Bib forum - Centralbibliotek
Bib forum - Centralbibliotek
Bib forum - Centralbibliotek
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Bib</strong> <strong>forum</strong><br />
FOR BIBLIOTEKERNE I REGION HOVEDSTADEN<br />
TEMANUMMER OM<br />
Frivillige på biblioteket<br />
Leder: Europæisk Frivillighedsår<br />
Frivillige på Fredensborg <strong>Bib</strong>liotekerne<br />
Frivillige er med til at gøre Gentoftes indbyggere til e-borgere<br />
Frivilligprojektet i Taarbæk <strong>Bib</strong>liotek 2009 – 2010<br />
Rigtige venner<br />
Frivillige er vejen til nye netværk, publikumsudvikling og nye aktiviteter<br />
Temabåret markedsføringssamarbejde – du er hvad du hedder…<br />
Finske biblioteker<br />
Overblik: Over udlånsstatistikken i regionen<br />
Overblik: Budgetbesparelser i regionen Marts 2011
Indhold<br />
Leder: Europæisk Frivillighedsår ..............................................................................4<br />
Frivillige på Fredensborg <strong>Bib</strong>liotekerne ....................................................................6<br />
Frivillige er med til at gøre Gentoftes indbyggere til e-borgere ............................... 8<br />
Frivilligprojektet i Taarbæk <strong>Bib</strong>liotek 2009 – 2010 .................................................10<br />
Rigtige venner .............................................................................................................12<br />
Frivillige er vejen til nye netværk, publikumsudvikling og nye aktiviteter ............ 14<br />
Temabåret markedsføringssamarbejde – du er hvad du hedder ............................. 16<br />
Finske biblioteker .......................................................................................................18<br />
Overblik: Over udlånsstatistikken i regionen ..........................................................20<br />
Overblik: Budgetbesparelser i regionen ...................................................................22
Europæisk Frivillighedsår<br />
Leder af kulturdirektør Lone Gladbo, Gentofte <strong>Bib</strong>liotekerne, lg@gentofte.dk<br />
2011 er Europæisk Frivillighedsår, og målsætningen<br />
for året er at fremme aktivt medborgerskab ved at<br />
give flere borgere lyst til at bidrage med frivilligt<br />
arbejde. Forhåbningen er at finde nye måder at dele<br />
ansvaret mellem borgere og kommunale institutio-<br />
ner og dermed udvikle et nyt medborgerskab, hvor<br />
borgerens rolle ændres fra kunde til aktiv medbor-<br />
ger.<br />
Flere og flere biblioteker i Region Hovedstaden<br />
inddrager frivillige i at løse forskellige opgaver for<br />
at øge kvaliteten i deres service, og vi har derfor<br />
valgt at sætte fokus på det frivillige arbejde i dette<br />
nummer af <strong>Bib</strong>·<strong>forum</strong>.<br />
Dansk tradition<br />
Rigtig mange internationale undersøgelser doku-<br />
menterer, at vi sammenlignet med andre lande har<br />
en meget lav magtstruktur. Her er ikke den samme<br />
respekt overfor autoriteter, og vi er ikke meget for<br />
tage mod ordrer fra<br />
andre. Det er et kultu-<br />
relt grundvilkår, at vi<br />
i høj grad er i stand til<br />
selv at tage ansvar.<br />
Samtidig har vi en<br />
lang tradition for frivil-<br />
ligt arbejde og rigtig<br />
mange af vores vel-<br />
færdsydelser er oprinde-<br />
ligt skabt på et frivilligt<br />
initiativ f.eks. skoler,<br />
biblioteker og daginsti-<br />
tutioner<br />
I 90’erne var hver<br />
fjerde dansker frivillig, og i 2006 var tallet steget<br />
til hver tredje. Netop i disse år sker der en kraftig<br />
