ MERE UD AF DIT UNIVERSITET OG DIN BY<br />
TEMA<br />
FREMTIDENS<br />
UNIVERSITET<br />
FREDAGSBARGUIDE | STUDIENÆVN UNDER PRES | ANTICHRIST PÅ ÅRHUS TEATER<br />
IT-HIPPIERNE KOMMER | SUMMERTIME IS MUSIC TIME<br />
1 DELFINEN<br />
SEPT.10
BLIV GRATIS * MEDLEM AF IDA<br />
HELE STUDIETIDEN OG NYD FORDELENE:<br />
• ET ENESTÅENDE NETVÆRK<br />
• ARRANGEMENTER PÅ DIT STUDIESTED<br />
• FAGLIGE NYHEDER LEVERET TIL DØREN<br />
VIND EN TUR TIL<br />
2 DELFINEN<br />
FOR 2 PERSONER<br />
NEW YORK<br />
Læs konkurrencebetingelserne på ida.dk/studerende<br />
• FAGLIG STUDIEHJÆLP<br />
• BILLIGE STUDIEFORSIKRINGER<br />
• ...OG MEGET MERE<br />
*for visse uddannelsesretninger og -steder kræver det gratis IDA-medlemskab medlemskab af en studenterorganisation.<br />
IDA er med fl ere end 77.500 medlemmer Danmarks største fagforening<br />
og interesseorganisation for tekniske og naturvidenskabelige akademikere.<br />
Læs mere på ida.dk/au, ida.dk/iha eller ida.dk/hih
<strong>#158</strong><br />
SEPT.10<br />
4<br />
5<br />
6<br />
20<br />
42<br />
43<br />
8<br />
10<br />
11<br />
14<br />
16<br />
26<br />
28<br />
32<br />
36<br />
38<br />
39<br />
HVERT NUMMER<br />
DELFINEN MENER + KLUMMEN<br />
HUMOR<br />
SPOT<br />
STAKBOGLADEN<br />
INTERNATIONAL<br />
SUMMERTIME IS MUSIC TIME<br />
INTRO<br />
DELFINEN udgives af Studenterrådet ved<br />
Aarhus Universitet. Nordre Ringgade 3, 8000<br />
Århus C, tlf.: 89425469, fax: 89425474<br />
Oplag: 5000 ex.<br />
SPORTEN<br />
BEGIVENHEDER I UNIVERSITETSSPORTEN<br />
NYT FRA STUDENTERRÅDET<br />
Annoncer: Tom Poulsen, tlf: 28992317 -<br />
annoncer@sr.au.dk<br />
TEMA - FREMTIDENS UNIVERSITET<br />
INGEN STUDERENDE I LOKALET, TAK<br />
REPORTAGE FRA SKÆBNEDAGEN<br />
STUDIENÆVN UNDER PRES<br />
BLIVER UNIVERSITETET MINDRE DEMOKRATISK?<br />
IT-HIPPIERNE KOMMER<br />
HACKERE HJÆLPER HUMANITÆRE ORGANISATIONER<br />
STUDENTERHUSET FLYTTER<br />
PAKHUSET LUKKER OG SLUKKER<br />
GUIDE TIL FREDAGSBARER PÅ AU<br />
LIGE TIL AT HÆNGE OP PÅ VÆGGEN<br />
KULTUR<br />
INTERVIEW:<br />
CHAOS REIGNS PÅ AARHUS TEATER<br />
ANMELDELSER<br />
FILM, MUSIK, LITTERATUR, TEATER, TIDSSKRIFT<br />
HVORFOR FLYGTER VI FRA KULTUR OG UD I NATUR?<br />
THEODOR ADORNO HAR SVARET<br />
SMÅ FILM FINDER NYE VEJE<br />
FILMLAB I FESTUGEN<br />
KULTURKALENDER<br />
OVERSIGT OVER KULTUROPLEVELSER I ÅRHUS<br />
11<br />
STUDIENÆVN UNDER PRES<br />
REDAKTIONEN<br />
EN RÆV + ET KAMERAHOLD +<br />
DELFINENS UDSENDTE<br />
28<br />
20SUMMERTIME IS MUSIC TIME<br />
CHEFREDAKTØR Christoffer Hillgaard Pedersen REDAKTIONSCHEF Villads Andersen<br />
KULTURREDAKTØR Gitte Van Le LAYOUT Anne Ravnholt Sørensen KLUMMESKRIBENT<br />
Christian Salling SKRIBENTER Kristian Holmelund Jakobsen, Simona Zetterberg Gjerlevsen,<br />
Fanny Fröhlich, Vibe Kiil, Niklas Steffensen Hessel, Jeppe Knudsen, Kasper Lundberg, Ann<br />
Line Thode TEGNER Anne Ravnholt Sørensen FOTO Jeppe Knudsen, Kristian Holmelund<br />
Jakobsen<br />
DELFINEN redigeres af en selvstændig bladgruppe med tilknytning til Studenterrådet<br />
ved Aarhus Universitet. Meninger, der tilkendegives i bladet under andet navn end<br />
Studenterrådets, kan ikke tages som udtryk for Studenterrådets opfattelse.<br />
SKRIV TIL DELFINEN PÅ: delfinen@sr.au.dk<br />
www.delfinen-magasin.dk<br />
Næste deadline er 20. september 2010<br />
3 DELFINEN
Sommeren raser, og kun de færreste har<br />
på nuværende tidspunkt ret meget andet i<br />
hovedet end studiestart, RUS-uge og kolde øl<br />
i universitetsparken med ens medstuderende.<br />
<strong>Delfinen</strong> har fået nye redaktører (tillykke), og<br />
undertegnede er af uransagelige årsager endnu<br />
ikke blevet fyret som klummeskribent. Rablerierne<br />
fortsætter således ufortrødent med månedens<br />
klumme, der bliver lidt af et eksperiment…<br />
4 DELFINEN<br />
DET REDAKTIONELLE |<br />
DELFINEN MENER…<br />
TAG EN TUR I STUDIEKARRUSELLEN<br />
Så starter studiekarrusellen igen. På en gang<br />
langsomt og uendeligt hurtigt vugger den<br />
gennem et år med sammenhold, ensomhed,<br />
euforisk fordybelse og ugidelig dovenskab.<br />
Velkommen til de nye og velkommen tilbage<br />
til jer andre. Og velkommen til <strong>Delfinen</strong>! De<br />
gamle redaktører har forladt lokalerne på<br />
Studenterrådsgangen, og en ny redaktion vil på<br />
skælvende ben bære faklen videre med et mål for<br />
øje: At stræbe mod at skabe det bedste og mest<br />
vedkommende magasin til de studerende på<br />
Aarhus Universitet.<br />
Også uden for redaktionslokalet blæser<br />
forandringens vinde. Aarhus Universitet samler<br />
sine forgreninger i tre fakulteter og én skole. Det<br />
er det mest markante og kontroversielle resultat<br />
af den såkaldte Faglige udviklingsproces. Der<br />
hersker næppe tvivl om, at de studerende i de<br />
kommende år vil mærke forandrings vingesus på<br />
godt og ondt. De studerende er blot små brikker<br />
i et spil, hvor også de politiske partier spiller med.<br />
På Christiansborg er det nærmest en sport at<br />
KLUMME | DEN KORRUPTE COLUMNIST<br />
ORD | CHRISTIAN SALLING<br />
sende de studerende hurtigst muligt væk fra de<br />
humanistiske fag, gerne til udlandet. Her skal de<br />
helst læse et fag, der kan skabe klir i statskassen.<br />
Hvilket fag? Det skifter sådan cirka hvert halve år.<br />
”Du er fri nu. Fri til at<br />
droppe ud og begynde<br />
forfra, hvis det er det, der<br />
skal til. Fri til at købe en<br />
drink til den søde fyr i<br />
baren. Fri til at spille den<br />
måske vigtigste akt i dit<br />
liv.<br />
Midt i det hele står du, den studerende, og prøver<br />
at leve op til omverdens forventninger.<br />
Selvom universitetsvalget stadig er et par måneder<br />
ude i fremtiden, vil jeg alligevel gerne henlede<br />
opmærksomheden på denne demokratiske<br />
proces, der er med til at sikre de studerende<br />
medbestemmelse og i øvrigt tjener som en art<br />
praktik for ambitiøse unge mennesker med<br />
eventuelle politiske ambitioner.<br />
Synlighed og eksponering på så mange<br />
medieplatforme som muligt synes efterhånden<br />
at antage lige så stor betydning på universitetet,<br />
som det gør i den ”virkelige” verden. Der har de<br />
seneste år været en stigende tendens til at benytte<br />
sig af både plakater, flyers og sociale medier som<br />
Facebook for at promovere de enkelte kandidater<br />
til valget.<br />
Her står <strong>Delfinen</strong> som repræsentant for den 4.<br />
statsmagt, medierne, der naturligvis også tilbyder<br />
en mulighed for eksponering. Men sikrer medierne<br />
fair og upartisk dækning af alle kandidater? Ved<br />
virkelighedens valg er der ingen tvivl om, at partier<br />
med de største reklamebudgetter også fylder mest<br />
i mediebilledet. Men begynder det samme at gøre<br />
sig gældende på Aarhus Universitet? Kræver et<br />
kandidatur til universitetsvalget måske ikke også<br />
Ikke bare fra politikerne, men også fra stolte og<br />
forhåbningsfulde forældre, der gerne ser deres<br />
datter solidt placeret i svinget til en stabil karriere.<br />
Og selvfølgelig handler universitetet meget om<br />
at finde en karrierevej. Men det handler også om<br />
at finde sig selv og at blive voksen for alvor. At<br />
lytte lidt mindre til de velmenende og fornuftige<br />
stemmer. Du er fri nu. Fri til at droppe ud og<br />
begynde forfra, hvis det er det, der skal til. Fri til at<br />
købe en drink til den søde fyr i baren. Fri til at spille<br />
den måske vigtigste akt i dit liv. Universitetet er<br />
bare en kulisse – du spiller hovedrollen.<br />
Så tag en tur i studiekarrusellen. Du får måske lyst<br />
til at brække dig undervejs, men husk: Den kører<br />
for dig! <br />
visse økonomiske ressourcer – eksempelvis til<br />
udarbejdelse af tryksager og lignende – for at sikre<br />
eksponering som i ”virkeligheden”?<br />
For at teste kandidaternes ambitionsniveau<br />
bortauktionerer jeg hermed klummens spalteplads<br />
for novembernummeret til højestbydende.<br />
Det skal med andre ord stå potentielle kandidater<br />
frit for, om de vil konkurrere på lige vilkår med de<br />
andre kandidater, i de artikler der utvivlsomt vil<br />
blive skrevet i forbindelse med valget. Eller om<br />
man er villig til at ofre ressourcer på en halv sides<br />
fri spalteplads på første side af <strong>Delfinen</strong>, hvor det<br />
eneste krav er, at indholdet i et eller andet omfang<br />
relaterer sig til universitetsvalget?<br />
Kandidater såvel som supportere kan byde ind<br />
med forskellige former for bestikkelse for at sikre,<br />
at netop deres kandidat får lov at folde sig ud på<br />
klummens halve side spalteplads. Eventuelle bud<br />
sendes til bestikkelse@hotmail.com og højeste/<br />
bedste/underligste bud vil ved auktionens<br />
afslutning 1/10 blive kontaktet af undertegnede.<br />
Og før man kalder denne form for promovering<br />
usmagelig, bør man ihukomme, at det principielt<br />
svarer til at investere i en stak plakater.
Naturvidenskab og Teknologi/Aarhus Faculty of<br />
Science and Technology:<br />
Sjov kemi, sprit og atomer. Man skulle tro,<br />
at de naturvidenskabelige studerende på<br />
Aarhus Universitet var de sejeste i klassen,<br />
men sammenlægningen med DMU og Det<br />
Jordbrugsvidenskabelige Naturvidenskaberne<br />
bidrager desværre ikke til at rette op på<br />
rygtet som nørder. Naturvidenskaberne er<br />
imidlertid ligeglade. De har nemlig noget,<br />
de andre studerende på Aarhus Universitet<br />
kun kan drømme om: Et solidt greb i de<br />
eksterne investorers lommer. Den faglige<br />
udviklingsproces er således en kærkommen<br />
anledning til at bede det private erhvervsliv<br />
om flere forskningsmidler. Hvad med en<br />
tilbundsgående undersøgelse af kartoflens<br />
betydning for akvavitproduktionen? Og er<br />
”effektive metoder til afkøling af øl” ikke også<br />
et sørgeligt forsømt forskningsområde? De<br />
danske virksomheder må til lommerne. Og<br />
de naturvidenskabelige studerende kan som<br />
universitets superhelte opretholde forklædning som<br />
nørder, thi de ved hvad det dækker over.<br />
Kulturvidenskab/Aarhus Faculty of Arts:<br />
Let's face it: Hverken Humaniora eller DPU var velsignet med det<br />
bedste ry ude i den virkelige verden. Den faglige udviklingsproces<br />
er de humaniora- og pædagogstuderendes chance for at slippe<br />
af med lugten af hessian og marxistisk-leninistisk teori. Til det<br />
formål er det ideelt, at teologi er kommet med på ”The Fast Train<br />
to Unemployment”. Teologistudiet har gennem tiden uddannet<br />
generationsforbilleder som Søren Kierkegaard og Mads Holger,<br />
og selvom jobmulighederne forsvinder proportionelt med<br />
demografiens udvikling, er cand.theolerne stadig larger than life.<br />
Derfor bør de studerende på Kulturvidenskab med det samme iføre<br />
sig monokel og Øregård-manerer,<br />
mens de fortæller forbipasserende<br />
om deres studier af livskunstens<br />
mangfoldighed. Og hvorfor stoppe<br />
der? Områdets engelske navn er<br />
nærmest en invitation til at hævde,<br />
at man præcis som The Beatlers<br />
og Bjørn Nørgaard slår sine<br />
folder på en afart af<br />
Kunstakademiet. Den<br />
slags giver bonus i<br />
nattelivet!<br />
Sundhedsvidenskab/Aarhus Faculty of Health:<br />
Hvordan ved man, man snakker med en<br />
medicinstuderende? Vedkommende har tre gange inden<br />
for de sidste fem minutter nævnt, at han/hun læser<br />
medicin. Og det er der en grund til. I en verden hvor<br />
man spytter på litteraturprofessorer, står der stadig<br />
respekt om lægestanden. Derfor bør alle studerende<br />
på Sundhedsvidenskab pryder sig med medicinernes<br />
fjer i enhver tænkelig sammenhæng. Ikke at der<br />
er noget galt med andre fag på fakultet – men<br />
hvornår er der sidst lavet en amerikansk dramaserie<br />
om tandlæger eller eksperter i human ernæring?<br />
Godt så. Til alle medicinstuderende, der frygter en<br />
akut devaluering af deres scorefaktor i byen, er der<br />
blot at sige: Forhøj indsatserne! Gør kittel, stetoskop<br />
og hvide træsko uden hælkappe til en fast del af din<br />
garderobe. Og gør til hver en tid brug af dine evner:<br />
Tag en mavepumpe og et dropstativ med til festerne,<br />
så du er parat til at hjælpe de uheldige. Tilbyd allehånde<br />
kropsundersøgelser til folk på din vej.<br />
Den faglige udviklingsproces er over os, og med sig trækker den et<br />
spor af uhellige alliancer og faglige tvangsægteskaber. Mange frygter<br />
forståeligt nok for undervisningens kvalitet, de studerendes vilkår<br />
og så videre. Flere stiller imidlertid spørgsmålet: Hvordan kan jeg<br />
udnytte udviklingsprocessen til min fordel? <strong>Delfinen</strong> hjælper de fire<br />
hovedområder med at finde en fælles identitet. <br />
Erhverv og Samfundsvidenskab/Aarhus School of<br />
Business and Social Sciences<br />
Det lyder endnu. Ramaskriget i samfundsvidenskabelig<br />
kantine over at være blevet lagt sammen med Aarhus<br />
School of Business. Og skepsisen er formentlig<br />
gensidig. Det er der nu ingen grund til. Deres<br />
indbyrdes forskelle til trods, har de to grupper én<br />
vigtig ting tilfælles: Overbevisningen om at netop<br />
de er sat på jorden for at herske over andre. Den<br />
nye eliteskole vil således levere ledere til stort set<br />
alle vigtige poster inden for det offentlige og det<br />
private erhvervsliv. For at opfylde denne ambition er<br />
visse ofre dog påkrævet på begge sider. Businessfolket<br />
er nødt til tale mere i økonomiteoretiske<br />
tunger og i det hele taget tillægge sig mere<br />
klassisk aristokratiske vaner. Mindre Stein<br />
Bagger og mere Patrick Bateman med andre ord.<br />
Samtidigt må samfundsvidenskaberne hurtigst<br />
muligt skille sig af med de ubehagelige (tør jeg<br />
sige rent ud humanistiske) optræk til sociologi<br />
og anden pseudomagt. Næh, mere økonomi og<br />
realpolitik. Det sidste vil åbne for en tilnærmelse og<br />
mulig fremtidig fusion med hærens officersuddannelse.<br />
Hermed er vejen banet for et vaskeægte statskup og<br />
et idealsamfund bygget på Milton Friedman og DJØF's<br />
principper. For the common good.<br />
5 DELFINEN
TEMA: FREMTIDENS UNIVERSITET<br />
8 DELFINEN<br />
TEMA | FREMTIDENS UNIVERSITET<br />
I år har Aarhus Universitet budt 6.300 nye studerende indenfor. De begynder<br />
på et universitet i forandring: AU står overfor den måske største reform<br />
i universitets historie, kaldet ’den faglige udviklingsproces’. Første<br />
skridt mod fremtidens universitet blev taget i juni, hvor bestyrelsen efter<br />
indstilling fra rektoratet vedtog, at der fremover skal være fire hovedområder:<br />
kulturvidenskab, erhverv & samfundsvidenskab, natur & teknologi<br />
og sundhedsvidenskab. Antallet og størrelsen af institutter besluttes efter et<br />
analysearbejde på hovedområderne i efteråret, men ledelsen har tidligere<br />
talt for 25-30 institutter; i dag er der 70.<br />
Ledelsen ser beslutningen som en naturlig opfølgning på de fusioner, der<br />
fandt sted i 2006 og 2007, hvor AU fusionerede med Handelshøjskolen,<br />
Danmarks Pædagogiske Universitet, Danmarks Miljøundersøgelser og<br />
Danmarks Jordbrugsforskning. Ledelsen mener, at de faglige grænser<br />
er for rigide, hvilket angiveligt forhindrer tværfaglig forskning og hæmmer<br />
de studerendes muligheder for at sammensætte deres uddannelse med<br />
elementer fra forskellige fagretninger.<br />
Kritikerne frygter imidlertid for de små fags fremtid, for uhensigtsmæssige<br />
institutter og ikke mindst for universitetsdemokratiet. Studenterorganisationer<br />
kritiserer, at processen er gået meget hurtigt, og at indflydelsen ofte<br />
har begrænset sig til at nikke ja til ledelsens planer.<br />
Ledelsen ønsker færre og større studienævn, der kan tænke strategisk og<br />
angiveligt er mindre ”fagpatriotiske”. Men studenterorganisationer mener,<br />
at det vil være et hårdt slag mod de studerendes demokratiske<br />
indflydelse og svække den faglige kvalitet. Kampen om nævnenes fremtid<br />
vil stå i efteråret, hvor den nuværende nævnsstruktur skal analyseres.<br />
Planen er, at reformprocessen skal være gennemført i løbet af 2011 og<br />
være overstået i 2012. I dette nummer af <strong>Delfinen</strong> ser vi på konturerne af<br />
fremtidens universitet med et særligt fokus på reformens betydning for studenterdemokratiet.
9 DELFINEN
Ingen studerende i lokalet, tak<br />
Entusiastiske taler fra ølkasser,<br />
energiske klapsalver, håndskrevne<br />
bannere. De studerende gjorde<br />
deres for at blive hørt på dagen,<br />
hvor universitetets bestyrelse<br />
vedtog planerne for universitetets<br />
nye struktur. Reportage fra<br />
”Skæbnedagen”.<br />
ORD | VILLADS ANDERSEN<br />
FOTO | STUDENTERRÅDET VED AARHUS UNIVERSITET<br />
”Nu skal de voksne snakke”, stønner en frustreret<br />
demonstrant, da hun sammen med de andre<br />
demonstrerende studerende bliver smidt ud fra<br />
bestyrelsesmødet.<br />
Inden da har 40-50 fremmødte indtaget<br />
mødelokalet for at markere deres utilfredshed<br />
med den proces, der på mødet kulminerer med, at<br />
Aarhus Universitets bestyrelse vedtager at samle<br />
universitetsfagene i fire hovedområder.<br />
”Ideen om en faglig udviklingsproces fejler i og<br />
for sig ikke noget, men udførelsen her har været til<br />
dumpekarakter”, tordner Frit Forums repræsentant<br />
Christian Madsen senere fra talerstolen, i dagens<br />
anledning er en hærget ølkasse.<br />
Hundrede meters march<br />
Det hele begynder med friske rundstykker og<br />
stærk kaffe en overskyet torsdag morgen på<br />
pladsen foran stakladen.<br />
Studenterrådet ved Aarhus Universitet har<br />
indkaldt de studerende til demonstration.<br />
Programmet er tætpakket med taler ved<br />
repræsentanter for både ansatte og studerende.<br />
Alle ønsker indflydelse på den afgørelse, som skal<br />
træffes senere samme dag.<br />
Efter velkomsten ved Studenterrådets formand<br />
Thea P. Frederiksen, overtager de studerendes<br />
repræsentanter i Universitetsbestyrelsen podiet.<br />
”Vi skal have mere indflydelse på vores studie”,<br />
lyder det bestemt, inden der er afgang til det<br />
forestående bestyrelsesmøde.<br />
Tropperne marcherer i samlet trop de få<br />
hundrede meter, der er til Frandsensalen, hvor<br />
bestyrelsesmødet afholdes. Stemningen er<br />
anspændt!<br />
Hurtigt ind, hurtigt ud<br />
Demonstranter forskanser sig med håndskrevne<br />
bannere rundt langs lokalets fire vægge. Rummet<br />
er tætpakket, da bestyrelsens medlemmer én<br />
for én gør deres entré. Nogle reagerer med<br />
10 DELFINEN<br />
TEMA | FREMTIDENS UNIVERSITET<br />
anerkendende nik, mens andre sender skulende<br />
blikke. Demonstranterne har gjort indtryk.<br />
Mødet begynder. Der er hvisken i krogene,<br />
danskvand på bordene, kaffe på kanden, frisk<br />
frugt på fade og nervøsitet i luften. Bestyrelsens<br />
formand, Jens Bigum, byder bestyrelsen og de<br />
studerende velkommen.<br />
”Vi har fået mange henvendelser fra studerende,<br />
og vi betragter det som en positiv ting, at de<br />
studerende engagerer sig”, lyder det anerkendende<br />
men lavmælt fra formanden. Han forsikrer<br />
afværgende demonstranterne om, at bestyrelsen<br />
har taget de studerende med i deres overvejelser<br />
forud for dagens historiske afgørelse.<br />
Så går det stærk. Før de studerende ved af det,<br />
er dagsordenen godkendt og de to første punkter<br />
overstået.<br />
”Så er vi nået til punktet om den faglige<br />
udviklingsproces, som er et lukket punkt på<br />
dagsordenen. Jeg må derfor sige tak, fordi I kom,<br />
men bede jer om at forlade mødet”, er de sidste<br />
ord, de talrige demonstranter får med på vejen,<br />
inden de trækker sig fra bestyrelsesmødet og<br />
bevæger sig tilbage mod pladsen foran stakladen.<br />
Her har flere sluttet sig til demonstrationen, som<br />
nu tæller over 80 studerende.<br />
Stemningen er ophidset!<br />
FUP er en Cirkusforestilling<br />
Demonstranterne samler sig foran talerstolen.<br />
Studenterrådet åbner for salg af øl og sodavand.<br />
Talerne præsenteres. Studenterrådet ved<br />
Københavns Universitet er mødt talstærkt op og<br />
roser deres århusianske medstuderende for den<br />
viljestyrke, de har vist. Selvom de studerende ikke<br />
må overvære resten af bestyrelsesmødet, giver de<br />
ikke op.<br />
De fremmødte klapper ivrigt, da<br />
Jesper Weltz fra Aarhus School of Business træder<br />
hen til mikrofonen. Han er ikke imponeret over den<br />
måde, bestyrelsen har inddraget de studerende.<br />
”Processen har mindet om en cirkusforestilling”<br />
proklamerer han i sin tale.<br />
HUM-rådets repræsentant, Peter Thuborg, har<br />
heller meget tilovers for processen:<br />
”Det har været en usynlig proces. Vi er nødt til at<br />
bide os fast for vores indflydelse”, siger han.<br />
De fremmødte er enige. De klapper og pifter før,<br />
under og efter talerne.<br />
Universitetets hjerteblod<br />
De studerende står fast og er ikke alene.<br />
Universitets ansatte er også betænkelige ved den<br />
nye struktur.<br />
”Man skal se sig rigtig godt for, før man piller<br />
ved universitetets hjerteblod”, siger lektor<br />
i Statskundskab, Tonni Brems Knudsen, til<br />
demonstranterne og roser de studerende for deres<br />
engagement i sagen:<br />
”Der er fortsat brug for medspil og modspil til<br />
ledelsen”, siger han. Medspil og modspil er netop,<br />
hvad de studerende har tænkt sig at give. De vil<br />
fortsat kæmpe for at sikre sig så meget indflydelse<br />
som muligt.<br />
”Nu skal vi kræve vores ret til at blive hørt! Vi<br />
vil universitetet det bedste, men vi vil også være<br />
med”, slår Thea P. Frederiksen fast.
MINDRE DEMOKRATI<br />
STUDIENÆVN UNDER PRES<br />
Som en del af den store<br />
reform af Aarhus Universitet<br />
står studienævnene overfor<br />
ændringer. Studenterpolitiske<br />
organisationer frygter, at en<br />
beskæring af nævnene rammer<br />
de studerendes sidste rest af<br />
demokratisk indflydelse.<br />
ORD | NIKLAS STEFFENSEN HESSEL<br />
FOTO | STUDENTERRÅDET VED AARHUS UNIVERSITET<br />
”Iøvrigt er det her et medarbejdermøde – selvom<br />
det er åbent”. Sådan sluttede rektor Lauritz B.<br />
Holm-Nielsen sit svar til en studerende ved<br />
spørgerunden efter rektors sommertale i en så<br />
godt som fyldt Aula-sal d. 17. juni. Spørgeren<br />
havde givet udtryk for, at hun og andre studerende<br />
ikke havde følt sig inddraget i den såkaldte<br />
faglige udviklingsproces, som rektor netop<br />
havde fremlagt de første frugter af. Tidligere på<br />
dagen havde ukendte gerningsmænd kaldet<br />
’Studerende for demokrati’ hængt plakater op<br />
i bl.a. universitetsparken, der parafraserede<br />
fagforeningen 3Fs annoncekampagne mod<br />
regeringens dagpengeforringelser. Teksten<br />
lød: ”Som en tyv om natten stjæler rektor de<br />
studerendes medbestemmelse”.<br />
Tager man i betragtning, at en gruppe på cirka<br />
50 studerende samme morgen havde gate crashet<br />
bestyrelsesmødet, hvor udviklingsprocessens<br />
første skridt blev vedtaget, synes fronterne hårdt<br />
trukket op i disse tider på Aarhus Universitet,<br />
der ellers har en mere fredsommelig tradition<br />
for studenteraktivisme end RUC og Københavns<br />
Universitet.<br />
Udviklingsprocessens næste fase bringer<br />
reformens konsekvenser tættere på de<br />
studerendes hverdag: Nu skal der ses på antallet<br />
og sammensætningen af studienævn. Det skyldes,<br />
at den nuværende studienævnsstruktur, som det<br />
hedder på hjemmesiden om reformprocessen,<br />
har ”vist sig ikke at være optimal for udvikling<br />
og implementering af mere fleksibilitet og<br />
sammenhæng i uddannelserne”. Det har fået<br />
En plakat i universitetsparken protesterer mod reformen, der kan reducere antallet af studienævn fra 36 til 4.<br />
11 DELFINEN
Studenterrådet op på mærkerne:<br />
”Studienævnene er det sidste formelle sted, vi<br />
har indflydelse i den forstand, at der er et lige<br />
antal studerende og ansatte med stemmeret”,<br />
siger Studenterrådets formand Thea Frederiksen<br />
(universitetsreformen fra 2003 afviklede i vid<br />
udstrækning universiteternes demokratiske<br />
opbygning, red.). Hun frygter, at reformen vil føre<br />
til færre studienævn og dermed formindske de<br />
studerendes indflydelse på deres egne fag.<br />
”Når der kommer større studienævn, kan du ikke<br />
længere være sikker på, at din egen faglighed er<br />
repræsenteret i det nævn, der skal kvalitetssikre<br />
din uddannelse”, siger hun.<br />
Det samme frygter HUMrådet, humanioras<br />
studenterpolitiske organisation. Formand Jakob<br />
Linddell Ruggaard skrev i maj i HUMmagasinet, at<br />
de studerende må forhindre ”et afdemokratiseret<br />
og fagligt devalueret AU, hvor vi som studerende<br />
mister følingen med vores studiers faglige<br />
udvikling og mister overblikket over de<br />
beslutninger, der træffes om vores hverdag.”<br />
Konsulenter: Beskær studienævnene<br />
Frygten for at reformen medfører færre<br />
studienævn er ikke grebet ud af den blå luft. I den<br />
konsulentrapport, universitetet fik udarbejdet<br />
som grundlag for den faglige udviklingsproces,<br />
fremstilles studienævnene som en mulig<br />
forhindring for den tværfaglighed og fleksibilitet<br />
i de studerendes uddannelsesmønstre, som<br />
ledelsen på AU ønsker: ”Some Study Boards tend<br />
to be conservative and protective of their subject’s<br />
’purity’”, hedder det blandt andet. Rapporten<br />
foreslår at reducere antallet af studienævn,<br />
12 DELFINEN<br />
TEMA | FREMTIDENS UNIVERSITET<br />
”perhaps to no more than one or two for each of<br />
the (new) main academic units” – dvs. et eller to<br />
studienævn per hovedområde (4-8 studienævn).<br />
Det vil være en kraftig beskæring, da der i dag er<br />
36 studienævn på universitetet.<br />
”Når der kommer større<br />
studienævn, kan du ikke<br />
længere være sikker på,<br />
at din egen faglighed er<br />
repræsenteret i det nævn,<br />
der skal kvalitetssikre din<br />
uddannelse.<br />
- Studenterrådets formand Thea Frederiksen<br />
Indtil videre har ledelsen dog ikke spillet ud med,<br />
hvor mange eller hvor store studienævn, man<br />
ønsker sig, men har nøjedes med at tale om ”det<br />
rigtige antal studienævn”. Universitetsloven giver<br />
forholdsvis brede rammer for ledelsens ønsker, da<br />
det her kun hedder, at dekanen nedsætter ”det<br />
nødvendige antal studienævn”.<br />
Der er således også ganske store forskelle<br />
på antallet og størrelsen af studienævn på<br />
universitetet i dag. Mens man fx på humaniora<br />
har et studienævn for hvert institut, har man<br />
på naturvidenskab kun et studienævn for hhv.<br />
bachelorer og kandidater på hele hovedområdet.<br />
Konsulentrapporten fremhæver netop strukturen<br />
Studerende fra Statsrådet (fagrådet ved Statskundskab) protesterer mod den faglige udviklingsproces d. 17. juni.<br />
på naturvidenskab som et forbillede for en ny<br />
studienævnsstruktur.<br />
Kritik baseret på ”formodning”<br />
Studenterrådet er uforstående overfor ønsket om<br />
større studienævn.<br />
”Man ønsker at reducere antallet af nævn, uden<br />
at man har argumenter for at gøre det. Ledelsen<br />
antager, at det vil gøre studienævnene mere<br />
effektive, hvis der bliver færre og større nævn, men<br />
det har man ikke undersøgt”, siger hun.<br />
<strong>Delfinen</strong> ville gerne have spurgt rektor<br />
Lauritz Holm-Nielsen om, hvad ledelsen<br />
og konsulenterne baserer deres kritik af<br />
studienævnsstrukturen på. Men da rektor<br />
var på sommerferie, svarer Flemming Larsen,<br />
kontorchef i Ledelsessekretariatet og tovholder på<br />
reformprocessens praktiske del. Han begrunder<br />
kritikken med, at studienævnene er en stopklods,<br />
når det gælder de studerendes muligheder for at<br />
sammensætte deres uddannelse af elementer fra<br />
flere fag og hvad angår udvikling af tværfagligt<br />
samarbejde:<br />
”Det indre uddannelsesmarked fungerer ikke<br />
godt, og det er en kendsgerning, at fire år efter<br />
fusionen er der endnu ikke kommet skred i<br />
etableringen af nye uddannelser på tværs af<br />
fagene (AU blev i 2006-2007 fusioneret med bl.a.<br />
Aarhus Business School og Danmarks Pædagogiske<br />
Universitet, red.). Almindelige tilkendegivelser<br />
fra en række folk som studieledere og dekaner<br />
siger, at studienævnene er for lukkede om deres<br />
eget univers og for afvisende overfor muligheder i<br />
parallelle uddannelser eller andre faglige miljøer.”<br />
Har I lavet en undersøgelse af nævnene?
”Nej, men det sker i det analysearbejde, der skal<br />
laves i efteråret”.<br />
Har I nogle konkrete eksempler på, at et studienævn<br />
har spændt ben for fleksibilitet eller sammenhæng i<br />
uddannelserne?<br />
”Jeg tør ikke påstå, at vi har en præcis case – vi<br />
har en formodning om, at nævnskonstruktionen<br />
pt. ikke er optimal. Og når vi alligevel vender andre<br />
sten, kan vi ligeså godt se på den også”, siger<br />
Flemming Larsen.<br />
Taxameterpenge kan være hæmsko<br />
Thea Frederiksen fra Studenterrådet tvivler<br />
på, at studienævnenes konservatisme er<br />
hovedårsag til den manglende tværfaglighed<br />
og studentermobilitet. Hun henviser derimod<br />
til, at taxameterpengene, der finansierer<br />
uddannelserne, udbetales forskelligt fra<br />
fagområde til fagområde. Det betyder, at nogle<br />
fag fattes penge, og økonomien kan derfor være<br />
en hæmsko, når studienævn fx skal tage stilling<br />
til, om en studerende kan få merit til at tage<br />
uddannelseselementer udenfor sit eget fag.<br />
Flemming Larsen fra Ledelsessekretariatet<br />
erkender, at studienævnene ikke er eneste<br />
hindring for at tænke på tværs af fag – det samme<br />
er for eksempel ”statens styring af uddannelser<br />
efter snævre faglige uddannelsesbekendtgørelser.<br />
Der er ingen, der siger, at løsningen ligger ét sted,<br />
men vi må starte et sted”, siger han.<br />
Et stækket studenterdemokrati?<br />
Ét er spørgsmålet om antallet af studienævn; et<br />
andet er, hvilken rolle de skal spille fremover. AU’s<br />
ledelse ønsker, at studienævnene fremover skal<br />
være mere strategiske organer. Som eksempler på<br />
strategiske opgaver nævner konsulentrapporten<br />
analyser af arbejdsmarkedet for enkelte<br />
uddannelser, udvikling af nye uddannelser og<br />
’rationalisering’ af eksisterende uddannelser. Mere<br />
fagnære spørgsmål skal til gengæld diskuteres i<br />
en række underudvalg knyttet til de enkelte fag<br />
– sådan som det i dag foregår på naturvidenskab.<br />
Ifølge Thea Frederiksen fra Studenterrådet er<br />
problemet med modellen, at de, der står for det<br />
fagnære arbejde, ikke er demokratisk valgt.<br />
”På naturvidenskab er de overordnet tilfredse<br />
med deres model, men de er ikke tilfredse med,<br />
at de underudvalg, der kvalitetssikrer de enkelte<br />
fag, ikke er lovfæstede, og at der ikke er nogen<br />
procedure for, hvordan der vælges folk til dem”,<br />
siger hun.<br />
Flemming Larsen mener ikke, at en reduktion af<br />
studienævnene vil svække studenterdemokratiet.<br />
”Hvis der kommer aktive faglige udvalg, vil<br />
større studienævn ikke begrænse de studerendes<br />
indflydelse. Vi er på et universitet, så indflydelse<br />
skabes oftest i dialog og via argumenter – det er<br />
mere afgørende end formel indflydelse”, siger han<br />
og understreger, at ledelsen ønsker engagerede<br />
studerende.<br />
Thea Frederiksen mener derimod, at<br />
underudvalg, der skal tage sig af fagnære<br />
spørgsmål i en ny struktur også må gøres<br />
lovfæstede med procedurer for valg mv. – ”og<br />
dermed risikerer man at lave et dobbeltsystem,<br />
der snarere komplicerer end forenkler”, siger hun.<br />
Hun kan støtte sig til, at universitetsloven fastslår,<br />
at det er studienævnenes opgave at kvalitetssikre<br />
uddannelserne fagligt – derfor kan AU’s ledelse<br />
HVAD LAVER STUDIENÆVNENE?<br />
Der er i dag 36 studienævn<br />
ved Aarhus Universitet. Ifølge<br />
studenterorganisationer<br />
hører nævnene til de sidste<br />
studenterdemokratiske islæt<br />
på danske universiteter efter<br />
universitetsreformen fra 2003,<br />
der indførte en topstyret<br />
ledelsesstruktur. Men hvad laver<br />
studienævnene egentlig?<br />
ORD | Niklas Steffensen Hessel<br />
Ifølge universitetsloven skal studienævnene ”sikre<br />
tilrettelæggelse, gennemførelse og udvikling<br />
af uddannelse og undervisning, herunder at<br />
kvalitetssikre og kvalitetsudvikle uddannelse og<br />
undervisning.”<br />
Loven fastslår også, at ”Hvert studienævn<br />
består af et lige stort antal repræsentanter for<br />
det videnskabelige personale og de studerende,<br />
som vælges af og blandt henholdsvis det<br />
videnskabelige personale og de studerende.”<br />
Loven siger intet om, hvor mange studienævn,<br />
der skal være - det hedder blot, at dekanen<br />
nedsætter ”det nødvendige” antal studienævn. Der<br />
er 36 studienævn på Aarhus Universitet.<br />
Studerende kan have stor indflydelse<br />
Ifølge Thea Frederiksen, formand for<br />
Studenterrådet, har de studerende stor indflydelse<br />
i de studienævn, hvor de vælger at engagere sig.<br />
”De studerende kan få indflydelse på<br />
studieordninger, hvilke fag der udbydes, hvilke<br />
bøger der skal læses, evalueringer af fagene,<br />
timetal, tilrettelæggelse af rusuger og meget<br />
andet”, siger hun.<br />
måske ikke uden videre uddelegere den opgave til<br />
underudvalg, hvis status er uklar.<br />
“Vi er på et universitet, så<br />
indflydelse skabes oftest i<br />
dialog og via argumenter<br />
– det er mere afgørende<br />
end formel indflydelse.<br />
Flemming Larsen, Ledelsessekretariatet<br />
Analysearbejde forude<br />
Hvad der konkret kommer til at ske med<br />
studienævnene vil først stå klart efter en analyse<br />
af den nuværende struktur, som begynder i<br />
efteråret. Studenterrådet har fået lovning på, at de<br />
studerende vil blive inddraget i dette arbejde. Men<br />
hvordan arbejdet konkret vil forløbe, vedtages<br />
først af rektoratet i slutningen af august, siger<br />
Flemming Larsen og fortsætter:<br />
”Sandsynligvis vil vi starte åbent med en<br />
høringsrunde, hvor vi spørger på studier, blandt<br />
studerende og studenterorganisationer, hvad de<br />
finder hensigtsmæssigt, og så vil der blive arbejdet<br />
videre med konkrete problemstillinger i nogle<br />
arbejdsgrupper”. Flemming Larsen tilføjer desuden,<br />
at det ikke er utænkeligt, at der også efter<br />
reformen vil være forskelle på antal og størrelse af<br />
studienævn imellem de enkelte hovedområder,<br />
som det også er tilfældet i dag. <br />
Derudover står studienævnene for at give<br />
studerende meritter, dispensationer, behandle<br />
klager mv.<br />
Udover studienævnene findes også fagråd og<br />
fagudvalg. Disse organer arbejder med nogle<br />
af de samme spørgsmål om studieordninger og<br />
studiemiljø, som også behandles af studienævn,<br />
men er knyttet til de enkelte fag - og så består de<br />
kun af studerende (og altså ikke også ansatte som i<br />
studienævnene).<br />
Udvalgene er ikke skrevet ind i universitetsloven<br />
og er derfor ikke formelt garanteret nogen<br />
indflydelse, ligesom de ikke har bemyndigelse til at<br />
give dispensationer mv.<br />
Endelig er der de såkaldte ’uddannelsesudvalg’,<br />
der findes på naturvidenskab, hvor der kun er et<br />
studienævn for hhv. hele fakultetets bachelor- og<br />
kandidatniveau. Disse udvalg tager sig af mere<br />
fagnære spørgsmål, men har ikke den samme<br />
demokratiske legitimitet som studienævnene, hvis<br />
repræsentanter vælges af de studerende. <br />
13 DELFINEN
Pas på!<br />
I starten af juni måned sad de fleste studerende<br />
og stressede over eksamensopgaver og en<br />
hastigt nærmende deadline. Det gjorde<br />
de to kandidatstuderende i henholdsvis<br />
informationsvidenskab og it-produktudvikling,<br />
Lasse Chor og Tobias Sonne, i den grad også.<br />
Men i stedet for at bruge den sidste weekend<br />
inden aflevering på at rette stavefejl og sætte<br />
kommaer, var de to Katrinebjergstuderende rejst<br />
til Washington D.C. Her mødtes de med folk fra<br />
verdens største it-firmaer.<br />
Lasse Chor og Tobias Sonne var blevet inviteret<br />
til Washington D.C. af organisationen Random<br />
Hacks of Kindness, som består af folk fra Google,<br />
Yahoo, Microsoft, NASA og Verdensbanken. I dette<br />
fine selskab var de blevet inviteret til at være<br />
med i et såkaldt ”hackathon”, hvor en stor gruppe<br />
programmører mødte frivilligt op og hjalp med at<br />
udvikle it-løsninger til brug i katastrofesituationer.<br />
De var inviteret for at dele erfaringer med<br />
arrangørerne, for i foråret havde de lavet et<br />
lignende arrangement på Aarhus Universitet.<br />
”Det var sjovt at præsentere vores projekt og<br />
få fortalt, at de faktisk synes at vores var mindst<br />
ligeså fedt som deres. De var meget imponeret<br />
over, hvordan vi havde fået ’Coding For Charity’ op<br />
at køre, fordi der ikke er så stor en kultur for sådan<br />
noget i Danmark. Vi har bygget det op fra bunden<br />
og udviklet nogle helt nye ideer,” siger Lasse Chor.<br />
Programmering i stedet for penge<br />
Lasse Chor og Tobias Sonne mødte hinanden<br />
tilfældigt på en studiemesse og undrede sig<br />
over, hvorfor de ikke havde mødt hinanden før.<br />
De studerede begge i It-Byen på Katrinebjerg og<br />
14 DELFINEN<br />
It-hippierne<br />
kommer<br />
De to partnere i Katrinebjerg-projektet UINITY, Lasse<br />
Chor og Tobias Sonne, afholdt i foråret arrangementet<br />
”Coding For Charity”. It-studerende fra Aarhus Universitet<br />
hjalp små lokale humanitære organisationer<br />
med at udvikle it-løsninger. Det gik så godt, at de i<br />
juni var i USA for at dele erfaringer med blandt andre<br />
Microsoft og Google.<br />
ORD | KRISTIAN HOLMELUND JAKOBSEN<br />
FOTO | KRISTIAN HOLMELUND JAKOBSEN<br />
TEMA | FREMTIDENS UNIVERSITET<br />
havde mange af de samme ideer. Derfor skabte de<br />
i sommeren 2009 det tværfaglige netværkscenter<br />
UNITY med støtte fra Aarhus Universitet, IT-Vest og<br />
INCUBA Science Park. Ideen var at skabe et forum<br />
for tværfagligt samarbejde mellem de studerende<br />
på Katrinebjerg og skabe et netværkscenter,<br />
hvor de studerende kunne komme i kontakt med<br />
erhvervslivet.<br />
På deres kontor i IT-Huset er den ene væg fyldt<br />
med billeder fra deres seneste store arrangement<br />
”Coding For Charity”. Over 60 studerende fra<br />
forskellige fag deltog en hel lørdag i april måned<br />
for at hjælpe lokale humanitære organisationer<br />
med at løse konkrete it-problemer. Arrangementet<br />
var en stor succes for lokale organisationer som<br />
Fairbar og Cyberhus, som fik hjælp. Også de<br />
studerende fik meget ud af arrangementet.<br />
”UNITY handler både om at skabe tværfagligt<br />
samarbejde mellem de studerende på Katrinebjerg<br />
og at give de studerende mulighed for at arbejde<br />
med virksomheder og rigtige cases. ”Coding<br />
For Charity” var desuden en mulighed for de<br />
studerende for at gøre en god gerning. De synes,<br />
det er meget at give 200 kr. til Røde Kors om året,<br />
men de vil glædeligt sætte en hel lørdag af til at<br />
hjælpe andre. De får mere ud af at være med til<br />
noget som dette end at donere nogle penge, og<br />
som vi ser det, gavner det også organisationerne<br />
mere,” siger Tobias Sonne.<br />
Han forklarer, at ideen bag ”Coding For Charity”<br />
er en tendens man har set i flere år. Programmører<br />
og it-studerende bruger deres fritid på at arbejde<br />
gratis for gode formål og samtidig lade deres<br />
arbejde ligge frit tilgængeligt på nettet. Der er stor<br />
prestige, i at være med til at udvikle open source<br />
programmer som folk kan downloade gratis på<br />
nettet, og andre programmører kan arbejde videre<br />
på. Tobias Sonne betegner fænomenet som en<br />
”neo-hippiebevægelse”. Lasse Chor uddyber:<br />
”Programmering er ikke bare et arbejde, det<br />
er også en hobby. Hvor andre spiller fodbold, så<br />
er open source-projekter som en slags virtuelt<br />
foreningsliv for it-folk. ”<br />
Vil lokke hackere til Danmark<br />
Ambitionerne er store, når Lasse Chor og Tobias<br />
Sonne fortæller om deres fælles projekterer. For<br />
deres målsætning med at tage til USA var ikke blot<br />
at dele erfaringer og skabe kontakter.<br />
”Vi var både taget derover for at fortælle<br />
om vores arrangement og for at lære af deres<br />
arrangement. Men derudover er det også vores<br />
målsætning at trække Random Hacks of Kindness<br />
til Danmark, og de lød meget positive over for det,”<br />
siger Lasse Chor.<br />
De arbejder lige nu på at udforme planerne<br />
til at trække Random Hacks of Kindness til Århus<br />
allerede til vinter eller i starten af 2011. Det vil<br />
i så fald betyde, at Google, NASA og Microsoft<br />
kommer til Århus og udvikler software og itprodukter<br />
med et humanitært sigte.<br />
”Det kan hurtigt blive rigtigt stort. Vi kunne<br />
samle 60 lokale studerende med tre ugers<br />
forberedelse uden vi havde Google og NASA som<br />
trækplaster, så det her kunne virkelig blive stort og<br />
skabe store resultater,” siger Lasse Chor.