vækst i antallet af frivillige, og der ser ud til at være<br />
et uudnyttet potentiale både i nye områder og<br />
nye grupper af frivillige, hvilket formentlig har en<br />
4<br />
sammenhæng til det voksende behov for velfærds-<br />
ydelser kombineret med færre hænder til at løse<br />
opgaverne.<br />
Hvem er de frivillige?<br />
De frivillige dækker over mange forskellige typer –<br />
her er lige fra de unge, som mangler noget på CV’et<br />
– over de fuldtidsarbejdende småbørnsforældre<br />
– og til efterlønneren, som efter et langt arbejds-<br />
liv, fortsat ønsker at indgå i meningsfulde sociale<br />
sammenhænge.<br />
Mange giver udtryk for, at det er vigtigt at<br />
opleve, de gør en forskel. Som én af de frivillige i<br />
Albertslund udtaler: ”… det er vigtigt at gøre noget<br />
for andre engang imellem. Ellers kan man risikere<br />
at blive for selvcentreret”.<br />
Hvordan får man fat i frivillige? Erfaringerne<br />
fra de fleste biblioteker er, at en artikel i den lokale<br />
avis og/eller foldere med invitation til et intro-<br />
duktionsmøde, som<br />
regel er tilstrækkelig til<br />
at tiltrække en række<br />
interesserede frivillige<br />
borgere. Andre kontak-<br />
ter deres ”kernekunder”<br />
via biblioteksklubben<br />
eller Facebook-profilen,<br />
men erfaringen er den<br />
samme – det er ret let<br />
at rekruttere frivillige til<br />
bibliotekerne.<br />
Og hvad laver de så?<br />
De fleste frivillige kan<br />
bedst se sig selv i konkrete afgrænsede opgaver<br />
eller i særlige projekter. <strong>Bib</strong>liotekernes frivillige<br />
løser meget forskellige opgaver. Mange biblioteker<br />
har erfaring med at inddrage frivillige til afvikling<br />
og tilrettelæggelse af arrangementer, men også
lektiecafé, vejledning i brug af pc og internet samt<br />
redigering og indlæsning af lydavisen varetages af<br />
frivillige.<br />
Medarbejdere og ledere<br />
Det er vigtigt at de frivillige føler sig velkomne og får<br />
en god introduktion til kulturen og organisationen.<br />
Erfaringen er, at de fleste frivillige ønsker en kombi-<br />
nation af selvorganisering og en fast kontaktperson,<br />
som ikke nødvendigvis behøver være leder.<br />
Det er vigtigt at være opmærksom på, at når<br />
frivillige inddrages i at løse opgaverne, så kræver det<br />
noget nyt af lederen, som skal sikre klare rammer<br />
og systematisk afstemning af forventninger, samti-<br />
dig med at der skabes rum og plads til de frivillige.<br />
Og det er også lederen, som skal håndtere eventu-<br />
elle udfordringer og dilemmaer.<br />
Udover at bidrage med hjælp til at løse forskel-<br />
lige opgaver, kan de frivillige også skabe øget fokus<br />
på den professionelles faglighed. De frivillige stiller<br />
spørgsmål til rutiner og faglige overvejelser, hvilket<br />
giver anledning til nødvendige faglige diskussioner.<br />
Hvordan med straffeattest, børneattest tavs-<br />
hedspligt m.m. Og kan man afskedige en frivillig?<br />
En tommelfingerregel er at ligestille overvejelserne<br />
vedr. de frivillige med ansatte medarbejdere. Fakta-<br />
boksen overfor svarer på nogle af spørgsmålene.<br />
Ambassadører<br />
Når frivillige løser opgaver på et bibliotek får de helt<br />
naturligt en indsigt i, hvad der i øvrigt foregår og<br />
dermed en forståelse for, hvilke beslutninger der<br />
træffes. Gennemsigtigheden skaber et ejerskab, og<br />
bibliotekerne får således en øget opbakning i lokal-<br />
samfundet.<br />
5<br />
§<br />
§<br />
Praktiske forhold og formalia i forbindel<br />
se med frivilligt arbejde på<br />
biblioteker<br />