IT-UNIVERSITETET I KØBENHAVN<br />
Følger du<br />
med ITden?<br />
LÆS EN KANDIDAT<br />
I IT & BUSINESS PÅ<br />
IT-UNIVERSITETET<br />
Se fi lm og læs mere på ITU.dk/kandidat<br />
Ansøgningsfrist d. 15. nov.<br />
15 DELFINEN
”Vi er her bestemt ikke for at tage livet af nogen.<br />
Vi er her nærmere for at skabe mere liv”, fortæller<br />
Studenterhusets direktør Anne Thorø Nielsen<br />
entusiastisk, da snakken går på foreningens nye<br />
lokaler i De Studerendes Hus på Aarhus Universitet.<br />
Indtil for nylig var fremtiden ellers usikker. Dårlig<br />
økonomi var ved at tage livet af Studenterhuset,<br />
men med en dugfrisk aftale med Universitet<br />
i hånden kan både de ansatte, de frivillige og<br />
brugerne ånde lettet op: Studenterhuset skifter<br />
adresse og overlever.<br />
Anne Thorø Nielsen fortæller begejstret om de<br />
planer, hun og resten af Studenterhuset har på<br />
tegnebrættet. De nye lokaler skal udnyttes. Der<br />
skal være et væld af aktiviteter. Studenterhuset skal<br />
igen være det faste mødested for de studerende<br />
på tværs af studierne. Blandt de mest aktuelle<br />
planer er en ugentlig fredagsbar, en daglig cafe og<br />
endnu bedre koncerter. De studerende kan se frem<br />
til ”et blomstrende Studenterhus”, som Anne Thorø<br />
Nielsen udtrykker det.<br />
Hun er lettet over, at tingene endelig har løst<br />
sig. Studenterhuset kan igen tage hånd om de<br />
studerende i stedet for konstant at skulle kæmpe<br />
for sin overlevelse.<br />
”Jeg håber, helt personligt, at jeg skal bruge<br />
80 procent mindre tid på at skulle kigge på<br />
regnskaber, tal og budgetter og pis og lort og i<br />
stedet gå ud og bruge den tid på at finde nogle<br />
sponsorer, der vil være med til at betale for nogle<br />
fede aktiviteter”, siger Anne Thorø Nielsen.<br />
16 DELFINEN<br />
TEMA | FREMTIDENS UNIVERSITET<br />
PAKHUSET LUKKER OG SLUKKER<br />
STUDENTERHUSET<br />
Tidligere på året begyndte rygterne at svirre, om at Studenterhuset måtte dreje nøglen om. En milliongæld og<br />
lave besøgstal har længe presset det visionære samlingspunkt for de århusianske studerende. Nye lokaler og<br />
fornyet gåpåmod skaber grobund for optimisme.<br />
ORD | VILLADS ANDERSEN<br />
Wammen byder op<br />
Flytningen er kulminationen på en lang række<br />
større og mindre udfordringer. Først på året<br />
anmoder hovedbidragsyderen, Århus Kommune,<br />
om en evaluering af Studenterhusets aktiviteter.<br />
Rapporten taler sit tydelige sprog: Der skal<br />
ryddes op i geledderne og økonomien, hvis<br />
Studenterhuset skal gå en sikker fremtid i møde.<br />
Rapporten anbefaler derfor Århus Kommune at<br />
tvinge armen rundt på Studenterhuset og kræve<br />
en handlingsplan for foreningens overlevelse og<br />
fremtid.<br />
I marts dumper Århus’ Borgmester Nikolaj<br />
Wammens krav ind ad brevkassen på<br />
Studenterhusets gamle adresse ved havnen. Der<br />
skal handles.<br />
”Det er rigtig tænkt,<br />
det her Studenterhus<br />
i Århus. Det er bare<br />
for dyrt!<br />
Drop erhvervslivet<br />
Anne Thorø Nielsen er ikke enig i alle rapportens<br />
konklusioner, men hun ved godt, at der skal gøres<br />
noget, og at det skal gøres snart:<br />
”Vi har selvfølgelig været klar over, at det ville<br />
være vanskeligt at drive det fremadrettet, hvis<br />
ikke vi gjorde et eller andet radikalt. Det er sådan<br />
set det, der står i evalueringen: Der er nogle<br />
udfordringer, der skal løses, hvis man vil have et<br />
studenterhus om et år.”<br />
Men hvad skal man gøre? Forfatterne af<br />
evalueringsrapporten opstiller fire scenarier, der<br />
måske kan hjælpe den nødlidende organisation ud<br />
af krisen.<br />
Første scenario går ud på, at Studenterhuset<br />
dropper erhvervslivet og udelukkende fokuserer<br />
på de studerende.<br />
Andet scenario ligger sig i forlængelse af det første,<br />
men her foreslås det desuden, at organisationen<br />
finder nye lokaler.<br />
Både første og andet scenario lyder urealistiske<br />
i Anne Thorup Nielsens ører. Sagen er nemlig<br />
den, at kontakten med erhvervslivet er en vital<br />
del af Studenterhusets støtteberettigelse. Intet<br />
erhvervsliv, ingen støtte.<br />
Tre eller fire? Hverken eller.<br />
Med de to første scenarioer fejet af banen, vender<br />
Studenterhuset sig mod mulighederne opstillet i<br />
de sidste to.<br />
I tredje scenario foreslår evalueringen status quo,<br />
mens de i det fjerde bebuder en omprioritering<br />
af de eksisterende midler. I begge scenarioer<br />
anbefaler man, at Studenterhuset beholder sine<br />
lokaler på havnen.<br />
Så hvad skete der? Studenterhuset valgte at gå<br />
en hel femte vej.<br />
Tvunget af omstændighederne, kan man<br />
sige. Med den skrantende økonomi virkede det
FLYTTER<br />
uhensigtsmæssigt at blive boende i Pakhuset og<br />
med en renovering af havnen i sigte, ville man<br />
blive nødt til at finde sig i byggerod de næste<br />
mange år. Derfor skulle det ske noget helt nyt.<br />
Heldigvis havde Aarhus Universitet plads. Selvom<br />
pessimistiske røster hævder, at Studenterhuset<br />
bliver Universitetshuset, ser Anne Thorø Nielsen<br />
ingen problemer i at flytte ind i de tomme lokaler.<br />
”Vi har prøvet at sidde med kort og sagt: Okay, før<br />
lå vi sådan her, og så var der så langt. Nu rykker vi<br />
herhen, og det viser sig, at vi faktisk rykker tættere<br />
på langt de fleste af uddannelsesinstitutionerne”,<br />
siger hun.<br />
Uddannelsesinstitutionerne har da heller<br />
ikke fundet den nye placering på universitetet<br />
problematisk. Snarere tværtimod, hvis man<br />
spørger Anne Thorø Nielsen.<br />
”Vi var spændt på at se, hvad de andre<br />
uddannelsesinstitutioner ville sige til, at vi rykker<br />
op på universitetet. De har alle sammen sagt,<br />
at hvis det betyder, vi får et levende, stærkt<br />
Studenterhus, så er det, de gerne vil”, siger hun.<br />
Tillid til de studerende<br />
Men nye lokaler gør ikke det hele. Studenterhuset<br />
vil også tænke nyt i forhold til deres aktiviteter.<br />
Dels fordi de mener, de kan endnu bedre. Dels<br />
fordi den negative egenkapital skal vendes til plus.<br />
Udgangspunktet er dog det samme: De<br />
studerende. Midlet til at få et nyt og forbedret<br />
Studenterhus er de hårdarbejde frivillige. Derfor<br />
bliver de ansatte nødt til at give de studerende<br />
mere plads til at udfolde sig på.<br />
”Hvis du virkelig skal ud og uddelegere<br />
tingene, så er du også nødt til at have tillid til<br />
de studerende.” forklarer Anne Thorø Nielsen,<br />
mens hun fortæller om de konkrete tiltag,<br />
organisationen har på programmet i fremtiden.<br />
”Vi skal ikke gøre det<br />
her for pengenes<br />
skyld, men for<br />
indholdets.<br />
Hun ser gerne nogle af de sparede penge<br />
brugt på markedsføring og nye initiativer. På<br />
Studenterhusets kontor har de ansatte blandt<br />
andet talt om et nyt koncept: Fagenes dag. I alt<br />
sin enkelthed vil Studenterhuset frit overlade sine<br />
lokaler til et fag, der så kan gøre, hvad de vil. På<br />
den måde håber de at trække mange og mange<br />
forskellige studerende til.<br />
Et andet mål er en stor studiefest om måneden.<br />
Organisationen vil være bedre til at målrette sine<br />
aktiviteter mod de studerende.<br />
”Vi har sat nogle mål op for, hvem vi skal have fat<br />
i, og så tilpasser vi vores aktiviteter efter det. Den<br />
del af det, har vi helt sikkert tænkt os at gøre noget<br />
ved”, siger Anne Thorø Nielsen.<br />
Penge dræber kreativiteten<br />
”Det er sådan lidt en lettelse for os alle samme”,<br />
opsummere Anne Thorø Nielsen den foreløbige<br />
afslutning på begivenhedernes gang. Det<br />
har bestemt ikke været let at være ansat på<br />
Studenterhuset de sidste par år. For at få det hele<br />
til at løbe rundt har man blandt andet været nødt<br />
til at sige farvel til nogle medarbejdere. Det har<br />
været svært for direktøren og resten af staben,<br />
men nu kan de begynde at se fremad.<br />
Anne Thorø Nielsen er ikke et øjeblik i tvivl<br />
om, hvorfor de alligevel er kommet helskindet<br />
igennem.<br />
”Vi har været i en situation, hvor vi har været<br />
nød til at tænke penge, penge, penge. Og det<br />
dræber sgu energien, kreativiteten og alt muligt<br />
andet, hvis jeg skal være helt ærlig. Det er kun, at<br />
vi har nogle super fede frivillige, der ind imellem<br />
fortæller os, at de synes, vi er mega seje, der har<br />
gjort det umagen værd”, siger hun.<br />
Første punkt på Studenterhuset dagsorden<br />
efter sommerferien er modtagelsen af de nye<br />
studerende. Det skal arrangeres rusfester til den<br />
helt store guldmedalje. Det har vist sig at være<br />
en større logistisk udfordring, da kantinen, som<br />
bliver Studenterhuset nye koncertsal, ikke når at<br />
blive færdig til studiestart. Derfor må Anne Thorø<br />
Nielsen og de andre ansatte tænke i alternative<br />
baner. Måske laver de forskellige lounges, måske<br />
vælter de vægge. Det må tiden vise. En ting er<br />
sikkert. Studenterhuset er kommet for blive. <br />
17 DELFINEN
MESSE FOR STUDERENDE I ÅRHUS<br />
STUDIEMESSE 2010<br />
6.-8. SEPTEMBER<br />
Linie 888: Århus - København<br />
Rejsetid:<br />
under 3 timer<br />
Bestil plads: www.linie888.dk - Tlf. 70 210 888<br />
Kom og<br />
besøg os<br />
på stand 4.<br />
i<br />
·<br />
Messeplakat 25x70mm.indd 1 2010-06-24 70_25_Layout 09:14:18 1.pdf 1 20-05-2010 10:37:21 126473 Rubrikann_70x25_OUTL.indd 1 15/06/10 09.37<br />
Studierabat alle dage<br />
Få gratis koncertbilletter<br />
Studier Argentina, Ghana,<br />
Indien, Nicaragua og Vietnam<br />
Alle studierne giver fuld merit og tæller<br />
30 ETCS-point.<br />
www.kulturstudier.dk<br />
på studiemessen<br />
www.kino.dk tlf. 70 13 12 11<br />
18 DELFINEN<br />
Trendy computerbags<br />
SUNDE ØJNE - HELE LIVET<br />
Få 6% studierabat<br />
på Mac computere<br />
www.djurslandsbank.dk<br />
rubrikannonce.indd 1 31/05/10 14:41:47<br />
Danmarks bedste udvalg af<br />
ungdoms- og studenterbilletter<br />
til hele verden<br />
www.jysk-rejsebureau.dk • tlf. 70 20 19 15<br />
Untitled-4 1 18/06/10 8:21:55<br />
Mød Mac<br />
Den perfekte studiekammerat<br />
Frederiksbjerg Afdeling · Frederiks Allé 43<br />
tlf. 7022 8043 · www.sparoj.dk<br />
Kom og oplev den<br />
største messe<br />
for studerende<br />
i Danmark<br />
Ndr. Ringgade 3<br />
8000 Århus C.<br />
tlf 86128844<br />
fax 86209102<br />
books@stakbogladen.com www.stakbogladen.com<br />
en verden af viden<br />
50 kroners<br />
billetter til<br />
studerende!<br />
www.aarhussymfoni.dk
19 DELFINEN
Summertime is Music Time – Music Festivals in Europe<br />
It’s summer, exams lie behind us and what better way to spend your time than going to a music festival?<br />
Everybody knows Roskilde, so I don’t need to tell you about that. What about the rest of Europe though?<br />
What kind of music festivals do places like Poland, Austria, England or Portugal offer? This article wants to<br />
investigate that and give you some insights and useful information on how to get there and how much you<br />
have to pay.<br />
ORD | FANNY FRÖHLICH<br />
Glastonbury Festival, England<br />
Place: England, Worthy Farm, Pilton<br />
Time: Last week of June, 4 days<br />
Prices: 190 pound/1675 DKK (standard ticket),<br />
combined coach and festival tickets available<br />
Transportation: Flights from CPH to London, coach<br />
service from London to festival area<br />
http://www.glastonburyfestivals.co.uk/<br />
For those of you, who have some time to spare in<br />
20 DELFINEN<br />
INTERNATIONAL | MUSIC FESTIVALS<br />
the end of June, Glastonbury Festival is the place<br />
to be. With 45 stages and around 177.000 visitors<br />
it is one of the biggest open-air music festivals<br />
worldwide. First held in the 1970s, it has its roots<br />
in the hippie-era and is by some referred to as the<br />
“English Woodstock”. When farmer Michael Eavis<br />
founded the festival on a farm in the Southwest<br />
of England near Pilton, the ticket cost 1 pound –<br />
fresh milk from the farm included. The location<br />
hasn’t changed, though the festival has grown<br />
considerably in size. Michael Eavis continues to<br />
Glastonbury Festival<br />
be the organiser of the festival, but shares that<br />
task with other associations such as Greenpeace<br />
nowadays. Apart from his share, Eavis donates<br />
the profits to charity. The festival derives its name<br />
from the city of Glastonbury, which lies nearby<br />
and is surrounded by myths – some claim that<br />
Glastonbury is identical with Avalon, a mythical<br />
place known from the Arthurian legend.<br />
If you decide to go to the Glastonbury festival<br />
you will be offered a wide range of contemporary<br />
popular music including Rock, Folk, World music,
Jazz, Hip hop and Drum ‘n’ Bass. This year’s line-up<br />
included artists like Gorillaz, Scissor Sisters, Muse,<br />
Jack Johnson, Fatboy Slim, The National, La Roux,<br />
Sophie Hunger, Kelis and many many more. You’ll<br />
always find a lot of alternative acts and newcomers<br />
at this festival.<br />
Heineken Open’er Festival, Poland<br />
Place: Gdynia, Poland, Gdynia-Kosakowo Airfield<br />
Time: Beginning of July, 4 days<br />
Prices: 39 EUR/290 DKK (1 day ticket), 72 EUR/536<br />
DKK (3 day ticket), 88 EUR/656 DKK (4 day ticket)<br />
Transportation: Flights from Copenhagen to<br />
Gdansk, shuttle service from Gdansk to Gdynia<br />
centre, from Gdynia centre shuttle buses to festival<br />
area<br />
http://www.opener.pl/en/<br />
If you want to take a break from Roskilde festival,<br />
try out a cheaper alternative and at the same time<br />
experience the north of Poland the Heineken<br />
Open’er Festival might be just the right thing.<br />
With 7 stages and around 120 artists this festival<br />
takes place in Gdynia, a city at the Baltic sea cost.<br />
The festival area includes, beside the camp site and<br />
a gastronomic zone, an area with NGOs presenting<br />
their work, films and performances. The first<br />
festival was held in 2002 in Warsaw, but already<br />
the following year it was moved to the centre of<br />
Gdynia. Since 2006 the festival takes place at the<br />
Kosakowo airfield and attracts around 60.000<br />
visitors each day. I’ve been to this festival this year<br />
and I can definitely recommend it – the location<br />
is well chosen and even though it is not a small<br />
festival it still has an intimate character. Being so<br />
far up north the sun only sets very late and is up<br />
again around four in the morning – not so different<br />
from Denmark. This year’s line-up included Pearl<br />
Jam, Tricky, Massive Attack, Empire of the Sun, Hot<br />
Chip, Skunk Anansie, Matisyahu, Pink Freud and<br />
Nas & Damien Marley. Once the festival is done,<br />
you could check out the surrounding cities of<br />
Gdansk and Sopot – definitely worthwhile a visit.<br />
FM4 Frequency Festival, Austria<br />
Place: Austria, Green Park St. Pölten<br />
Time: 3rd week of August, 3 days<br />
Prices: 129 Euro/961 DKK (3-day ticket incl.<br />
Camping), from 69.50/518 to 79.50/592 (1-day<br />
ticket)<br />
Transportation: flights from CPH to Vienna, S7 from<br />
Vienna Airport to Wien<br />
Mitte/Landstraße, U4 from Landstraße to<br />
Heiligenstadt, S 40 from Heiligenstadt to St. Pölten<br />
Hauptbahnhof, Shuttle bus service to festival area<br />
http://www.frequency.at/ (only in German, but the<br />
forum has an English section)<br />
Austria is well known for its mountains and<br />
skiing resorts but why not come to Austria in<br />
summertime for a change and check out one of<br />
its biggest music festivals? The FM4 Frequency<br />
Festival is hosted by the radio station FM4, which<br />
offers an alternative music program and is very<br />
well liked by many young Austrians. (If you’re<br />
interested you can listen to it online http://fm4.<br />
orf.at/) Offering contemporary pop music the<br />
festival’s focus lies on Indie and alternative music.<br />
You’ll also find some Grunge, Electro and Hip Hop.<br />
The festival was first held in 2001 in Vienna and<br />
from 2002-2008 it took place at the Salzburgring,<br />
which is a circular route located in a valley where<br />
formula 1 races used to be carried out. During<br />
those years, I was a frequent visitor to the festival<br />
(do you see the word play ) and let me tell you<br />
that scenery with all the surrounding mountains in<br />
this beautiful Austrian countryside was amazing.<br />
Unfortunately there were some problems with<br />
the location (entire hillsides were gliding and<br />
once a bridge collapsed where fortunately no<br />
one was seriously harmed), so the festival had to<br />
be moved and is now taking place at St.Pölten, a<br />
city near Vienna. With Muse, Massive Attack, Die<br />
Toten Hosen, Jan Delay and Mumford & Sons I’m<br />
seriously considering going there this year – as far<br />
as I know tickets are still available.<br />
Boom Festival<br />
Place: Portugal, Idanha-a-nova-lake<br />
Time: 3rd week of August, 1 week (takes place<br />
every two years)<br />
Prices: 180 Euro/1341 DKK<br />
Transportation: flights from CPH to Lisbon or<br />
Madrid, Boom bus service from Lisbon airport<br />
(4h) and Madrid airport (6h) to festival areaa<br />
http://www.boomfestival.org/boom2010/<br />
The Boom Festival is an “Open Air Psychedelic<br />
Goa Trance Extravaganza” as the flyer for the<br />
Heineken Open’er Festival<br />
21 DELFINEN
first edition of the festival in 1997 indicates. The<br />
Boom concept aims at an “alternative reality” and<br />
is dedicated to “free spirits”. In the organisers’<br />
words: “The aim [of the festival] is to join a huge<br />
worldwide family in the present time continuum<br />
and in together allowing the Culture, the Love,<br />
the Sacred Earth and the Art to melt and mingle<br />
and eventually… Boom! We all take one big step<br />
together “.<br />
The festival is versatile – art for example has<br />
many facets: visual art, live art (which comprises<br />
performing arts such as Theatre, Dance, Circus and<br />
Performance Art), Land Art (where art is produced<br />
from natural materials growing from the earth<br />
such as wood), paint (ranging from oil painting to<br />
digital live painting) and, of course, music.<br />
The Boom festival also offers a Healing Area<br />
where meditations, sound journeys and therapies<br />
are held in a garden environment “to tune us in<br />
to physical well-being, mental clarity, spiritual<br />
understanding and the development of a sense of<br />
compassion.”<br />
Boom distinguishes itself when it comes to being<br />
conscious about ecology and sustainability.<br />
Following 17 sustainability standards that<br />
22 DELFINEN<br />
INTERNATIONAL | MUSIC FESTIVALS<br />
commit to being environmentally friendly Boom<br />
recycles all the water used at the festival on site<br />
by a biological treatment system. Furthermore<br />
alternative energies are used – since 2008<br />
generators are utilized powered by used vegetable<br />
oil. The program ‘Your Oil is Music’ brought to life<br />
by the Boom festival wants to educate people<br />
about the potential environmental disaster caused<br />
by throwing oil down the sink and offers a solution<br />
– donate your veggie oil to local municipality or<br />
just bring it to Boom. Another aspect where the<br />
educational aim of the festival is rendered visible<br />
is the section on composting toilets on the Boom<br />
website; not only are these kind of toilets (that<br />
help to save water) used throughout the festival,<br />
the webpage explains how to use them, how they<br />
work and a critical section on why compost toilets<br />
are a better alternative to water toilets.<br />
Recycled materials are used in both production<br />
and construction of the festival and waste<br />
management is closely followed with an explicit<br />
request to the festival goers to take care of the<br />
things they bring along. Actually the website<br />
goes one step further offering a critique of our<br />
modern-day, capitalistic and materialistic society<br />
“Please control your urge to consume! Don’t bring<br />
tons of packages, plastics, bottles, napkins and<br />
all those things our wasteful culture considers<br />
conveniences. These things are just RUBBISH! You<br />
don’t need them and they are screwing up our<br />
Planet.”<br />
The Boom festival has a theme – this year it is<br />
water, which is “essential for all dimensions of life”.<br />
The various kinds of art pay tribute to this year’s<br />
theme throughout the festival, which for the first<br />
time is held at a beautiful lakeside scenery.<br />
One last aspect I want to point out about this<br />
festival is their consciousness about unequal<br />
structures – this is why tickets prices are lower for<br />
people from developing countries. Additionally,<br />
one developing country is chosen each year whose<br />
citizens can enter the festival for free, this year it’s<br />
the Republic of Chile.<br />
So, what are you waiting for? Pack your backpacks,<br />
order a festival ticket, get on the plane, the bus or<br />
the train and enjoy one of the many music festivals<br />
that are taking place this summer in Europe! <br />
Boom Festival
23 DELFINEN
24 DELFINEN
NYHED! NESCAFÉ ORIGINAL, MERE SMAG FOR FÆRRE PENGE WWW.NESCAFE.DK<br />
25 DELFINEN
Guide over AU's F<br />
Historie / Historisk fredagsbar<br />
(hjemløs for tiden)<br />
Features: Den længste bar<br />
Molekylær Biologi / Die Rote Zone<br />
(bygn. 3120, lok. 126)<br />
Features: Lækker loungestemning<br />
Æstetisk/ Kasernebaren<br />
(bygn. 1586, lok. den gamle ridehal)<br />
Features: Ofte live bands<br />
Kemi / @lkymia<br />
(bygn. 1516, lok. kemisk kantine)<br />
Features: Arnbitter i store mængder<br />
Fysik / Fysisk Fredagsbar<br />
(bygn. 1520, lok. 731)<br />
Features: Åben HVER fredag<br />
26 DELFINEN<br />
Datalogi & it + imv / Fredagscaféen<br />
(bygn.Bush, imv = stuen, data<br />
=1.sal)<br />
Features: Ølkruslogen - Bordfodbold<br />
Matematik / kalkulerbar<br />
(bygn. 1530, lok. 202 + 226 )<br />
Features: Udfordrende drikkespil<br />
Teologisk / Theos’ bar<br />
(Bygn. 1441, lok. 21 + 25)<br />
Features: Mulighed for græsk og hebraisk<br />
Møllevangs Alle<br />
Paludan-Müllers Vej<br />
IT-byen Katrinebjerg<br />
IT-huset<br />
Katrinebjerg<br />
5795<br />
Zuse<br />
5522 5343<br />
Vannevar<br />
5510 Bush<br />
5344<br />
Benjamin<br />
5365<br />
5511<br />
Stibitz<br />
5340<br />
Babbage<br />
5341<br />
Turing<br />
5128<br />
5342<br />
5345<br />
Ada Dreyer Codd-M<br />
5346 5126<br />
Hopper Codd-S<br />
5347<br />
Wiener<br />
Parkering<br />
5336<br />
5350<br />
Schön<br />
5789<br />
Shannon<br />
5521<br />
5520<br />
Åbogade<br />
Storcenter Nord<br />
Møllevejen<br />
5114<br />
Marinøkologi<br />
5112<br />
5106<br />
5107<br />
5108<br />
Geofysik<br />
5104<br />
3017<br />
5109<br />
Finlandsgade<br />
Innovation Lab<br />
5247<br />
589C<br />
Idræt<br />
5008<br />
Adorno<br />
Forskerparken<br />
Molekylærbiologi<br />
B1<br />
B3<br />
P1<br />
B2<br />
B4 1583<br />
P2<br />
P3<br />
B5<br />
B6<br />
3120<br />
1512<br />
1582<br />
Kemi<br />
1581<br />
1513 151<br />
Æstetiske Fag<br />
1584<br />
1514<br />
1585 1580<br />
Kasernescenen<br />
1525<br />
Langelandsgade<br />
Helsingforsgade<br />
Paludan-Müllers Vej<br />
Emil Aarestrups Vej<br />
Katrinebjergvej<br />
Jens Baggesens Vej<br />
Moesgård Allé<br />
Parkering<br />
1:2.500<br />
Etnografi & Antropologi / Fredagsbaren<br />
(lok. kantinen)<br />
Features: Penisfutteral<br />
1586<br />
Langelandsgade<br />
Gustav Wieds Vej<br />
Statsbib<br />
152<br />
1523<br />
1520<br />
Fysi<br />
1521<br />
1530<br />
Matematik<br />
1533<br />
1550 1<br />
Ærøgade<br />
Kaserneboulevarden<br />
4236<br />
Vestre Ringga<br />
Biologi<br />
1540 154<br />
Ny Munkegade<br />
Bispelundvej<br />
4235<br />
4233<br />
Moesgård<br />
420<br />
421
1423<br />
1421<br />
1422<br />
1431<br />
1415<br />
1414<br />
1512<br />
1<br />
1185<br />
1513 1511<br />
1181<br />
1182<br />
1514 1516<br />
1171<br />
1515<br />
1163<br />
1525<br />
1522<br />
1172<br />
1532<br />
1534<br />
1211<br />
1137 1141 1213<br />
1536<br />
1135<br />
1212<br />
1535<br />
1134 1221<br />
1222<br />
1223<br />
1251<br />
1541<br />
1231 1252<br />
1232<br />
1131 1122<br />
1233 1235<br />
1253<br />
1234<br />
1111<br />
1413<br />
Nobelparken<br />
Universitetsforlaget<br />
1491<br />
1467<br />
5177<br />
Informations- 1447<br />
1493<br />
Studenternes centret 1442<br />
1465<br />
1495<br />
Stakladen Hus<br />
1448<br />
Fredrikshus<br />
1430<br />
Psykologi<br />
1463<br />
1445<br />
Administrationen<br />
1481-1483<br />
Den<br />
Sociale<br />
1444<br />
1420<br />
1443 1440 1461<br />
Højskole<br />
Konferencecenter Teologi<br />
og boghandel<br />
1441 Humaniora<br />
1455<br />
1451<br />
Humaniora<br />
1410<br />
1453<br />
1328<br />
Statsbiblioteket<br />
1327<br />
Aula<br />
1326<br />
1411<br />
1360<br />
Antikmuseet<br />
1412<br />
4<br />
1325<br />
Seminarium<br />
1194 3<br />
1343 1350<br />
1193<br />
Økonomi<br />
2<br />
5<br />
1342<br />
1195<br />
1192<br />
1324 1323<br />
Jura 1351<br />
6 Kollegier<br />
1<br />
1340 1333<br />
1196 1191<br />
1331 1322<br />
1197<br />
1341<br />
1321<br />
Danmarks Pæd.<br />
1330<br />
1190 Universitet<br />
Kemi<br />
Stats-<br />
10D<br />
1320<br />
kundskab<br />
1510<br />
1332<br />
Biofysik<br />
7<br />
1313<br />
09A<br />
Kollegier<br />
1180<br />
8<br />
1312<br />
Med. 1160<br />
07B<br />
Biokemi<br />
9<br />
1311<br />
1162<br />
Kollegie- 1310<br />
1170<br />
Fysik og Astronomi 1150 Klinisk epidemiologi kontor<br />
520<br />
1243<br />
Zoologi<br />
06D<br />
Naturhistorisk<br />
1244<br />
1530<br />
Museum<br />
1245<br />
1140 1210<br />
Biologi<br />
1242<br />
1550<br />
BartholinMolekylær-<br />
1241 bygningen<br />
logi<br />
1130<br />
biologi<br />
1240<br />
1540<br />
Biologi1220<br />
1230<br />
Søauditorierne<br />
03A<br />
18B<br />
Anatomi 1250 1266<br />
1120<br />
1262<br />
1267<br />
Retsmedicin<br />
1100 Geologi<br />
1261 1265 1268<br />
1260<br />
Victor<br />
1264<br />
1102 Albeck-Bygningen<br />
1101<br />
Folkesundhed<br />
Steno Museet 1110<br />
1090<br />
e Rin gade<br />
s Vej<br />
Munkegade<br />
j<br />
3<br />
oesgård<br />
Fredagsbarer<br />
4209<br />
4211<br />
Karl Verners Vej<br />
Engelsk / Anglia & Co.<br />
(bygn. 1463, lok. 216)<br />
Features: Småt men godt!<br />
Niels Jensens Vej<br />
Ole Worms Allé<br />
C. F. Møllers Allé<br />
Langelandsgade<br />
Victor Albecks Vej<br />
Wilhelm Meyers Allé<br />
Høegh-Guldbergs Gade<br />
1611<br />
Fredrik Nielsens Vej<br />
1610<br />
1612<br />
1614<br />
1613<br />
Tandlægeskolen<br />
Tåsingegade<br />
Nordre Ringgade<br />
JCVU<br />
Bartholins Allé<br />
Carl Holst-Knudsens Vej<br />
Vennelyst Boulevard<br />
Nørrebrogade<br />
01E<br />
Sygeplejevidenskab/Kollegium<br />
1633<br />
Pressens<br />
Uddannelsescenter<br />
1674<br />
1672<br />
1675<br />
1671<br />
1673<br />
Geologi<br />
1670<br />
Biologi / Fredagsbaren TM<br />
(bygn. 1220, lok. 111)<br />
Features: Billige Thy-pilsnere<br />
Randersvej<br />
Jens Chr. Skous Vej<br />
Trøjborgvej<br />
Århus<br />
Universitetshospital<br />
Peter<br />
Sabroes<br />
Gade<br />
Idéhistorie & filosofi / HIK aka. Hjerner i<br />
kar (lok. 515)<br />
Features: Tør, men dyb<br />
Medicin / Umbilicus aka. navlestreng<br />
(bygn. 1161, lok. 115)<br />
Features: Gratis udpumpning<br />
Psykologi / Café Kein Cortex<br />
(bygn. 1481, lok. 132)<br />
Features: Lots of ladies<br />
Den Sociale Højskole / Den Sociale<br />
(bygn.1483)<br />
Features: Rundbordshygge<br />
Nordisk / LeboNbar<br />
(bygn. 1451, lok. 515)<br />
Features: Ofte temafester<br />
Europæiske & Inter. Studie / ESIS<br />
(bygn. 1422, lok. 329)<br />
Features: Salg af pølsebrød<br />
Samfundsvidenskabelig / Fredagsbar<br />
(bygn. 1320, lok. Foyeren)<br />
Features: Campus’ største fredagsbar<br />
27 DELFINEN
Lars von Triers kontroversielle<br />
film Antichrist bliver til århusiansk<br />
teater til september.<br />
ORD | KASPER LUNDBERG<br />
Lad mig høre til at starte med, hvor er I overhovedet<br />
i processen?<br />
Ham: ”Vi er ved minus. Vi har ikke engang set<br />
manuskriptet endnu.”<br />
(lang pause, <strong>Delfinen</strong> kigger over på Anne Sofie<br />
Espersen, den anden skuespiller i Århus teaters<br />
kommende opsætning af ”Antichrist”).<br />
Men I skal til den første gennemlæsning om lidt. Hvad<br />
tænker I om det?<br />
Hende: ”Det ved jeg ikke. Vi aner ikke hvad der skal<br />
ske.”<br />
Den ovenstående udveksling er ikke nogen god<br />
start på et interview. Genlæs eventuelt og forestil<br />
dig, at du er den, der stiller spørgsmålene. På<br />
det tidspunkt har du en god lang time tilbage til<br />
interviewet. Og et kæmpe kamera med mikrofon<br />
i hovedet, styret af to überentusiastiske TV3journalister,<br />
der er ved at lave en serie om kendte<br />
mødre på arbejde.<br />
28 DELFINEN<br />
KULTUR | INTERVIEW<br />
Chaos Reigns på<br />
Aarhus Teater<br />
Du skulle have ventet<br />
<strong>Delfinen</strong> møder de to skuespillere fra Aarhus<br />
Teaters kommende opsætning af ”Antichrist”, lige<br />
inden den første gennemlæsning. Det vil åbenbart<br />
sige første gang Jacob Madsen Kvols og Anne<br />
Sofie Espersen mødes med instruktøren og læser<br />
manuskriptet i gennem.<br />
Jacob Madsen Kvols er i starten af trediverne<br />
og meget imødekommende. Han er hurtigst<br />
til at svare på de fleste af spørgsmålene, og jeg<br />
får fornemmelsen af, at han gerne vil sørge for,<br />
at interviewet glider let. Anne Sofie Espersen<br />
(ja, det er Lene Espersens søster) er bestemt og<br />
karismatisk. Hun svarer først og fremmest, hvis<br />
man tiltaler hende direkte, og lægger gerne<br />
armene på kors, efter hun har svaret.<br />
”Fie” kalder de hende på teatret. Måske for at få<br />
hende til at virke lidt mindre skræmmende. Hun<br />
kommer med kaffe, men det virker forkert. Som en<br />
general i uniform, der støvsuger.<br />
TV3-journalisterne var ikke klar med kameraerne,<br />
så Espersen må gå ud igen med kaffen og komme<br />
ind på ny. Det var en betingelse for at kunne lave<br />
interviewet, at TV3 kunne være med.<br />
”Bare lad som om I ikke har hilst endnu,” siger<br />
journalisterne.<br />
Efter vi har hilst på den rigtige filmede måde, er<br />
det første Espersen siger til mig:<br />
”Du skulle have ventet et par måneder med det<br />
her. Det ville give meget bedre mening.”<br />
Jeg synker en gang, smiler og nikker.<br />
”Det er jo meget sjovt at gøre det lidt anderledes<br />
end man plejer”, prøver jeg.<br />
Snedig hyldest til kvinden<br />
Efter en lidt pinlig stilhed, som <strong>Delfinen</strong> bruger på<br />
mentalt at slette alle de spørgsmål, der handler om<br />
manuskriptet, ender det med at blive Jacob, der<br />
starter interviewet.<br />
Ham: ”Jeg har faktisk lige set scenografien.”<br />
<strong>Delfinen</strong> takker ham i stilhed. Men bekymrer sig<br />
straks om at miste kontrollen over situationen.<br />
Ham: ”Det ser rigtig spændende ud. Det er et<br />
aflangt betonbasin fyldt med is, der smelter<br />
gennem forestillingen. Og så skal der vist være en<br />
glasvæg mellem os. Og en økse.”<br />
Hende: ”Fedt. Jeg elsker modstand. Så er der noget<br />
at arbejde med.”<br />
<strong>Delfinen</strong> begynder at føle sig til overs i<br />
interviewsituationen og beslutter sig for at komme<br />
på banen. TV3-journalisterne er allerede faldet hen<br />
i en sofa, tilsyneladende ramt af kedsomhed, men<br />
for høflige til at gå. Det beroliger <strong>Delfinen</strong>.<br />
Hvor mange gange har I set ”Antichrist” på film?<br />
Hende: ”En gang.”<br />
Ham: ”Jeg har også kun set den en gang. Fie<br />
lånte den til mig, men jeg skulle virkelig tage mig<br />
sammen, efter alt det man havde hørt om den.”<br />
At den er hypervoldelig og kvindehadsk?<br />
Hende: ”Det er den ikke.”<br />
Hvad er den ikke?<br />
Hende: ”Kvindehadsk. Det er snarere en hyldest til<br />
kvinden på Triers egen snedige måde.”<br />
Ham: ”Hvordan det?”<br />
Hende: ”Ulykken ender med at give hendes<br />
seksualitet skylden. Sidst i filmen er der et<br />
flashback til scenen, hvor barnet falder ud. Nu<br />
ser hun pludselig barnet falde ud, mens de har<br />
sex, men hun reagerer ikke, fordi hun er fortabt<br />
i sin egen nydelse. Det bliver en kommentar til<br />
dæmoniseringen af kvinden og hendes seksualitet.”<br />
Ham: ”Tænker du, at nydelsen er mere legal for<br />
manden?”<br />
Hende: ”Ja, det viser hvilke odds kvindens<br />
seksualitet er oppe imod.”<br />
Urban Cougar<br />
Er I bange for at blive påvirket af filmen?<br />
Ham: ”Det er noget med at se på teksten og ikke<br />
tænke for meget i filmen.”<br />
Hende: ”Jeg har den dybeste respekt for Willem<br />
Dafoe og Charlotte Gainsbourgs præstationer.<br />
Men det er jo et helt andet udtryk på film. Når<br />
jeg tænker på manden og kvinden i ”Antichrist”,<br />
tænker jeg på dem, men det bliver helt anderledes,
når vi kommer i gang. Så er man ikke i en<br />
forestillingsverden længere, så er man på gulvet.”<br />
Ham: ”Ja, så arbejder man bare og prøver ting af.”<br />
Hende: ”Jeg har aldrig haft et problem med at blive<br />
inspireret. Jeg kan godt skille tingene ad.”<br />
Jacob, jeg kommer til at tænke på at du jo er ret ung i<br />
forhold til… Defoe. I filmen. Hvordan vil du leve op til<br />
hans autoritet som garvet terapeut?<br />
Ham: ”Det har jeg også tænkt på. Det bliver jo<br />
unægteligt et.. noget anderledes forhold.”<br />
Hende: ”Det kan være, at jeg skal være sådan<br />
en urban cougar, der har scoret en ung lækker<br />
fyr. Hvem ved, det kan også være at det er<br />
pisseligegyldigt med alderen? Det kan være, at det<br />
er helt tilfældigt, hvilke skuespillere de har valgt:<br />
’Nå, ham den gamle og hende den unge kunne<br />
ikke, så bliver det bare Fie og Jacob’. Jeg ligner<br />
alligevel heller ikke en på 36.”<br />
Ham: ”Nej, 25! Jeg ligner til gengæld en på 36.”<br />
Hvad er teaterstykkets styrke i forhold til filmen”<br />
Antichrist”?<br />
Ham: ”Det intime. Det er meget fysisk at være i<br />
teatret. Det bliver noget andet at være inviteret<br />
ind til.”<br />
Hende: ”Det bliver meget mere mareridtsagtigt<br />
med mennesker af kød og blod. På film er der<br />
ligesom et lag, der ikke er der i teatret. En fælles<br />
Tilbuddet gælder 4,4 l popcorn til og med onsdag den 13. oktober 2010<br />
mod forevisning af gyldig biografbillet.<br />
puls med publikum. De kan jo række ud og røre<br />