Frivillige på kommunale institutioner har andre<br />
forhold end frivillige i foreninger. I kan spørge i<br />
jeres kommuner, hvad der gør sig gældende for<br />
jeres frivillige og løbende overveje, hvilke for-<br />
holdsregler I skal tage i de konkrete situationer.<br />
Eksempler på de ting, der skal overvejes er:<br />
Børneattester: Hvis de frivillige er i kontakt med<br />
børn under 15 år mere end 3 gange i løbet af 3<br />
måneder, skal der indhentes en børneattest på<br />
dem. Den rekvireres hos politiet.<br />
§<br />
Tavshedspligt: Hvis man kommer i kontakt med<br />
private oplysninger i forbindelse med udførelse<br />
af frivilligt arbejde, må man ikke videregive disse<br />
oplysninger til andre. Det skal de frivillige oplyses<br />
om, og det kan også være en god ide at bede dem<br />
underskrive en erklæring om tavshedspligt.<br />
Forsikringsspørgsmål: Den frivillige vil i nogle,<br />
men ikke i alle tilfælde være omfattet af kommu-<br />
nens forsikring. Man bør derfor altid opfordre de<br />
frivillige til selv at tegne en privat ulykkes- samt<br />
familie/ansvarsforsikring.<br />
Efterløn eller dagpenge: Frivilligt arbejde kan<br />
medføre fradrag i efterløn/dagpenge. Det er<br />
A-kasserne/kommunen, der træffer konkret<br />
afgørelse i hvert enkelt tilfælde med hensyn til,<br />
hvilken form for frivillig indsats den enkelte må<br />
udføre, uden at det medfører fradrag<br />
Oplysningerne er indsamlet af kulturkonsulent<br />
Signe Sindberg, Gentofte Kommune
Frivillige på Fredensborg <strong>Bib</strong>liotekerne<br />
Af udviklingskonsulent Stine Holmstrøm Have, Fredensborg <strong>Bib</strong>liotekerne<br />
Onsdag eftermiddag. Frokoststuen summer af liv,<br />
idéer og drømme for biblioteket. De frivillige kultu-<br />
rambassadører er på besøg. Frivillige kulturambas-<br />
sadører er et nyt initiativ på Fredensborg <strong>Bib</strong>liotek,<br />
igangsat i efteråret 2010, og er første eksempel på,<br />
at biblioteket forsøger sig med at arbejde med frivil-<br />
lige. Initiativet om frivillige kulturambassadører<br />
er en del af et pilotprojekt, hvor tre medarbejdere<br />
udarbejder og afprøver en model for at nytænke<br />
bibliotekets arrangementsvirksomhed. Det indebæ-<br />
rer nye arrangementstyper, nye partnerskaber og<br />
nye former for brugerinddragelse. Jeg er en af disse<br />
medarbejdere.<br />
Kulturambassadører<br />
Ved en meget lille markedsføringsindsats i form af<br />
en folder uddelt ved et arrangement samt en ban-<br />
nerreklame på hjemmesiden i to uger meldte ni<br />
borgere sig i efteråret som kulturambassadører.<br />
Der har været afholdt to møder, hvor kulturambas-<br />
sadørerne har bidraget med gode idéer og forslag<br />
til arrangementer på biblioteket og meldt sig til at<br />
hjælpe til ved afholdelsen af forårets arrangementer.<br />
Jeg har interviewet kulturambassadør Lis Rützou<br />
om hendes engagement som frivillig kulturambas-<br />
sadør. Lis er pensioneret skolesekretær og borger<br />
i Fredensborg. Hun fortæller: ”At melde mig som<br />
kulturambassadør er min mulighed for at synlig-<br />
gøre biblioteket. Jeg er utrolig glad for biblioteket<br />
og er altid kommet her meget. Man kan sige, at jeg<br />
som kulturambassadør kan give noget igen i forhold<br />
til alt det, som biblioteket har givet mig. Jeg kan for<br />
eksempel uddele plakater og foldere i butikker og<br />
hos lægerne, som jeg har gjort det i dag. Men jeg kan<br />
også præge og inspirere andre til at bruge bibliote-<br />
ket ved at benytte mine sociale netværk. Jeg tror, at<br />
mund til mund er den bedste reklame, og jeg har kun<br />