ved os, hvis de skulle få lyst til det.”<br />
Skrækscenariet over dem alle<br />
Hvordan tror I, folk vil modtage forestillingen?<br />
Ham: ”Jeg tror, at folk kommer til at være meget<br />
kritiske.”<br />
Hende: ”Det bedste vil være hvis publikum kan<br />
abstrahere fra filmen. Da vi lavede ”Et dukkehjem”,<br />
og vi talte med journalister, blev vi altid spurgt:<br />
”Hvorfor skal man lave ’Et dukkehjem’ for<br />
hundredetyvende gang?” Så bare du nu ikke<br />
spørger om, hvorfor man skal lave Antichrist som<br />
teater!”<br />
Hvorfor skal man lave ”Antichrist” som teater?<br />
Hende: ”Fordi det er en universel historie om angst,<br />
sorg og natur.”<br />
Det lyder som noget, der kunne stå på tavlen i<br />
dansktimerne i 6. klasse.<br />
Hende: ”Jamen det er rigtigt. ”Antichrist” handler<br />
jo om det ultimativt værste. Skrækscenariet over<br />
dem alle.”<br />
Som er at miste sit barn?<br />
Ham: ”Ja. Jeg har selv to børn, og jeg gik længe,<br />
efter jeg havde set filmen, og tjekkede, at<br />
FÅ GRATIS POPCORN<br />
i BioCity og Metropol<br />
– de studerendes biografer i Århus<br />
Vi giver 15 kr. i studierabat hele ugen,<br />
mod forevisning af gyldigt studiekort.<br />
A ever denne kupon og få en 4,4 liter popcorn<br />
i BioCity eller Metropol i Århus.<br />
Bestil billetter på www.kino.dk eller tlf. 70 13 12 11<br />
Skt. Knuds Torv · Århus C<br />
vinduerne var lukket rigtigt.”<br />
<strong>Delfinen</strong> kommer i tanker om, at TV3journalisternes<br />
program skal handle om Espersens<br />
moderrolle og får en anelse. Ganske rigtigt er de<br />
vågnet op af snakken om børn, men de optager<br />
ikke. <strong>Delfinen</strong> får lyst til at blive filmet mere.<br />
Hvordan er det at skulle arbejde med en historie,<br />
der starter med, at et barn falder ud af vinduet, når<br />
man selv har børn?<br />
Hende: ”Det er den værste frygt overhovedet. Det,<br />
der sker når…”<br />
TV3-journalisterne bryder ind. Nej, det bliver de<br />
nødt til at have på video, det er superrelevant for<br />
deres program om moderskab og arbejde. Yes.<br />
<strong>Delfinen</strong> har TV3 snoet om sin lillefinger. Nu skal<br />
det bare lyde godt.<br />
Nu taler vi jo om en film, der har barnedød som<br />
udgangspunkt. Den første scene viser en barnekrop<br />
i ultraslow, der falder mod jorden til en arie fra G. F.<br />
Händels ”Rinaldo”. Med et sådant udgangspunkt, er<br />
det så ikke muligt, at…<br />
Journalisterne bryder ind igen og siger, at nu<br />
bliver det for langt, og før stillede jeg spørgsmålet<br />
så godt og kort, og det er jo også i min egen<br />
interesse, at jeg virker præcis, når nu det er til<br />
fjernsyn, og det lød noget i retning af: filmen<br />
Tordenskjoldsgade 21 · Århus N<br />
29 DELFINEN<br />
✂
starter med et barn der dør, og I har selv børn.<br />
<strong>Delfinen</strong> tænker, at det egentlig ikke er et<br />
spørgsmål.<br />
”Antichrist” starter med et barn der dør, og I har selv<br />
børn?<br />
Hende: ”Den altoverskyggende frygt forbundet<br />
med at få børn er, at man kan miste dem igen.<br />
Det kan man mærke, når man møder et værk som<br />
dette. Én ting er jo, om man gør det rigtige, og de<br />
skal i terapi alligevel, og man skal sige undskyld, og<br />
alt det der, men risikoen for at miste dem er…”<br />
Ham: ”Det er jo et helt lille liv, man pludselig har<br />
ansvaret for.”<br />
Hende: ”Men jeg tror, det bliver godt.”<br />
Hvad bliver godt?<br />
Hende: ”At finde ud af, at selv det værste, nytter det<br />
ikke at være bange for. Det er jo barnets død, der<br />
gør, at helvede bryder løs i historien, og det er jo<br />
et mareridt. Men det smukke er, at Trier lader det<br />
være så stort. Det er ikke interessant, alt det der<br />
sker i terapien. Det løser ingenting.”<br />
Ham: ”Manden prøver at få kontrol over situation,<br />
og får hende til at gå ind i sorgen. Han reagerer<br />
slet ikke selv, han projicerer bare det hele over på<br />
hende.”<br />
Hende: ”Hun trækker ham længere og længere ind<br />
i det, og han får advarslen fra dyrene om, at der er<br />
en, der skal dø. Men måske er det kontrollen og<br />
ordenen, der skal dø. Trangen til at forstå det hele.<br />
Chaos Reigns, ikke?”<br />
Ham: ”Der er så mange symboler, det er svært at<br />
finde ud af, hvad det helt skal betyde. Men det<br />
vigtigste er at finde ud af, at det ikke gør noget, at<br />
man ikke forstår det.”<br />
30 DELFINEN<br />
Anne Sofie Espersen<br />
Skal spille kvinden i ”Antichrist”.<br />
Har medvirket i en lang<br />
række spillefilm, serier og<br />
teateropsætninger. Senest<br />
Aarhus Teaters opsætning af ”Et<br />
dukkehjem”. Er ikke bange for<br />
noget.<br />
KULTUR | INTERVIEW<br />
Inden I går, vil jeg lige nå at spørge jer… Det er et lidt<br />
fjollet spørgsmål. Jeg ville lave sådan en minibiografi<br />
af jer hver til artiklen, og så tænkte jeg, at det kunne<br />
være sjovt, når nu Antichrist handler om frygt, hvis<br />
der stod, en eller anden fobi I har?<br />
Ham: ”Okay? Jamen, så er jeg måske en lille bitte<br />
smule højdeskræk.”<br />
Hende: ”Jeg er ikke bange for noget.”<br />
Trier-freak<br />
Et par timer efter gennemlæsningen mødes<br />
<strong>Delfinen</strong> med instruktøren på ”Antichrist”. Annika<br />
Silkeberg er en lille mørkhåret kvinde, der til at<br />
begynde med smiler mere, end hun taler.<br />
Hun kan ikke finde rundt på teatret, da hun lige<br />
er blevet ansat som husinstruktør, og vi bruger de<br />
første 5 minutter af den halve time til rådighed på<br />
at bevæge os fra etage til etage.<br />
<strong>Delfinen</strong> prøver at udnytte tiden:<br />
Hvordan gik gennemlæsningen?<br />
Hun trækker bare på skuldrene og smiler et<br />
besynderligt smil som viser sig at betyde ”Jeg har<br />
ikke sovet i tre døgn. Vær sød ikke at stille alt for<br />
åbne spørgsmål”. Efter at have brugt de næste fem<br />
minutter på at sidde fast i en lagerelevator finder<br />
vi en halvmørk foyer med en hård sofa, uden for de<br />
øverste publikumsrækker ved teatrets store scene.<br />
Silkeberg forklarer, at hun har været vågen de<br />
sidste tre døgn og arbejdet på manuskriptet til<br />
teaterstykket.<br />
”Det er jo vanvittigt. Jeg skal lave måske verdens<br />
bedste instruktørs måske bedste film som teater.”<br />
Hvad gør Trier til verdens bedste instruktør?<br />
”Hans fornemmelse for form. For hver film har han<br />
rykket grænserne for, hvad filmmediet kan. Men<br />
det er også noget personligt. Jeg har altid følt<br />
mig tæt forbundet til Trier. Jeg føler en lignende<br />
kønsmæssig dobbelthed hos ham som hos mig<br />
selv.”<br />
Kønsmæssig dobbelthed?<br />
”Ja, jeg opfatter Trier som en blanding mellem<br />
mand og kvinde, og sådan ser jeg også mig selv.<br />
Han er kontroversiel, og jeg har altid tænkt, at han<br />
ser sig selv i sine kvindelige figurer.”<br />
”Jeg prøver at forvirre dig”<br />
Betyder det så noget, at filmen er lavet af en mand og<br />
teaterstykket af en kvinde?<br />
”Kun at det bliver sværere at kaste den samme<br />
kritik efter mig, som er blevet kastet på ham.<br />
Jeg tænker på ”Antichrist” som en kamp mellem<br />
hovedpersonerne og inde i dem. Mellem noget<br />
sadistisk og noget masochistisk. De bliver besat af<br />
at straffe hinanden.”<br />
Jacob Madsen Kvols<br />
Skal spille manden i ”Antichrist”. Har<br />
været en del af Aarhus Teaters faste<br />
ensemble siden han blev uddannet fra<br />
Skuespillerskolen i 2007. Har senest<br />
medvirket i opsætningerne ”Noras<br />
sønner” og ”Bob Dylan teaterkoncert”.<br />
Er en lille smule højdeskræk.<br />
Er det da noget kønsspecifikt, det masochistiske og<br />
det sadistiske?<br />
”Nej? Hvorfor skulle det være det?”<br />
Øh, det ved jeg ikke, jeg prøver bare at forstå,<br />
hvad du siger. Jeg spurgte ind til det, du sagde om<br />
kønsmæssig dobbelthed, og så gik du selv over til<br />
at snakke om sadisme og masochisme?<br />
”Haha, jeg prøver at forvirre dig, så du ikke kan<br />
bruge svarene!”<br />
Det var da ikke så pænt. Men det har ikke med køn at<br />
gøre så?<br />
”Allerlængst ude har det måske nok. Volden i<br />
historien er jo motiveret af, at hun hader både hans<br />
køn og sit eget køn så meget, at hun forvrænger sit<br />
eget minde om barnets død.”<br />
Er det så kernespørgsmålet i filmen? Hvilket flashback<br />
der er det gældende. Om hun så barnet falde ud eller<br />
ej?<br />
”Nej, det kan man ikke sige. Det er jo i<br />
virkeligheden ikke så vigtigt. Trier er jo smart. Han<br />
laver altid et eller andet trick i sine film, som alle<br />
snakker om. I ”Dogville” var det kridtstregerne, i<br />
”Antichrist” er det måske spørgsmålet om, hvorvidt<br />
hun har set barnet falde ud eller ej. Trier laver en<br />
afledning, så alle kigger et sted hen, så han kan<br />
være i fred med sit arbejde i et andet hjørne.”<br />
En ræv du ikke kan grine af<br />
Hvad er kernespørgsmålet for dig i forhold til<br />
teaterversionen?
”En del af det er et formmæssigt spørgsmål. Det er en<br />
mulighed for at undersøge teatret for dets styrker og<br />
svagheder i forhold til filmen. Det er også noget af det<br />
interessante i forhold til, at det er så ny en film, at man<br />
vil kunne huske den, når man ser teaterstykket.”<br />
Hvad bliver så den største forandring fra film til teater?<br />
”At vi kun er i et rum. Vi skal udnytte det som teatret<br />
kan, det at være her og nu. I princippet kan man røre<br />
skuespillerne, hvis man vil, og man kan ikke lige gå ud<br />
og hente popcorn. I film vælger man ligesom, om man<br />
vil være sammen med dem på lærredet. I teatret er<br />
man sammen.”<br />
For mig at se er den største udfordring, at meget af det<br />
særlige ved ”Antichrist” er specifikt filmisk. Horror er jo<br />
især en filmgenre og mange af de ting, der har gjort<br />
størst indtryk på folk, er meget filmiske. Jeg tænker<br />
især på de blodige special effects, babyen der falder i<br />
ultra-slowmotion og ræven, der taler. Hvordan vil du<br />
forløse alle de filmelementer i en teaterversion?<br />
”Ved ikke at lave dem.”<br />
Det var et meget kort svar til et langt spørgsmål. Kan du<br />
ikke sige noget mere?<br />
”Okay, der kommer en ræv, der taler. Men denne her<br />
kan du ikke grine af.”<br />
Kan du sige noget mere om ræven?<br />
”Nej. Jeg er nødt til at prøve mig frem først for at finde<br />
ud af, om jeg har ret.”<br />
Tænker du nogensinde på, at det måske er lidt af en<br />
satsning at vælge ”Antichrist” som det første stykke at<br />
instruere på Aarhus Teater?<br />
”Selvfølgelig. Hele tiden. Jeg er rædselsslagen. Jeg har<br />
ikke sovet de sidste tre nætter, fordi jeg bare har siddet<br />
med manuskriptet og skrevet og skrevet og tænkt og<br />
tænkt.”<br />
Apropos rædselsslagen. Har du så en eller anden fobi?<br />
”Jeg ekstremt bange for alt. Jeg er bange hele tiden.<br />
Jeg kigger mig konstant over skulderen.”<br />
Hvad er du bange for lige nu?<br />
”At jeg kommer for sent til mit næste møde, og at de<br />
andre bliver sure.”<br />
Annika Silkeberg forsvinder og efterlader <strong>Delfinen</strong> en<br />
anelse tænksom. Måske blev artiklen noget rod. Kaos,<br />
nærmest.<br />
Det havde været rart med en ræv til at advare <strong>Delfinen</strong>.<br />
Antichrist har premiere på Aarhus Teater 17. september<br />
Træt<br />
af pasta og<br />
keTchup?<br />
Få 2<br />
billetter til<br />
biografen!<br />
- så kom ind til os!<br />
Book et møde og hør<br />
hvad vi kan gøre for<br />
dig og din økonomi.<br />
Vi kvitterer med to<br />
biografbilletter.<br />
Find din afdeling på<br />
sparkron.dk/uddannelse<br />
31 DELFINEN
32 DELFINEN<br />
KULTUR | ANMELDELSER<br />
BØGER TEATER<br />
Louise Bach: Standpunkt<br />
Forlaget Nulpunkt, 2010, 198 sider.<br />
Louise Bach rammer plet i sit portræt af den<br />
senmoderne provins med en uundværlig<br />
detaljerigdom, der tager udgangspunkt i<br />
ungdommens kaotiske rus og de håbløse drømme,<br />
men fremstillingen mangler at tage hånd om<br />
læserens empati med protagonisten.<br />
Louise Bach har sammen med Kaare Bergh<br />
tidligere udgivet en desværre glemt men smukt<br />
medrivende digtsamling Emergen fra 2007,<br />
som samler på så stærke stemningsbilleder, at<br />
læseren føler sig ganske lille i forhold til. Louise<br />
Bach har forladt det patosfyldte stemningsunivers<br />
i ungdomsromanen Standpunkt, om end<br />
Bachs poetiske stemme dukker op glimtvis. I<br />
ungdomsromanen Standpunkt følger læseren en<br />
ung kvinde, Luna, som flygter fra mindet om sin<br />
afdøde mor. Hun flytter væk fra sin forsørger, Britta,<br />
og ind på Randers Kollegiegård, hvor hun svælger<br />
i andre skæve eksistenser, som på sin vis både<br />
skaber og destruerer hende.<br />
Luna er en typisk opmærksomhedskrævende<br />
ung kvinde, der føler sig utilpas i verdenen,<br />
maskerer sig i vredt tøj og og vred make-up. Hun<br />
stræber efter at være atypisk men kan ikke undgå<br />
at blive til sin egen kliché. Og det er netop her,<br />
at læserens mangel for empati for karakteren<br />
Luna tager sin spæde begyndelse. Det er næsten<br />
umuligt at følge Lunas tanker og handlinger, og<br />
der er ingen medfølelse i selv de scener, hvor<br />
Bach forsøger at fremstille en skrøbelig lille pige,<br />
der kaster sig magtesløst ud i ensomheden, hvor<br />
selvmordstanker konstant er på dagsordenen,<br />
samtidig med at fremstillingen hensynsløst<br />
springer ud og ind af karakteren Luna.<br />
På trods af en usammenhængende<br />
karakterskabelse, er ”Standpunkt” ikke uværdig at<br />
notere ned. Bogens forlag reklamerer romanen for<br />
at være særligt relevant i forhold til det klassiske<br />
klasseskel med fokus på underklassen og dens<br />
betingelser i Danmark, men bogens skinnende<br />
perler er snarere Louise Bachs fremstilling<br />
af ungdomsgenerationens ublu for sproget,<br />
nostalgien og den underliggende besættelse af<br />
tøj, make-up, bestemt musiksmag, drenge og<br />
sex. Det tidstypiske i bogen er detaljerigt og fint<br />
frembragt for læseren, men man efterlades med en<br />
ligegyldig følelse over for den stærkt narcissistiske<br />
protagonist. Bogen er en ophobning af ensomhed,<br />
som bliver udskudt på alle tænkelige måder, og det<br />
bliver kedeligt i længden.<br />
Gitte Van Le<br />
Teaterkoncert Bob Dylan<br />
Aarhus Teater 20. august – 11. September<br />
Med premiere d.12. maj 2010 løb Nicolaj<br />
Cederholms fortolkning af et nøje sangvalg fra Bob<br />
Dylans lyriske univers af stablen. Med hjælp fra et<br />
dygtigt orkester, de medvirkende på scenen og<br />
musikalsk arrangement af brødrene Jens og Peter<br />
Hellemann.<br />
Et forstørret dukkehus ridser rammerne op<br />
for en forestilling, der undervejs rummer alle<br />
Dylans ånder. Den politiske, den poetiske, den<br />
kærlige, den krigeriske. Det hele gjort med en<br />
stemningsfuld, dramatisk og til tider alvorlig<br />
scenografi, der ved hjælp af belysning, kostumer<br />
og koreografi fuldender universet og får lyrikken<br />
til at fremstå tydelig og respektfuld overfor<br />
kunstneren selv.<br />
Med en besætning bestående af bl.a. den kække<br />
og scenevante Ole Testrup var forestillingen på<br />
forhånd sikret en vellidt modtagelse af de folkelige<br />
teatergængere. Og ja, han er charmerende og<br />
dygtig, selv når han synger. En anden folkelig<br />
skikkelse, der dog fik undertegnede til at krumme<br />
tæer, var den Meatloaf-inspirerede Bjørn Fjæstad<br />
fra teaterrockbandet Baal. Hans stil er storladen og<br />
dyster, men manden manglede kant i forhold til<br />
resten af holdet.<br />
Ulla Henningsen var heller ikke til at tage fejl af –<br />
en teatralsk Patti Smith med et stort bagkatalog i<br />
teaterverdenen. Forestillingens sensuelle afdeling,<br />
som var styret af Liv Lykke og Claus Hempler, gav<br />
hele forestilling en moderne nutidig feel, med<br />
Hemplers cool cat-attitude og overlegende talent<br />
og Lykkes lillepigede, til tider krukkede, men dog<br />
insisterende og prangende stemme.<br />
Forestillingen er montageopdelt i små historier,
hvilket giver god plads og opmærksomhed til<br />
hver sang. Teaterkoncerten bærer præg af en stor<br />
professionalisme og forståelse for Dylans univers,<br />
hvilket både arrangementerne og fremførelserne<br />
fremviser, og der er derfor ikke brug for den<br />
sammenhængende historie, som man kender fra<br />
det mere episke teater.<br />
Ann Line Thode<br />
Christopher Nolan: Inception<br />
Biocity og CinemaxX<br />
Inception er en af den slags film, man på forhånd<br />
tilgiver hvad som helst, fordi den er klogere end<br />
en selv.<br />
I første scene vasker Leonardo DiCaprios karak-<br />
ter op på en strand, og der bliver hurtigt klippet<br />
videre til en sær snurretop og en gammel asiatisk<br />
udseende mand, der formulerer sig yderst mystisk<br />
angående tid og rum. På det tidspunkt har seeren<br />
indset, at de næste godt to timer kommer til at gå<br />
med at holde tungen lige i munden.<br />
Problemet er, at det til sidst betaler sig at holde<br />
tungen lige i munden. Af en film om drømme<br />
at være, giver alle filmens elementer lidt for god<br />
mening. Om end først til sidst, selvfølgelig.<br />
DiCaprio spiller Dominic Cobb, en falleret såkaldt<br />
extractor, der ved hjælp af hemmelig teknologi<br />
kan bevæge sig ind i folks drømme og stjæle<br />
oplysninger. Han bliver hyret til et sidste job, der er<br />
farligere og sværere end noget, nogen nogensinde<br />
har gjort for nogen.<br />
Det meste af filmen udspiller sig derefter som<br />
en heist-movie – i drømmeterræn. Det giver<br />
anledning til en del hjernevridende effekter - byer<br />
der kan vendes på hovedet, vægtløse nævekampe<br />
og drømme inden i drømme med forskellige<br />
tidsforløb.<br />
Christopher Nolans film er desværre ikke det<br />
søvnfilosofiske mindfuck, man kunne have håbet<br />
FILM<br />
på, fordi alt så manisk skal gå op og give mening.<br />
Filmmæssigt er klipningen og kamerakontrollen<br />
velkendt og tryg, og logikken på drømmeniveau<br />
er… almindelig.<br />
Nok er film den kunstform, der i sig selv minder<br />
mest om vores drømme, men filmen fortaber sig<br />
ind i mellem i gumpetunge forklarende replikker<br />
og halvkedelige actionscener, der antyder, at alle<br />
James Bond-film må foregå i det dybeste lag af<br />
vores kollektivt underbevidste. Inception bliver<br />
drømmefilm på actionpræmisser og ikke omvendt.<br />
Men det er tilgivet på forhånd. Inception er en<br />
goddamn sexet actionfilm, selv hvis den ikke er så<br />
meget andet.<br />
Kasper Lundberg<br />
33 DELFINEN
MUSIK<br />
Allo Darlin’: Allo Darlin’<br />
Fortuna Pop Records<br />
Allo Darlin’s debutalbum er en appetitlig<br />
omgang indiepop med ukulelestrejf og en<br />
sødme og uskyldighed, der med et glimt i<br />
øjet gennemtrænger både lydbilledet og<br />
tekstuniverset. Der citeres Johnny Cash over<br />
køkkenvasken på ”Heartbeat Chili”, Cindy Lauper<br />
lurer i baggrunden på My Heart Is A Drummer, og<br />
Woody Allen og Ingmar Bergman trækkes ind fra<br />
sidelinjen i et forsøg på at finde ud af, hvordan<br />
parforhold fungerer på ”Woody Allen” – med<br />
delkonklusionen ”though (...) sometimes it gets<br />
bad, it never gets Bergman-bad”. Heldigvis!<br />
Albummet lægger ud med up-tempo duetten<br />
”Dreaming”, der klart indikerer tonen for resten<br />
af albummet. Det er melankolsk-nostalgisk lykke,<br />
der kredser om verden og kærligheden, som med<br />
ældre briller synes mere enkel, men i situationen<br />
var det største og mest komplicerede. Herefter<br />
følger den feststemte ”The Polaroid Song”, der med<br />
glad guitar sender kroppen – stykke for stykke<br />
– på rytmetogt. Det samme gør sig gældende<br />
på ”Kiss Your Lips”, hvor det indledningsvist<br />
spinkle lydbillede folder en smittende og<br />
glædesfremkaldende popsang ud – endda med et<br />
moment af fællessang og Ba-bah-kor.<br />
Allo Darlin’ skifter albummet igennem mellem<br />
de mere festlige, nostalgisk-glade sange og de<br />
fine ballader på ganske elegant vis. ”Heartbeat<br />
Chili” er en fin lille nedbarberet kærlighedssang<br />
med hakkede løg, der hurtigt charmerer sig ind på<br />
lytteren. Den mere æteriske ”Let’s Go Swimming”<br />
lyder som den perfekte sommeraften, man havde<br />
for fem år siden og stadig tænker afsavnslykkeligt<br />
på. Nummeret skiller sig ud fra de øvrige sange i<br />
34 DELFINEN<br />
KULTUR | ANMELDELSER<br />
kraft af, at den på intet tidspunkt tilkendegiver den<br />
underspillede flabethed, der ellers kendertegner<br />
det meste af Allo Darlin’. Ikke desto mindre formår<br />
bandet ubesværet at lade den glide over i den<br />
Cindy Lauperesque ”My Heart Is A Drummer”,<br />
som sætter et fint punktum for albummets mere<br />
uptempo del. Outroen ”What Will Be Will Be”<br />
ligger på et jævnt niveau i forhold til albummet og<br />
runder det af med et let smilende og melankolsk<br />
hjertesuk.<br />
Der er charme fra a til å på Allo Darlin’s debut,<br />
der ikke prøver at gøre sig til andet end, den er: en<br />
charmerende indiepopplade. Der holdes generelt<br />
et højt niveau på den melodiøse front. Der er ingen<br />
uudgrundelige dybder, men den skævtsmilende<br />
uskyldighed, nostalgimelankoli og glæde har så<br />
absolut sin udgivelsesberettigelse.<br />
Vibe Kiil<br />
Arcade Fire: The Suburbs<br />
Universal<br />
De fleste af os kender forstæderne. Et dødkedeligt,<br />
jantelovspræget land hvor drømme og kreativitet<br />
kvæles af borgerlige forventninger og forpligtelser.<br />
I dette miljø er mange af os vokset op – det gælder<br />
også medlemmerne i Arcade Fire. På septettens<br />
tredje album er de pubertære forstadsoplevelser<br />
den overordnede ramme. Og selvom Arcade Fire<br />
med The Suburbs er gået nye og uventede veje rent<br />
musikalsk, så er pladen en helstøbt og indtagende<br />
sag.<br />
Den barokke og storladne lyd, der var<br />
kendetegnende for Arcade Fires forrige album,<br />
Neon Bible, er på The Suburbs erstattet af en mere<br />
poppet, amerikaniseret lyd. Orglet spiller en<br />
mindre rolle end tidligere, mens guitaren har fået<br />
en mere dominerende plads. Numre som ”The<br />
Suburbs” og ”Ready to Start” minder eksempelvis<br />
om indie-navne som Belle and Sebastian og<br />
Phoenix.<br />
Arcade Fire har selv udtalt, at de var stærkt<br />
inspireret af Depeche Mode i udfærdigelsen af<br />
deres nye album. Det kan høres på nummeret<br />
”Sprawl II (Mountains Beyond Mountains)”, som<br />
er en vellykket øvelse udi synth-poppen. Og<br />
selvom albummet trækker i mange forskellige<br />
stilistiske retninger, danner det alligevel en helhed.<br />
En helhed bundet sammen af den konceptuelle<br />
ramme.<br />
Fortællingerne fra forstæderne er dragende.<br />
Arcade Fire tager os med tilbage til pubertetens<br />
gyldne korridorer - en både smertefuld og
glædesfyldt rejse tilbage til en tid der var helt<br />
anderledes. På sin vis fortsættes temaet fra<br />
Neon Bible blot med den forskel, at utrygheden<br />
og bekymringen for fremtiden er erstattet af<br />
et tilbageskuende blik, der fungerer som en<br />
bekymret kommentar til nutiden.<br />
På trods af de nye musikalske udskejelser, lyder<br />
The Suburbs umiskendeligt som Arcade Fire. Win<br />
Butlers distinkte vokal klæder smukt de forskellige<br />
genrer, der er i brug, og den store variation på<br />
pladen skaber et mere lyttervenligt og paradoksalt<br />
nok også mere langtidsholdbart album.<br />
Jeppe Knudsen<br />
Det Ny Clarté nr. 14<br />
Tidsskrift, juni 2010, 50 kr. i løssalg<br />
Tidsskriftet Det Ny Clarté har siden 2006 hævdet at<br />
give sine læsere et indblik i, hvad der sker på det,<br />
redaktionen selv kalder ”den tænkende venstrefløj”.<br />
Det er i bedste fald lykkedes med noget varierende<br />
held. Det største problem har utvivlsomt været,<br />
at bladet, foruden indsigtsfulde bidrag fra danske<br />
og udenlandske akademikere mv., også har lagt<br />
spalteplads til nogle af de mest reaktionære<br />
elementer på den danske venstrefløj – først og<br />
fremmest i skikkelse af folk fra det stalinistiske<br />
lilleputparti Arbejderpartiet Kommunisterne, som<br />
i øvrigt stadig har en repræsentant i redaktionen.<br />
Selvom det ikke i praksis har ført til sidelange<br />
besyngelser af Sovjetkommunismen, burde man<br />
ærligt talt overveje sine sengekammerater bedre,<br />
hvis det med en tænksom venstrefløj skal tages<br />
for pålydende. I den mere prosaiske ende har<br />
tidsskriftet længe været skæmmet af en ikkeeksisterende<br />
korrekturlæsning og et sløset layout.<br />
Heldigvis har man inviteret en bedre layouter (og<br />
øjensynligt ditto korrekturlæser) om bord i nr. 14,<br />
der på mange måder er et fint nummer. Temaet<br />
er ’økonomi’, og de tre temaartikler må nok siges<br />
at være af svingende kvalitet, om end de hver<br />
især er momentvist interessante. Karen Helveg<br />
Petersens artikel om ”Venstrefløjens politiske<br />
økonomi i krisens anden fase” giver en god<br />
beskrivelse af eurosamarbejdets genvordigheder,<br />
men burde have været gjort mere pædagogisk i<br />
redigeringsfasen – den forudsætter et ganske godt<br />
kendskab til makroøkonomisk lingo hos sin læser,<br />
som selv mange universitetsstuderende næppe<br />
kan honorere. Omvendt emmer Andrew Gavin<br />
Marshells artikel om ”middelklassens forarmelse”<br />
TIDSSKRIFT<br />
med sin arbejderistiske kradsbørstighed ikke<br />
af økonomisk dybde. Den økonomiske krise<br />
udlægges som ”klassekrigsførelse” (bl.a. bakket op<br />
af et spinkelt citat fra milliardæren Warren Buffet<br />
fra 2006 – dvs. før finanskrisen), hvorved en global<br />
”superklasse” forsøger at udrydde middelklassen.<br />
Ét er dog at anmærke det forrykte i, at krisens<br />
hovedmænd hastigt reddes af staterne, mens<br />
sociale ydelser, pensionsalder etc. beskæres; noget<br />
andet er at hævde, at krisen er et intenderet udslag<br />
af superklassens kamp for mere ulighed, som<br />
Marshell indikerer. Ser man på Lehman Brothers<br />
- den store finanskoncern, som den amerikanske<br />
stat lod falde - har de onde kapitalister i givet<br />
fald løbet en vis risiko. Artiklen påpeger rigtigt,<br />
at de udviklede lande risikerer at blive underlagt<br />
økonomiske saneringsprogrammer, der minder om<br />
dem, IMF har trumfet igennem i udviklingslandene;<br />
men da politik i Marshells optik kun er en funktion<br />
af kapitalen, bliver analysen konspiratorisk.<br />
Til nummerets mest interessante indslag<br />
hører en artikel om det sydafrikanske politis<br />
institutionaliserede brug af vold og et interview<br />
om FBIs mord på Black Panther-lederen<br />
Fred Hampton. Desuden leverer den altid<br />
læseværdige Gert Sørensen, lektor i romansk, en<br />
situationsbeskrivelse af Italiens politiske misere,<br />
som dog med fordel kunne være længere. Det Ny<br />
Clarté nr. 14 er som vanligt en blandet landhandel,<br />
men denne gang er der dog kommet lidt mere<br />
orden på hylderne.<br />
Niklas Steffensen Hessel<br />
35 DELFINEN
HVORFOR FLYGTE<br />
KULTUR OG UD I N<br />
Vi smider om os med vendinger, som inddrager begrebet ”kultur” og ”natur”, men hvad mener Hr. Jensen<br />
egentlig, når han bedyrer sin begejstring for et bestemt kulturområde eller en naturoplevelse? Det kan den<br />
tyske filosof Theodor Adorno måske give et svar på.<br />
ORD | GITTE VAN LE<br />
Hvad sker der med os i dezen-øjeblikke, hvor<br />
vi dvæler ved storslåede panoramabilleder af<br />
naturen? Hvorfor findes der unge, som stræber<br />
efter et green card til USA for at få lov til udleve<br />
Henry Thoreaus Walden-manifester fra 1854?<br />
Hvorfor overhovedet følge den gamle amerikaners<br />
drøm om oplysning og selvrefleksion i naturen, når<br />
filminstruktør Sean Penns dramafilmatisering Into<br />
the Wild tydeligt viser moralen: at det moderne<br />
36 DELFINEN<br />
KULTUR | ARTIKEL<br />
menneske ikke længere er skabt til at kunne leve<br />
det primitive liv i naturen, og det uanset hvor stor<br />
en vilje, der driver projektet.<br />
Henry Thoreaus Waldenhar bibel-status, når det<br />
gælder civilisationskritik, nostalgi og overlevelse i<br />
naturen. Ralph WaldoEmerson var Henry Thoreaus<br />
følgesvend i de transcendentalistiske idéer, men de<br />
to bliver ofte adskilt som henholdsvis teoretikeren<br />
og praktikeren, for mens Emerson prædikede<br />
om at transcendere hverdagen gennem naturen,<br />
bosatte Thoreau sig alene i en lille hytte ved<br />
Walden-sø, ind i naturen og væk fra mennesker<br />
og by. Thoreaus ”transcendens” gennem naturen<br />
varede i to år, før han vendte tilbage til Concord<br />
i Massachusetts . Formålet var ikke at tilbringe<br />
resten af livet i den vilde natur, men at oparbejde<br />
evnen til at reflektere over civilisationen udefra.<br />
Det kritiske spørgsmål er: hvad flygter vi fra? En<br />
halvglemt herre fra det højtflyvende intellektuelle<br />
parnas Theodor Adorno har isit murstensværk<br />
(som aldrig blev færdiggjort) Æstetisk Teorigivet<br />
et spidsformuleret bud på, hvad der sker med<br />
os individer, når vi vandrer ud i naturen for at<br />
dvæle ved det skønne i naturen, og hvorfor vi<br />
overhovedet gør det.<br />
Længslen efter det førkulturelle<br />
Adornotager udgangspunkt i kulturlandskabet<br />
som et eksempel på voresambivalente forhold<br />
til naturen. Kulturlandskabet repræsenterer for<br />
eksempel historiske monumenter som Ægyptens<br />
pyramider, bevarede landsbyer omringet af<br />
bjergkæder og lignende. Kulturlandskabet er<br />
menneskeskabt, men integrationen af naturen<br />
viser sig typisk ved, at man placerer sig i et<br />
’naturskønt’ område. Det særegne (æstetiske)<br />
ved kulturlandskaberne er, at de symboliserer<br />
erindringen om historie, der efterlader en nostalgi<br />
efter fortiden. Nostalgi er tæt forbundet med en<br />
længsel, og ifølge Adorno - og her kommer den<br />
interessante pointe - længes vi efter fortidens<br />
før-kulturelle tilstand. Adorno formulerer sin kritik<br />
som følgende:<br />
”Så længe det utilitaristisk forkrøblede fremskridt<br />
udøver sin vold mod jordens overflade, lader<br />
sansningen sig, trods alle beviser på det modsatte,<br />
ikke helt overbevise om at det tilbageliggende,<br />
det som lå før udviklingen, ikke var bedre og mere<br />
humant.”<br />
Fra filmen Into the Wild med EmileHirsch i<br />
hovedrollen. Filmen bygger på Christopher<br />
McCandless’ virkelige flugt fra civilisationen.
ER VI FRA<br />
NATUR?<br />
I det ovenstående citat indgår en kritik af det<br />
moderne samfund, som ifølge Adorno styres af<br />
kapitalismens maksimeringsprincip og alt, hvad<br />
der hører til. Nostalgien efter fortiden, når vi<br />
vandrer ud og sanser det naturskønne, er altså<br />
foranlediget af presset fra det moderne samfunds<br />
utilitarisme.<br />
Bevaringen af kulturlandskabet giver en slags<br />
tilfredsstillelse – en tilfredsstillelse af en længsel<br />
mod fortiden, hvor vi får lov til at sanse friheden<br />
udenfor civilisationen.<br />
Vi mennesker konstruerer altså billedet af en natur,<br />
der er ’ubundet af historien’, det vil sige, at tid og<br />
rum suspenderes, samtidig med at den virker fjern<br />
fra den samfundsmæssige virkelighed, som vi reelt<br />
befinder os i.<br />
Længslen efter en illusion<br />
Konstruktionen af det naturskønne bliver således<br />
en abstraktion fra virkeligheden, og ifølge<br />
Adorno bliver det altså længslen efter frihed,<br />
denherredømmefri tilstand. Adorno gør dog flere<br />
gange opmærksom på, at den herredømmefri<br />
tilstand, hvor friheden hersker, er en illusion og<br />
blot en forestilling. Det er netop vores afmagt<br />
over for det bestående kapitalistiske moderne<br />
samfund, som resulterer i en længsel efter vores<br />
’fortid’ i naturen. Umiddelbart ville man hævde, at<br />
natur og kultur var hinandens modsætninger, men<br />
kulturen (kultiveringsprocessen af mennesket)<br />
betyder også, at dén skønhed, som mennesket<br />
sanser i naturen, ikke kan ske uden kulturen<br />
som herre. Ønsket om at vende tilbage til det<br />
før-kulturelle landskab er ren forestilling, som<br />
bunder i menneskets begyndende kvalme af det<br />
presserende moderne samfund. Reelt har den<br />
førkulturelle tilstand, som vi forestiller det, aldrig<br />
eksisteret, for det virkelige førkulturelle truer<br />
menneskets egen eksistens.<br />
Det ambivalente forhold til naturen består<br />
i vores bevidsthed om, at vi er en del af det<br />
samfundsmæssige herredømme over naturen.<br />
Det er jo hele vores kultiveringsproces, som er<br />
nødvendig for menneskets overlevelse, men<br />
samtidig længes vi efter en herredømmefri<br />
tilstand, som vi forestilleros findes i naturen - dét,<br />
som vi kalder den skønne natur. <br />
Henry Thoreau (1817-<br />
1862), transcendentalist,<br />
samfundskritiker. Udgivet<br />
blandt andet essayet Civil<br />
Disobedience (1849) og<br />
bogen Walden (1854).<br />
På billedet ses Adorno forest til<br />
højre.<br />
Theodor Adorno (1903-1969)<br />
var med i den første generation<br />
af den kritiske Frankfurterskole.<br />
Har skrevet Oplysningens<br />
Dialektik – en fagmonument<br />
i kritisk teori – med Max<br />
Horkheimer. Frankfurterskolen<br />
er en betegnelse for retninger<br />
inden for nymarxistisk kultur-,<br />
sociologi-, og samfundsteori<br />
i det 20. århundrede. Kritisk<br />
teori er et centralt begreb for<br />
skolens samfundskritikere, som<br />
blandt andre inkluderede Max<br />
Horkheimer, Herbert Marcuse<br />
og Walter Benjamin.<br />
29. auGuSt & 20. SepteMBer<br />
BliXeN<br />
Storyteller Farm<br />
»i am a storyteller« Fortællerglæden sprudler i munden på<br />
rune Green og andre historiefortællere og dig?...BliXen er<br />
inspireret af det legendariske “the Moth Storytellers” i NY.<br />
Berømt og berygtet for deres politisk ukorrekte sangtekster<br />
og mageløse motown. kulørt underholdning for alle!<br />
31. auGuSt<br />
1. SepteMBer<br />
kulttegneserien ‘Jimmy Corrigan - the Smartest kid On<br />
earth’ oversat til musik. en unik koncertoplevelse med<br />
ung dansk kvartet, hvor musik og billeder smelter sammen.<br />
en af tidens hotteste amerikanske komikere. Yannis pappas<br />
har optrådt i en lang række amerikanske tv-shows, og<br />
hans elskede og kontroversielle karakter ”Mr. panos” er<br />
en blockbuster på internettet.<br />
Billetter: 8620 2699 // www.katapult.dk<br />
37 DELFINEN<br />
30. auGuSt<br />
SChwaNzeN<br />
SäNGer kNaBeN<br />
tONeN er pæN,<br />
MeN uterliG!<br />
the JiMMY COrriGaN<br />
live eXperieNCe<br />
2. - 3. SepteMBer<br />
YaNNiS<br />
pappaS<br />
StaNd up direkte<br />
Fra BrOOklYN NYC!