positive ting at sige om biblioteket. Det er vigtigt, at<br />
de som ikke kommer på biblioteket får øjnene op for<br />
6<br />
de mange tilbud, som biblioteket tilbyder. <strong>Bib</strong>lioteket<br />
koster ikke noget og alle kan deltage. Og så tilbyder I<br />
arrangementer til priser, hvor alle kan være med.”<br />
Om sine forventninger til at være kulturambassadør<br />
fortæller Lis: ”Jeg forventer også, at jeg kan komme<br />
med idéer til arrangementer. Og så tænker jeg, at vi<br />
måske kan få lidt flere arrangementer på biblioteket<br />
ved at trække på vores kontakter hver især. Jeg har<br />
også idéer til mulige fonde, man kan søge. Men jeg<br />
kunne selvfølgelig ikke finde på at gøre noget uden<br />
at spørge jer først.”<br />
Lis mener, at man skal tænke sig godt om, før man<br />
melder sig som kulturambassadør. Man skal have<br />
en seriøs indstilling og være parat til at yde en ind-<br />
sats, når man melder sig. Til gengæld får hun glæde<br />
ud af de aftryk, hun sætter. Det er vigtigt, at der er<br />
en hyggelig stemning, og at man kan samarbejde<br />
med andre, der brænder for den samme sag. Lis’<br />
førstehåndsindtryk er, at kulturambassadørerne i<br />
Fredensborg matcher disse forventninger, og hun er<br />
glad for den kulturkalender, som biblioteket netop<br />
har udgivet med forårets arrangementer.<br />
<strong>Bib</strong>lioteket forventer, at kulturambassadører:<br />
• engagerer sig i bibliotekets arrangementsvirksom-<br />
hed på frivillig basis<br />
• kommer med idéer og forslag til arrangementer<br />
• går til hånde med praktisk hjælp ved afholdelsen<br />
af arrangementet<br />
• er indforståede med, at initiativet er et pilotpro-<br />
jekt.<br />
Vi afprøver modellen i dette forår, foretager eventu-<br />
elle justeringer til sommer og på baggrund af et års<br />
erfaringer træffer bibliotekets ledelse beslutning om<br />
den videre satsning på kulturambassadører. Hen ad<br />
vejen tilpasser vi modellen til de frivillige kulturam-
assadørers kompetencer og ressourcer. Allerede i<br />
første sæson står to kulturambassadører for eksem-<br />
pel selv for at afholde et rytmisk malerværksted for<br />
børn.<br />
Hvorfor frivillige på biblioteket?<br />
Satsningen på frivillige handler om at knytte tættere<br />
relationer til borgerne og sætte borgerne i spil som<br />
aktive deltagere på biblioteket. <strong>Bib</strong>lioteket er bor-<br />
gernes, og uden borgere har vi ikke noget bibliotek.<br />
I projektgruppen tror vi på, at vi som biblioteker<br />
hele tiden skal dygtiggøre os og tilpasse bibliotekets<br />
tilbud efter forbrugeradfærden, og at kulturambas-<br />
sadørerne er en af mange måder at gribe det an på.<br />
Der er naturligvis også et økonomisk rationale.<br />
Vi tror på, at vi ved at investere i frivillige og vise, at<br />
biblioteket virkelig vil de frivillige, kan skabe stær-<br />
kere biblioteker, som bliver brugt mere og som kan<br />
mere i kraft af flere hænder og idéer på udvalgte<br />
områder, som vi ikke kan dække alene.<br />
Et indsatsområde under ny biblioteksstruktur<br />
Arbejdet med frivillige kulturambassadører er et<br />
af flere frivillig-initiativer på Fredensborg <strong>Bib</strong>liote-<br />
kerne. Fra januar 2011 er indlæsning af lydavisen<br />
overgået til frivillige, og vi har planer om at opstarte<br />
en frivilligdrevet lektiecafé på Nivå <strong>Bib</strong>liotek som<br />
led i etableringen af medborgercenter. Indsatsom-<br />
7<br />
rådet om at arbejde med frivillige på biblioteket<br />
hører under bibliotekets fokusområde ’partner-<br />