38 DELFINEN<br />
KULTUR | ARTIKEL<br />
FILMLAB AARHUS<br />
SMÅ FILM FINDER<br />
NYE VEJE<br />
Århus Festuge præsenterer Filmlab Aarhus – en filmfestival, der i<br />
år tager de første skridt i sin søgen efter nye historier i anderledes<br />
produktionsformer.<br />
ORD | METTE ENGELBRECHT ROHDE, KOMMUNIKATIONSMEDARBEJDER VED ÅRHUS FESTUGE<br />
Utraditionelle filmopskrifter bliver afprøvet, den<br />
nyeste teknologi anvendt og anderledes tilgange<br />
til finansiering og manuskriptforfatning bliver<br />
taget i brug, når Århus Festuge i samarbejde med<br />
dokumentarfilm-festivalen CPH:DOX introducerer<br />
den nye filmfestival Filmlab Aarhus. Filmlab<br />
Aarhus både kan og tør bevæge sig ud, hvor<br />
produktionsformer og tilskuere udfordres, og hvor<br />
det eksperimenterende og uforudsigelige skaber<br />
mulighed for helt enestående oplevelser.<br />
Med ønsket om at udfordre traditioner og<br />
forventninger præsenterer Filmlab Aarhus<br />
et program med bl.a. tankevækkende<br />
dokumentarfilm og eksperimenterende kortfilm.<br />
Historier fra Periferien<br />
Den danske filminstruktør Nikolaj Bendix Skyum<br />
Larsen har udstyret udvalgte unge fra Gellerup og<br />
Paris-forstaden Saint Denis med små flipkameraer<br />
og bedt dem optage historier fra deres hverdag i<br />
ghettoerne. Efterfølgende er optagelserne klippet<br />
sammen til to tankevækkende dokumentarfilm om<br />
livet set fra ghetto-beboernes øjne.<br />
Nye Århushistorier<br />
’Århushistorier’ er en serie af eksperimenterende<br />
kortfilm, som er optaget over 24 timer og benytter<br />
nykomponerede musikværker som poetiske<br />
filmmanuskripter. Under filmfestivalen vises fem<br />
ÅRHUS FESTUGE FINDER I ÅR STED FRA 27. AUG.-5. SEPT.<br />
helt nye film med musikere og instruktører som<br />
Band Ane, Rune T. Kidde, Anders Berthelsen, Jo<br />
Nesbø, Josh Rouse og Søren Kragh-Jacobsen,<br />
ligesom det er muligt at opleve de fem<br />
produktioner fra 2009.<br />
The Democratic Set<br />
Menneskets demokratiske ret til at blive set<br />
og hørt udforskes i ’The Democratic Set’ – et<br />
film- og teaterkoncept, hvor det australske<br />
teaterkompagni Back to Back Theatre med en<br />
trækasse som filmstudie og i samarbejde med<br />
udvalgte Festugegæster skaber en serie af<br />
korte teaterforestillinger. Efterfølgende klippes<br />
forestillingerne sammen til en kavalkade af små<br />
portrætter, og resultatet er en hidtil uset og<br />
opsigtsvækkende filmoplevelse, som vises løbende<br />
i Øst for Paradis’ foyerområde under filmfestivalen.<br />
DOX:LAB<br />
Under Filmlab Aarhus-festivalen kan du også<br />
opleve verdenspremieren på de første 12<br />
DOX:LAB-film, som præsenteres i samarbejde<br />
med den internationale kunstfestival My<br />
World IMAGES. DOX:LAB et internationalt<br />
talentudviklingsprogram, hvor 12 instruktører fra<br />
en række udviklingslande er sat sammen med 12<br />
nordiske kolleger for at producere de 12 film, som<br />
nu for første gang kan opleves under Festugen. <br />
FIND DET DETALJEREDE PROGRAM FOR FILMLAB AARHUS PÅ FILMLAB.DK<br />
FÅ OVERBLIK OVER FESTUGENS MANGE ARRANGEMENTER PÅ AARHUS FESTUGE.DK<br />
KUNSTBIOGRAFEN ØST FOR PARADIS UDGØR RAMMERNE FOR<br />
ÅRHUS FESTUGES FILM FESTIVAL, SOM VARER FRA DEN 30. AUGUST-1. SEPTEMBER.
KULTURKALENDEREN_SEPTEMBER 2010<br />
ELUSIVE RETURN TO IMAGES, fotoudstilling<br />
Kunstneren Nata Pirskalava (Georgien) præsenterer billeder, som forsøger at undgå vores forudfattede<br />
holdninger ved at kunne tale for sig selv. Hvordan sådan et projekt kan realiseres kan besigtiges på et af<br />
Skandinaviens ældste fotogallerier, Galleri Image. Fernisering finder sted fredag d. 27. august, og seminar<br />
d. 28. august kl. 14: Diskussion med kunstneren Nata Pirskalava, kurator og direktør for Raw Material<br />
Company, Koyo Kouoh (Senegal) samt kurator Charlotte Bagger Brandt (Danmark).<br />
Gratis. Galleri Image, Vestergade 29, Århus, fra. d. 27. august – 3. oktober.<br />
OMAR SOULEYMAN (Syrien), musik<br />
Syriens musiklegende gæster Århus igen efter en velbesøgt koncert sidste år i Danmark. Omar Souleyman<br />
har udgivet mere end 500 plader (!!), og forventes at give en koncert på Voxhalls nye internationale<br />
musikscene Atlas. Hans musik beskrives som ”hidsig pop over grove udskejelser parret med et gran<br />
af eftertænksomhed. Forvent ultimativ party-musik. Alt i alt en sjælden mulighed for et indblik i syrisk<br />
gadeplanspop når det er allerbedst”.<br />
Entré: 100 kr + gebyr, Atlas, d. 3. september kl. 21.<br />
DOX:LAB, film<br />
Under Aarhus Festuge afholder CPH:DOX og My World Images verdenspremieren på de første 12<br />
DOX:LAB film - resultatet af CPH:DOX’s internationale talentudviklingsprogram. 12 udvalgte film om<br />
udviklingslandene, se for eksempel “One Is The Loneliest Number…” - Instruktion: Gan Chao (Kina) og<br />
Anna María Helgadóttir (DK/Island),<br />
“Departure” - Instruktion: Mahasen Nasser El-Din (Palæstina) og Camilla Magid (DK)<br />
“Shot in Beirut” - Instruktion: Halim Sabbagh (Libanon) og Camilla Nilsson (DK).<br />
Gratis. Øst for paradis, mere info, se program på www.aarhusfestuge.dk, 27. august-5.septmber.<br />
ATEIME, TVIVL OG TRO – en studiekreds om Dostojevskij<br />
Studiekredsen forløber over 8 aftener fra kl. 19-21.30 og ledes af sognepræst Kirsten Bøggild og<br />
domprovst P.H. Bartholin. Der kræves ingen litterære eller teologiske eller filosofiske forudsætninger for at<br />
deltage. Tilmelding til Domkirkens kontor, e-mail aarhusdom.sogn@km.dk.<br />
Aarhus Domkirke, tilmelding Første gang 9. september.<br />
ANTIKVARISK BOGFEST<br />
Hør forfatteren Peter Laugesen læse op, Svend Aage Madsen tale om glæden ved at læse, Ib Johannesen<br />
fortælle om vampyrer, eller brug resten af dine feriepenge og gør et kup på billige bøger. Ridehuset holder<br />
10 års jubilæum for bogfesten i Aarhus.<br />
Ridehuset, weekenden 12.-14. september<br />
Supermen Of Malegaon, stillbillede af film,<br />
instrueret af den kendte indiske instruktør Shaikh<br />
Nasir, vises på Klostertorvet d. 1. september kl.<br />
18, se program på www.images.dk<br />
39 DELFINEN
40 DELFINEN<br />
KLIPPESTUDIE<br />
86 10 20 00<br />
Studierabat<br />
20%<br />
(ved visning af studiekort)<br />
SEBASTIAN<br />
P R O F E S S I O N A L<br />
®<br />
1 stk. 125,-<br />
3 stk. 250,-<br />
Thorvaldsensgade 28, 8000 Århus C<br />
Online booking på www.klippestudie.dk<br />
Stakbogladen sæl<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
bøgerne til dit<br />
bøger om stud<br />
ordbøger<br />
læsestativer<br />
skønlitteratur<br />
paperbacks<br />
sprogkurser<br />
studiekalender<br />
brevordnere o<br />
registre og fan<br />
elastikmapper<br />
standardblokk<br />
kollegieblokke<br />
skriveredskabe<br />
hulapparater o<br />
lommeregnere<br />
blækpatroner<br />
printerpapir<br />
I Stakbogladen ka<br />
•<br />
•<br />
•<br />
kopiere dine o<br />
få indbundet d<br />
blive udsat for<br />
stakbo
www.stakbogladen.com<br />
www.stakbogladen.com<br />
Studenternes Hus, Ndr. Ringgade 3, 8000 Århus C.<br />
Studenternes Hus, Ndr.<br />
tlf. 86128844<br />
Ringgade Studenternes 3,<br />
ell.<br />
8000<br />
86128744<br />
Århus C. Hus, Ndr.<br />
tlf. 86128844 ell. 86128744<br />
sælger bl.a. Stakbogladen sælger bl.a.<br />
Universitets-<br />
l dit studium<br />
Universitets-<br />
• bøgerne til dit studium<br />
I V Her E Rfinder S Idu Tos, forlaget<br />
E T<br />
studieteknik Uanset om du handler Vi glæder os til at 5177<br />
Studenternes I V Her E Rfinder S Idu Tos, forlaget<br />
E T 467<br />
• bøger om studieteknik<br />
442<br />
Uanset Hus<br />
466<br />
se dig! om du Stakladen handler Vi glæder os til at 5177<br />
Stu<br />
er<br />
i vores webshop eller<br />
Fredrikshus<br />
465 Hu<br />
• ordbøger<br />
430<br />
se dig!<br />
Stakladen<br />
445<br />
423<br />
N<br />
tur • læsestativer<br />
i vores webshop eller<br />
430 463<br />
vælger at besøge os i<br />
Administrationen 422 421<br />
462 S<br />
s<br />
420<br />
444 443 440<br />
423<br />
• skønlitteratur<br />
431<br />
452<br />
forretningen, vælger at besøge os i<br />
Administrationen<br />
Konferencecenter Teologi<br />
422<br />
461<br />
4<br />
441<br />
r • paperbacks<br />
420<br />
431<br />
Humaniora<br />
451<br />
ndere<br />
fratrækkes forretningen,<br />
Konfere<br />
415 410<br />
328<br />
• sprogkurser<br />
Statsbiblioteket<br />
413<br />
re og ringbind<br />
414 Aula<br />
326<br />
• studiekalendere<br />
fratrækkes<br />
415 410<br />
Antikmuseet<br />
411 327<br />
faneblade<br />
360<br />
412<br />
10%<br />
4<br />
Statsbiblioteket 325<br />
413<br />
• brevordnere og ringbind<br />
414<br />
343<br />
per<br />
194 3<br />
193<br />
350 Økonomi Antikmuseet<br />
2<br />
okke • registre og faneblade<br />
360<br />
4<br />
5<br />
342<br />
195 192<br />
324 323<br />
kke studierabat 10%<br />
4<br />
Jura 351<br />
• elastikmapper<br />
6 Kollegier<br />
194 3<br />
1<br />
340<br />
193<br />
333<br />
2<br />
196 191<br />
kaber • standardblokke på den anførte pris<br />
331 320 5<br />
341<br />
322<br />
197 190<br />
330<br />
195 192<br />
512<br />
er og hæftemaskiner • kollegieblokke studierabat<br />
Kemi<br />
Stats-<br />
10D<br />
321 6 Kollegier<br />
1<br />
ere<br />
581<br />
185<br />
kundskab<br />
196 191<br />
• skriveredskaber<br />
på den 513 510 anførte 511<br />
181 pris<br />
332<br />
197<br />
er<br />
Biofysik<br />
7<br />
190<br />
512<br />
• hulapparater og hæftemaskiner<br />
182<br />
313<br />
0<br />
ir<br />
514<br />
Kemi<br />
516<br />
Kollegier<br />
• lommeregnere<br />
180<br />
581<br />
8<br />
185<br />
515<br />
163<br />
513 510 312<br />
511<br />
181<br />
kan du • blækpatroner<br />
Biofysik<br />
182<br />
e opgaver i sort • eller printerpapir farve<br />
514 516<br />
Stakbogladen<br />
180<br />
et dine opgaver i spiralryg eller limryg<br />
515<br />
163<br />
t for de mest I fantastiske Stakbogladen tilbud på kan bøger du og papirvarer - din professionelle boghandel på universitetet<br />
• Stakbogladen kopiere dine opgaver - i din sort eller professionelle farve boghandel på<br />
ogladen • få indbundet books@stakbogladen.com dine opgaver i spiralryg eller naturfag Stakbogladen<br />
universitetet<br />
limryg<br />
naturfag@stakbogladen.com<br />
• blive udsat for de mest fantastiske tilbud på bøger og papirvarer - din professionelle boghand<br />
Vestre Ringgade<br />
av Wieds Vej Karl Verners Vej<br />
Niels Jensens Vej<br />
Ole Worm<br />
Langelandsgade<br />
Fredrik Nielsens Vej<br />
Victor A l b e c ks Vej<br />
www.stakb<br />
Tåsing egade<br />
Nordre Ringgade Nord<br />
stakbogladen books@stakbogladen.com naturfag naturfag@<br />
kr. 268,- kr. 98,- kr. 65,-<br />
naturfag naturfag@stakbogladen.com<br />
stakbogladen books@stakbogladen.com<br />
Vestre Ringgade<br />
av Wieds Vej Karl Verners Vej<br />
C arl Holst-Knudsen<br />
Randersvej<br />
Nørrebrogade<br />
Niels Jensens Vej<br />
Ole Worm<br />
Jens<br />
kr.198,- 41 DELFINEN<br />
Langelands<br />
Fredrik<br />
Victor A l b e c ks V
Nye medlemmer af AUS-familen<br />
Før sommerferien havde AUS den<br />
fornøjelse at byde velkommen til både en<br />
ny medlemsklub samt en ny<br />
samarbejdsklub. Det handler om<br />
henholdsvis Århus Universitets Ultimate<br />
og capoeira-foreningen Roda Cultural. Vi<br />
vil gerne her benytte chancen for at sige<br />
hjertelig velkommen til dem begge, og<br />
komme med en lille præsentation.<br />
Århus Universitets Ultimate<br />
Århus Universitets Ultimate har tidligere<br />
været samarbejdsklub i AUS, men er nu<br />
blevet optaget som medlemsklub.<br />
Har man tidligere været med til<br />
Universitetets Idrætsdag, har man sikkert<br />
stiftet bekendtskab med ultimatespillet, da<br />
foreningen flere gange har arrangeret en<br />
turnering ved denne lejlighed, men kender<br />
man ikke lige til sporten, kommer her en<br />
lille præsentation: Ultimatespillet er stadig<br />
en relativt lille sportsgren i Danmark, men<br />
er en meget stor sport på eksempelvis<br />
universiteterne i USA. Ultimate er en<br />
holdsport med henholdsvis 7 eller 5<br />
spillere på banen alt efter om der spilles<br />
udendørs eller indendørs. Ultimate har<br />
dermed to sæsoner og kan spilles året<br />
rundt. Det er et sjovt, tempofyldt og<br />
teknisk spil, hvor der spilles med en<br />
frisbee og scores ved at gribe bolden i et<br />
afmærket felt – nærmest som i amerikansk<br />
fodbold. Der holder ligheden dog også op,<br />
for ultimate er ikke en kontaktsport, og til<br />
forskel fra næsten alle andre sportsgrene i<br />
Danmark,<br />
42 DELFINEN<br />
er det spillerne selv der dømmer<br />
kampene. Der er altså ingen dommere –<br />
heller ikke på allerhøjeste plan. Dette<br />
betyder at fairplay og respekt for<br />
modstanderen er en meget vigtig del af<br />
ultimate.<br />
Udover at tilbyde en anderledes og fed<br />
sport for både begyndere og øvede, har<br />
Århus Universitets Ultimate også rigtigt<br />
meget at byde på udenfor banen. Klubben<br />
har et rigtigt godt socialt sammenhold,<br />
som blandt andet bliver plejet igennem<br />
gode fester og andre sociale arrangementer<br />
samt deltagelse i både danske og<br />
udenlandske turneringer.<br />
Lyder det som en sport for dig, så se<br />
foreningens hjemmeside<br />
www.aarhusultimate.dk for mere<br />
information og kontaktinfo<br />
Roda Cultural<br />
Lige før sommerferien blev<br />
capoeira-foreningen Roda Cultural optaget<br />
som samarbejdsklub i AUS. Capoeira<br />
kommer oprindeligt fra Brasilien, hvor det<br />
blev udviklet af afrikanske slaver og deres<br />
efterkommere. Det er en blanding af kamp,<br />
dans, akrobatik, musik og indeholder også<br />
en meget stort social aspekt. På den måde<br />
træner capoeira ikke bare hele kroppen og<br />
gør den smidigere, men gavner også det<br />
psykiske velbehag.<br />
Hvis du vil vide mere om Roda Cultural<br />
og capoeira, så se foreningens hjemmeside<br />
www.senzalaaarhus.eu ,<br />
eller kom forbi Idrætsdagen og mød dem<br />
personligt, se deres opvisninger og deltag<br />
i deres workshops. Det er også muligt at<br />
komme forbi og møde gruppen og deres<br />
dygtige instruktør, brasilianeren Jiló samt<br />
få en gratis prøvetime. Se hjemmesiden for<br />
nærmere information.<br />
Danmarks Største Fredagsbar og<br />
Idrætsdag<br />
Fredag d. 10. september afholder AUS<br />
og Studenterrådet igen Danmarks Største<br />
Fredagsbar og Idrætsdag i Uniparken.<br />
Dagen starter kl. 10 hvor alle AUS<br />
klubberne forvandler parken til et<br />
sportsmekka med mulighed for at<br />
deltage i forskellige turneringer og<br />
aktiviteter. Der er turneringer i fodbold,<br />
håndbold, streetbasket, volleyball, ultimate<br />
og bordfodbold. Derudover er der<br />
mulighed for at prøve kræfter med<br />
fægtning, roning, badminton, bridge,<br />
capoeira, karate, kenikan, jagt, skak,<br />
forskellige former for fitness og ikke<br />
mindst kajkagekast! Det er en super<br />
mulighed for at komme og få lidt sved på<br />
panden, møde de forskellige AUS klubber<br />
og hygge sig med sine medstuderende. I<br />
løbet af dagen vil der også være musik fra<br />
de to telte, og efter Idrætsdagens<br />
præmieoverrækkelse tager Fredagsbaren<br />
for alvor over med masser af livemusik og<br />
kolde øl. Kort sagt – det bliver en super<br />
fed dag i Uniparken! Se mere information<br />
og tilmeld jer turneringerne på vores<br />
hjemmeside www.aus.dk.<br />
Vi ses !