skaber’, som indgår i implementeringen af en ny<br />
biblioteksstruktur for Fredensborg <strong>Bib</strong>liotekerne<br />
2010-13. I hovedtræk går strukturen ud på, at<br />
bibliotekerne med afsæt i tre fokusområder - 1) de<br />
fysiske rammer og åbningstid, 2) formidling og 3)<br />
partnerskaber – udvikler en særskilt profil for hvert<br />
af kommunens tre biblioteker.<br />
Overvejelser forud for frivillig-initiativer<br />
<strong>Bib</strong>lioteker, som overvejer at opstarte frivilligini-<br />
tiativer, skal forberede sig på, at opstarten kræver<br />
nogle tidsmæssige ressourcer. Forventningsafstem-<br />
ning er utrolig vigtig. Man skal gøre sig klart, hvad<br />
man vil med de frivillige, trække synlige grænser og<br />
være tydelig omkring, hvem der kan beslutte hvad,<br />
både over for medarbejdere og frivillige.<br />
Endelig tror jeg ikke, at man skal forvente, at alle<br />
medarbejdere tager imod frivillige på biblioteket<br />
med åbne arme. Derfor skal biblioteksledere gøre<br />
sig klart, at det kan skabe nogle udfordringer såvel<br />
for de medarbejdere, der har arbejdsopgaven, som<br />
for de medarbejdere, der er imod idéen. Det har<br />
givet et par skår i glæden undervejs, som jeg tror, vi<br />
kunne have mindsket, hvis vi havde grebet projek-<br />
tet anderledes an. Det ændrer dog ikke på, at vi ser<br />
kulturambassadørerne som vejen frem og mener, at<br />
de er en vigtig investering i bibliotekernes fremtid.
Frivillige er med til at gøre Gentoftes<br />
indbyggere til eborgere<br />
Af voksenbibliotekar Jeanette Larsen, Gentofte Hovedbibliotek<br />
Der har været fulde huse siden Netcaféen på Gen-<br />
tofte hovedbibliotek blev åbnet i midten af septem-<br />
ber 2010. Netcaféen er en service for borgere med<br />
ingen eller meget ringe erfaring med computere og<br />
internet. Netcaféen er åben hver anden mandag og<br />
drives af frivillige, - altså en rendyrket borger-til-<br />
borger service i biblioteksregi.<br />
Der foregår ingen decideret undervisning, men<br />
alle deltagere får individuel vejledning og hjælp<br />
til netop det hun/han har behov for – og man kan<br />
komme igen og igen, hvilket er en væsentlig forbed-<br />
ring i forhold til tidligere 2-timers kursusbaserede<br />
tilbud til målgruppen. At frivillige løser denne<br />
opgave, betyder at bibliotekarerne får mulighed<br />
for at tilbyde et bredere udbud af mere avancerede<br />
kurser for viderekomne.<br />
Cafébestyrer-teamet, der altså består af frivil-<br />
lige, har en kontaktperson fra biblioteket, som kan<br />
hjælpe og supervisere. Netcaféen har vist sig som<br />
et yderst velbesøgt og populært tiltag, der ikke<br />
blot afspejler en stor vilje til videndeling blandt<br />
brugerne, men også, at biblioteket er en oplagt og<br />
hensigtsmæssig ramme hertil.<br />
Ud over de mange borgere der nyder godt af<br />
de frivilliges tilbud, nyder de frivillige selv en stor<br />
tilfredsstillelse ved at kunne bidrage med deres<br />
kompetencer og være med til at gøre en forskel. Da<br />
de fleste af de frivillige netop er stoppet på arbejds-<br />
markedet, giver de også udtryk for betydningen af,<br />
at engagere sig socialt og lære nye mennesker at<br />
kende.<br />
For de ansatte er der masser af inspirationspo-<br />
tentiale i at arbejde sammen med frivillige der ser<br />
det hele lidt udefra, kommer fra alle mulige dele<br />
af erhvervslivet og, sidst men ikke mindst, ikke er<br />
belastede af gamle rutiner og konventioner. For<br />
biblioteket gør de mange engagerede borgere en<br />
8<br />
uvurderlig forskel på flere planer, eksempelvis fun-<br />