STUDENTERRÅDETS SIDER<br />
HVEM ER STUDENTERRÅDET?<br />
Studenterrådet er din organisation<br />
på Aarhus Universitet. Vi arbejder for<br />
at sikre de studerendes rettigheder<br />
og forbedre de studerendes vilkår på<br />
Aarhus Universitet og på landsplan.<br />
Studenterrådet er derfor dit talerør på<br />
universitetet og er repræsenteret på<br />
alle niveauer for at sikre størst mulig<br />
indflydelse for de studerende.<br />
Fra fagrådene på alle uddannelser,<br />
Studienævn og Akademisk Råd til<br />
Aarhus Universitets bestyrelse og<br />
Danske Studerendes Fællesråd, der<br />
arbejder for de studerendes vilkår på<br />
landsplan.<br />
Studenterrådet tilbyder derudover<br />
Danmarks Største Fredagsbar og<br />
Idrætsdag, kurser, retshjælp, studenterhåndbog,<br />
studiekalender og andre<br />
services, der er med til at hjælpe dig<br />
godt igennem din studietid.<br />
VELKOMMEN<br />
Sommerferien er ovre, og det er nu tid<br />
til at vende tilbage til virkeligheden. For<br />
nogen betyder det at vende tilbage til<br />
den kendte hverdag med forelæsninger<br />
og faglitteratur, mens den for andre er lig<br />
med en helt ny hverdag og et nyt liv som<br />
universitetsstuderende.<br />
Studenterrådet byder nye som gamle<br />
studerende velkommen til et ny semester<br />
på Aarhus Universitet.<br />
I den kommende tid støder du på Studenterrådet<br />
i flere forskellige sammenhænge.<br />
På vores studiemesse den 6. til 8. september<br />
kan du kigge forbi vores stand og<br />
få en snak om Studenterrådets arbejde<br />
og høre, hvordan du selv kan blive aktiv<br />
og gøre en forskel på dit studie. På messen<br />
kan du desuden møde virksomheder<br />
og frivillige organisationer, som står klar<br />
til at fortælle dig om deres studietilbud-<br />
og rabatter.<br />
Til Danmarks Største Fredagsbar og<br />
Idrætsdag den 10. september kan du<br />
møde Studenterrådet under festlige<br />
former. I universitetsparken kan du dagen<br />
lang lytte til musik, dyrke sport og drikke<br />
øl i selskab med dine medstuderende.<br />
Du har desuden mulighed for at møde<br />
Studenterrådet i en faglig og politisk<br />
sammenhæng ved at deltage i vores<br />
studiestartskursus, som henvender sig<br />
til alle studerende, som er interesserede<br />
i studenterpolitik og gerne vil høre om,<br />
hvordan man gør sin stemme gældende<br />
på universitetet.<br />
Vi håber, at du får et spændende semester,<br />
og vi glæder os til at møde dig!<br />
Mange hilsner<br />
Studenterrådet<br />
Ndr. Ringgade 3<br />
8000 Århus C<br />
Tlf.: 8942 5464<br />
Fax 8942 5474<br />
E-mail: sr@sr.au.dk<br />
Web: www.sr.au.dk<br />
Facebook.com/studenterraad<br />
Sekretariatet har åbent:<br />
Man-tors kl. 9-14.30<br />
Fredag kl. 9 -13<br />
43 DELFINEN
KAMPEN FOR INDFLYDELSE FORTSÆTTER<br />
Før sommerferien blev det besluttet, at Aarhus Universitet skal laves om. Omstruktureringen af universitetet<br />
var på Studenterrådets dagsorden hele foråret, og i dette semester fortsætter kampen for<br />
indflydelse på det fremtidige universitet.<br />
Af Louise Holm Thomsen<br />
I marts måned meddelte Aarhus Universitets<br />
rektor, Lauritz B. Holm-Nielsen, at<br />
universitetet skal laves om. Den såkaldte<br />
faglige udviklingsproces blev skudt i<br />
gang, uden at de studerende i første<br />
omgang blev inddraget i processen.<br />
”I Studenterrådet tog vi ændringsplanerne<br />
seriøst og gjorde semestret igennem<br />
alt, hvad der stod i vores magt for at<br />
få indflydelse på universitetets fremtidige<br />
struktur. ” fortæller Thea P. Frederiksen,<br />
som er formand for Studenterrådet.<br />
Studenterrådet skrev læserbreve og<br />
sørgede for, at den faglige udviklingsproces<br />
kom på dagsordenen i de lokale<br />
medier. Studenterrådet forsøgte desuden<br />
at gå i dialog med rektor og indkaldte<br />
ham til stormøde med de studerende.<br />
Studenterrådets indsats resulterede i, at<br />
de studerende fik tilkæmpet sig pladser<br />
i de nedsatte arbejdsgrupper og kunne<br />
dermed komme med inputs til, hvordan<br />
Aarhus Universitets fremtid skulle se ud.<br />
Protestdemonstration<br />
Studenterrådets hårde arbejde for at blive<br />
hørt mundede ud i en protestdemonstration<br />
på dagen, hvor Aarhus Universitets<br />
bestyrelse skulle bestemme den endelige<br />
plan for fremtidens universitet. Den 17.<br />
juni samledes en stor flok studerende<br />
om rundstykker, kaffe og taler og begav<br />
sig herefter sammen af sted til det åbne<br />
DEN FAGLIGE<br />
UDVIKLINGSPROCES<br />
Ledelsen på Aarhus Universitet meddelte i<br />
marts måned, at universitetet skal omstruktureres.<br />
Processen foregik henover foråret,<br />
hvor medarbejdere og enkelte studerende<br />
i arbejdsgrupper skulle komme med inputs<br />
til, hvordan den fremtidige struktur skulle<br />
være. En af Studenterrådets største bekymringer<br />
gik på, at sammenlægning af<br />
fakulteter og institutter vil medføre færre og<br />
større studienævn, som er det organ, hvor<br />
de studerende har størst indflydelse på deres<br />
studie. Den 17. juni besluttede Aarhus<br />
Universitets bestyrelse de overordnede<br />
linjer for den nye struktur. Universitetet skal<br />
bestå af fire hovedområder, men yderligere<br />
detaljer om for eksempel institut- og<br />
studienævnsstruktur skal først besluttes i<br />
dette semester. Den nye struktur træder i<br />
kraft i foråret 2011.<br />
44 DELFINEN<br />
Maria Juhler fra Statsrådet var en af de studerende, der inden selve protestdemonstrationen holdt tale på ”Den<br />
Gule Plads” ved Stakbogladen. Foto: Lea Laursen Pasgaard.<br />
bestyrelsesmøde med bannere med<br />
påskrevne tekster, som ikke var til at misforstå:<br />
Bevar vores kernefaglighed, Bevar<br />
vores studienævn.<br />
”Formålet med demonstrationen var at<br />
vise universitetets ledelse, at studerende<br />
vil høres, når man ændrer på noget, som<br />
har betydning for deres hverdag,” forklarer<br />
Thea P. Frederiksen.<br />
Studenterrådet var på forhånd var klar<br />
over, at den faglige udviklingsproces var<br />
et lukket punkt på dagsordenen og opfordrede<br />
dermed de studerende til at møde<br />
op og blive smidt ud igen.<br />
Arbejdet fortsætter<br />
På bestyrelsesmødet blev de overordnede<br />
linjer for den kommende universitetsstruktur<br />
slået fast, men mange detaljer<br />
rundt på de enkelte studier mangler<br />
stadig at komme på plads.<br />
”Den faglige udviklingsproces fortsætter<br />
i dette semester. Nu foregår kampen<br />
for indflydelse mere lokalt på de enkelte<br />
hovedområder, hvor studerende vil sætte<br />
deres præg på institutsammenlægninger<br />
og antallet af studienævn,” understreger<br />
Thea P. Frederiksen.<br />
Studenterrådet vil i dette semester<br />
stadig forsøge at få en finger med i spillet<br />
og kæmper centralt for bevarelsen af<br />
studienævn. Derudover vil Studenterrådet<br />
sørge for, at studerende inddrages<br />
i processerne rundt på de enkelte studier<br />
og vil støtte op om de lokale fagråds<br />
arbejde.<br />
”I forhold til at vi studerende i udgangspunktet<br />
ikke var nævnt, da processen<br />
blev skudt i gang, har vi alligevel formået<br />
at sætte vores aftryk på processen. Jeg<br />
er stolt af de studerendes indsats og<br />
håber, at vi i endnu højere grad får indflydelse<br />
fremover,” siger formanden.<br />
De studerende fra HUMrådet malede bannere med<br />
budskabet: ”Faglig udvikling eller tarvelig afvikling”, som<br />
de tog med til bestyrelsesmødet. Foto: Lea Laursen<br />
Pasgaard.
STUDENTERRÅDETS SIDER<br />
FRA BACKSTAGE TIL ON STAGE<br />
Anders Rask er studerende ved<br />
Aarhus Universitet og en af<br />
arrangørerne af sidste års Danmarks<br />
Største Fredagsbar og<br />
Idrætsdag.<br />
Siden da har han været en tur<br />
igennem P3’s talentudviklingskonkurrence<br />
Karrierekanonen, og<br />
ved dette års fredagsbar giver han<br />
koncert på den store scene.<br />
Af Lea Laursen Pasgaard<br />
Sidste år var han sceneansvarlig på Danmarks<br />
Største Fredagsbar- og Idrætdag.<br />
I år er hans rolle imidlertid en helt anden.<br />
Denne gang skal han på scenen for at<br />
give koncert.<br />
Anders Rask har spillet musik, siden<br />
han var otte år gammel, men det er først<br />
inden for de seneste tre år, at han er<br />
begyndt at skrive sange. Sidste sommer<br />
sendte han en af sine sange ind til Karrierekanonen<br />
på P3, som er en talentudviklingskonkurrence,<br />
der tidligere har skudt<br />
artister som Tue West, Rasmus Nøhr og<br />
Magtens Korridorer ud på det danske<br />
musikmarked.<br />
En blandt 800<br />
”Jeg besluttede mig for at indspille nogle<br />
sange og give den alt, hvad jeg havde.<br />
Jeg ville se, hvad det kunne ende med,<br />
for det er det, jeg brænder for,” fortæller<br />
Anders, som blev valgt ud mellem 800<br />
håbefulde bands og artister.<br />
Med nummeret ”Blessing in Desguise”<br />
tryllebandt den idrætsstuderende dommerpanelet,<br />
som præsenterede ham for<br />
lytterne med følgende mærkning: ”Med<br />
et vers, som man ikke kan andet end at<br />
forelske sig i, synger Anders Rask sig<br />
direkte ind! Og når man tænker, at nu kan<br />
verden ikke klare mere kærlighed, kaster<br />
han et fantastisk omkvæd på bordet i<br />
’Blessing In Desguise’. Dette nummer<br />
vinder eller knuser dit hjerte!”<br />
Selvom Anders ikke vandt konkurrencen<br />
men endte blandt de sidste 12<br />
finalister, ser den fremtidige musikkarriere<br />
lys ud. Han har været i kontakt med flere<br />
pladeselskaber, som har vist interesse<br />
for at udgive hans musik, og planen er<br />
da også, at der kommer en plade ud til<br />
efteråret.<br />
Anders er netop stoppet som driftsansvarlig<br />
hos Aarhus Universitets-Sport, og<br />
specialet i Idræt kommer også til at vente<br />
lidt, men han glæder sig meget til at spille<br />
Anders Rask, der læser Idræt ved Aarhus Universitet endte som en af de sidste 12 artister i året udgave af Karrierekanonen<br />
på P3. Han spiller til dette års udgave af Danmarks Største Fredagsbar og Idrætsdag.<br />
for sine medstuderende til Danmarks<br />
Største Fredagsbar og Idrætsdag den 10.<br />
september.<br />
Et udstillingsvindue<br />
”Da jeg blev spurgt, om jeg ville spille,<br />
tænkte jeg med det samme: Det skal<br />
jeg da bare! Det bliver sindssygt fedt, og<br />
efter jeg sagde ja, kom jeg til at tænke<br />
over, at det egentlig er ret stort for mig.<br />
Jeg kommer til at spille for en masse folk,<br />
jeg kender og for folk på min egen alder,<br />
så det er selvfølgelig et godt udstillingsvindue,”<br />
forklarer han.<br />
I øjeblikket er Anders i studiet for at<br />
skrive og indspille nye sange, som han<br />
glæder sig til blandt andet at præsentere<br />
til festen i universitetets baghave:<br />
”Jeg tager et bredt spektrum af sange<br />
med, så vi kommer hele følelsesregisteret<br />
igennem. Jeg har nogle sange, der<br />
brager mere ud over scenen end ’Blessing<br />
In Desguise’, som er mere stille og<br />
intens. Det bliver en koncert med nærvær<br />
og intensitet.”<br />
Hold dig opdateret om dagens program<br />
på www.storfredag.dk og på Studenterrådets<br />
hjemmeside www.sr.au.dk.<br />
Hvis du ønsker at smuglytte til Anders<br />
Rask, har du mulighed for at gøre det på<br />
www.myspace.com/andersrask, og du<br />
kan tilmelde dig idrætsdagens konkurrencer<br />
på Aarhus Universitets-Sports<br />
hjemmeside www.aus.dk.<br />
MUSIKPROGRAM<br />
Danmarks Største Fredagsbar og<br />
Idrætsdag 10. september<br />
Den store scene:<br />
Frokostjazz<br />
Anders Rask<br />
Pinboys<br />
Præmieoverrækkelse<br />
Megamix (90’er kopiband)<br />
The Floor Is Made of Lava<br />
Bikstok Sound<br />
Den lille scene:<br />
Resident DJs<br />
Green Lives<br />
Sting Cover<br />
Flødeklinikken<br />
Bang Bang Club<br />
Hvert år i september inviterer Studenterrådet<br />
i samarbejde med Aarhus Universitets-Sport<br />
(AUS) de studerende til en kæmpe festdag<br />
i universitetsparken med sport og musik.<br />
Arrangementet er gratis, og dagen begynder<br />
med forskellige sportsturneringer. Om<br />
eftermiddagen og aftenen er der musik på to<br />
forskellige scener. Studenterhus Århus har i<br />
år bidraget med musikken til den lille scene.<br />
45 DELFINEN
STUDENTERRÅDETS SIDER<br />
FAGRÅD FORMER FREMTIDEN<br />
Hvis du vil have indflydelse på alt fra studieordninger til universitetets fremtid, så er fagrådet noget<br />
for dig.<br />
Af Louise Holm Thomsen<br />
På langt de fleste studier på universitetet<br />
kan du finde et fagråd eller et fagudvalg.<br />
Fagråd består af studerende, som jævnligt<br />
mødes og har til opgave at sikre de<br />
studerendes rettigheder og præge studiemiljøet<br />
på de enkelte studier. Med andre<br />
ord er det dit lokale talerør. Fagråd sætter<br />
blandt andet deres præg på studieordninger<br />
og eksamensformer og er flere<br />
steder med i planlægningen af rusuge og<br />
fredagsbar.<br />
Fagrådene er Studenterrådets lokale<br />
organer på de enkelte studier. De enkelte<br />
fagråd kan sende repræsentanter til Fællesrådet,<br />
som er Studenterrådets øverste<br />
Selvom semestret først lige er gået i<br />
gang, er det ikke for tidligt at tænke på,<br />
hvordan du klarer dig godt igennem<br />
studieåret.<br />
I år har Studenterrådet en masse<br />
anderledes og spændende kurser på<br />
plakaten, der giver dig gode redskaber<br />
til din studietid – både på det faglige og<br />
det personlige plan.<br />
Undervisningen kombinerer oplæg,<br />
gruppe- og individuelle øvelser samt<br />
diskussion. Alle kurserne er selvfølgelig<br />
til studievenlige priser.<br />
I efterårssemestret har du mulighed for<br />
at tage følgende kurser:<br />
Perfektionstrang og utilstrækkelighedsfølelse?<br />
Tirsdag d. 28/9<br />
Tirsdag d. 2/11 kl. 15-18<br />
46 DELFINEN<br />
organ, hvor studerende hver måned mødes<br />
og diskuterer forskellige emner, som<br />
vedrører livet som studerende. Derudover<br />
beslutter Fællesrådet Studenterrådets<br />
politik og vælger, hvem der skal sidde<br />
i Studenterrådets styrelse og dermed<br />
varetage det daglige ansvar.<br />
Fagrådsmøder er åbne for alle studerende,<br />
og her er du velkommen til at dukke<br />
op for at sætte dit fingeraftryk på studenterpolitikken<br />
på Aarhus Universitet.<br />
”Fagråd og dermed hele Studenterrådet<br />
fungerer kun, hvis studerende engagerer<br />
sig. Jeg vil derfor opfordre alle studerende<br />
til at vise interesse for studenterpolitik<br />
og blive aktiv i deres lokale fagråd. Det er<br />
nemlig her, at vi studerende har direkte<br />
indflydelse på vores egne studieforhold<br />
og på universitetet generelt,” siger Thea<br />
P. Frederiksen, som er formand for Studenterrådet.<br />
I efteråret arbejder Studenterrådet og<br />
resten af universitetet videre med den<br />
faglige udviklingsproces, som blev forklaret<br />
tidligere. I denne proces får fagrådene<br />
for alvor noget at skulle have sagt, da de<br />
bliver taget med på råd og kommer med i<br />
de arbejdsgrupper, som skal udvikle den<br />
nye struktur lokalt på de enkelte studier.<br />
Ved at blive en del af dit fagråd, får du<br />
STUDENTERRÅDET TILBYDER SPÆNDENDE OG STUDIERELEVANTE KURSER<br />
Introduktion til InDesign<br />
Weekenden d. 2-3/10 kl. 10-15<br />
Akademisk opgaveskrivning<br />
Onsdag d. 6/10 kl. 10-15<br />
Onsdag d. 13/10 kl. 10-15<br />
Studieteknik og lynlæsning<br />
Lørdag d. 30/10 kl. 8-17<br />
Super-memo<br />
Søndag d. 31/10 kl. 8.45-16.30<br />
Studieøkonomi<br />
Onsdag d. 10/11 kl. 15-18<br />
Bliv den bedste oplægsholder<br />
Lørdag d. 20/11 kl. 10-15<br />
Lørdag d. 27/11 kl. 10-15<br />
Eksamenssamtaler<br />
27/9, 25/10 og 29/11 i tidsrummet 14-17.<br />
dermed en enestående mulighed for at få<br />
indflydelse på fremtidens universitet.<br />
STUDENTERPOLITIK<br />
FOR NYBEGYNDERE<br />
Er du ny på universitetet og gerne vil høre<br />
mere om, hvordan du gør din stemme<br />
gældende på dit studie? Eller har du som<br />
garvet studerende fået blod på tanden og<br />
gerne vil være studenterpolitisk aktiv?<br />
Så kan du deltage i Studenterrådets introkursus<br />
om studenterpolitik, som henvender<br />
sig til alle studerende, som er interesseret<br />
i at få en finger med i det politiske spil på<br />
Aarhus Universitet.<br />
På seminaret vil der være oplæg om, hvordan<br />
studenterpolitikken ser ud på Aarhus<br />
Universitet og på landsplan, og hvor vi som<br />
studerende kan og bør sætte ind og gøre<br />
vores stemme gældende. Derudover kan<br />
du høre mere om, hvordan du bliver aktiv,<br />
og hvilke forskellige muligheder du har for<br />
at få indflydelse på universitetet.<br />
Kurset finder sted torsdag den<br />
30. september.<br />
Hold øje med Studenterrådets hjemmeside<br />
eller Facebook-gruppen facebook.com/<br />
studenterraad, hvor du kan læse mere om<br />
endagskurset i studenterpolitik.<br />
Tilmelding og betaling<br />
Du tilmelder dig kurserne ved at kontakte<br />
Studenterrådets sekretariat telefonisk,<br />
personligt eller pr. mail. I mailen skal du<br />
oplyse navn, adresse, cpr. nr., telefonnummer,<br />
studie og hvilket kursus, du<br />
gerne vil tilmeldes, så sender vi oplysninger<br />
om indbetalingen for kurset, der kan<br />
ske via netbank.<br />
Tilmelding og betaling skal ske senest<br />
14 dage før kursusstart, og tilmelding er<br />
bindende. Du kan læse mere om kurserne<br />
samt om tilmelding og betaling på<br />
www.sr.au.dk eller i kursusfolderen,<br />
som du finder på Studenterrådets<br />
sekretariat.
STUDENTERRÅDETS OPSLAGSTAVLE<br />
FØLG STUDENTERRÅDET<br />
PÅ FACEBOOK<br />
Hvis du har lyst til at følge med i, hvad der sker<br />
i Studenterrådet, kan du melde dig ind i Studenterrådets<br />
fangruppe på Facebook. Som<br />
medlem af gruppen modtager du invitationer<br />
til arrangementer og opdateringer om, hvad<br />
Studenterrådet laver. Du kan også læse om<br />
Studenterrådets holdninger til, hvad der rør sig<br />
inden for det studenterpolitiske område samt<br />
deltage i debatter med studenterpolitikerne og<br />
de andre medlemmer af gruppen.<br />
Læs mere på: www.facebook.com/studenterrad<br />
Giv din mening til kende!<br />
Maja Viola Buskbjerg og Anna Bager sidder i universitetsbestyrelsen<br />
for at repræsentere dig og dine medstuderende.<br />
Har du gode idéer til, hvordan det fede universitet<br />
ser ud, eller oplever du problemer i din hverdag<br />
som studerende, så hører de to studenterrepræsentanter<br />
gerne fra dig. Skriv til dem på bestyrelsen@sr.au.dk<br />
- så tager de dit forslag med til universitetsbestyrelsen.<br />
Find en bolig på<br />
Studenterrådets boligportal<br />
I en studieby som Århus er der altid<br />
rift om de gode og billige studieboliger,<br />
og på en SU er det ikke sikkert,<br />
at der er plads til at smide nogle hundrede<br />
kroner efter en adgangskode<br />
til en af nettets mange forskellige<br />
boligudlejningssider.<br />
Hvis du gerne vil holde boligjagten<br />
gratis, kan du på Studenterrådets boligportal<br />
uden at smide en krone annonce<br />
udleje, bytte og søge boliger<br />
i Århus. Portalen er ikke kun forbeholdt<br />
studerende men kan bruges af<br />
alle privatpersoner.<br />
Du finder boligportalen på:<br />
www.sr.au.dk<br />
VIGTIGE DATOER I SEPTEMBER<br />
6. – 8. september: Studiemesse<br />
10. september: Danmarks Største Fredagsbar og<br />
Idrætsdag<br />
15. september: Fællesrådsmøde<br />
30. september: Introkursus i studenterpolitik for fagrådsmedlemmer<br />
og nye studerende, der gerne vil vide<br />
mere om studenterpolitik på Aarhus Universitet.<br />
Studiemesse den 6. - 8. september<br />
På en SU kan det godt være svært at få pengene til at<br />
række, men det er der heldigvis råd for. Studenterrådet<br />
inviterer traditionen tro alle studerende til Studiemesse i<br />
universitetets Aula.<br />
Her kan du få gode tilbud på alt fra aviser til forsikringer<br />
og møde mange virksomheder og butikker, som byder på<br />
forskellige studentertilbud og rabatter. Alt sammen noget,<br />
der kan være med til at skabe lidt ekstra luft i budgettet.<br />
I Vandrehallen kan du møde en lang række frivillige<br />
organisationer, du kan engagere dig i, og i Solgården er<br />
der loungemusik og kolde øl og vand til billige penge. På<br />
åbningsdagen kommer skatteminister Troels Lund Poulsen<br />
og åbner SKAT’s bod, og om eftermiddagen er der desuden<br />
taler ved borgmester Nicolai Wammen og rektor Lauritz B.<br />
Holm-Nielsen.<br />
GRATIS STUDIEKALENDER<br />
For andet år i træk udgiver Studenterrådet<br />
en fed og funktionel studiekalender som et<br />
gratis tilbud til alle studerende på Aarhus<br />
Universitet, Aalborg Universitet, Københavns<br />
Universitet og flere andre videregående uddannelser.<br />
Studiekalenderen er endnu et værktøj til dig,<br />
som sammen med Studenterrådets andre<br />
tilbud forhåbentlig kan gøre din hverdag som<br />
studerende nemmere og mere overskuelig.<br />
Du kan hente studiekalenderen på Studenterrådets<br />
sekretaritat, ved Stakladen og rundt<br />
omkring i universitetets større kantiner.<br />
47 DELFINEN
48 DELFINEN