e<br />
gerer de som ambassadører for og vogtere af Gen-<br />
tofte bibliotekerne i lokalsamfundet.<br />
En forudsætning for at invitere frivillige indenfor<br />
på biblioteket, er, at bibliotekspersonalet kan se<br />
en fordel af samarbejdet og reelt ønsker de frivil-<br />
lige som kolleger. Der er ingen frivillige der ønsker<br />
at blive genstand for uenigheder eller føle de er til<br />
ulejlighed for personalet. De frivilliges<br />
engagement skal ses som en udstrakt<br />
hånd til et bibliotek der betyder<br />
noget for dem, de skal selvfølgelig<br />
både føle sig velkommen i huset<br />
og ikke mindst føle at de gør en for-<br />
skel for biblioteket.<br />
Rent praktisk<br />
I bibliotekets kursuslokale står et<br />
højskab med lås, hvori de frivillige<br />
har kaffemaskine, vandkoger, termo-<br />
kander, kaffe, papkrus og en penge-<br />
kasse med kontanter til indkøb af mælk<br />
og småkager til netcaféerne. Lokalet er<br />
booket så de kan komme i god tid og sætte kaffe<br />
over til deres gæster i caféen.<br />
Samarbejdet med de frivillige opstod som en<br />
meget naturlig forlængelse af, at en stor gruppe<br />
borgere allerede havde knyttet sig tættere til biblio-<br />
teket gennem engagement i læseklubber, deltagelse<br />
ved arrangementer og ikke mindst medlemskab af<br />
biblioteksklubben.<br />
Som frivillig på Gentofte <strong>Bib</strong>liotekerne får man<br />
gratis adgang til bibliotekets arrangementer og<br />
bliver indbudt til nytårskur af bibliotekschefen og<br />
kulturdirektøren der takker for indsatsen.
‘‘Birthe Rostrup, bruger:<br />
Jeg er så glad for at komme i netcaféen fordi her er sådan<br />
en hyggelig atmosfære og søde instruktører der giver sig god<br />
tid til at hjælpe hver enkelt med det vi gerne vil lære. Jeg har<br />
allerede anbefalet det til mange.<br />
Jeg har været på andre kurser hvor det har været helt umuligt<br />
at følge med de unge instruktører når de kører rundt med<br />
musen på skærmen. Her får vi individuel hjælp i et stille og<br />
roligt tempo.<br />
Larsen, frivillig:<br />
Jeg har valgt at være frivillig, da jeg har gode it-egenskaber og<br />
godt kan lide at hjælpe folk med deres computer-problemer.<br />
Computere er min primære fritidsinteresse, og hvem kan ikke<br />
lide at snakke om ting de selv kan lide? Og selvfølgelig lærer ‘‘David<br />
man også noget selv, hvis ikke lige om it, så kommer man i<br />
kontakt med andre folk og deres unikke synspunkter.<br />
Ved at være frivillig i Netcaféen får jeg for det første noget<br />
mere at skrive på cv’et. I min egenskab af bibliotekar synes<br />
jeg, at det komplimenterer min profession godt. Dagligt får vi<br />
lignende brugerspørgsmål som der findes i Netcaféen, så det<br />
er god træning. Når der så kommer mere komplicerede eller<br />
omfattende spørgsmål, så bliver ens it-egenskaber jo også selv<br />
sat på prøve.<br />
‘‘Agnes Sivertsen, frivillig:<br />
Nu, hvor jeg er på efterløn, har jeg overskuddet og lysten til at<br />
prøve noget nyt. Det er en stor tilfredsstillelse, at man forhåbentlig<br />
kan bidrage til at ”afmystificere” computere, og møde<br />
andre på lige fod. De fleste af os har nok prøvet at blive undervist<br />
af rutinerede unge, hvis fingre danser i speedfart henover<br />
tasterne. De har måske svært ved at sætte sig ind i, at det er en<br />
helt fremmed verden for mange mennesker. Bare det at styre<br />
”musen” er en udfordring.<br />
9
Frivilligprojektet i Taarbæk <strong>Bib</strong>liotek<br />
2009 – 2010<br />
Af projektleder Hakon Keller, Lyngby-Taarbæk <strong>Bib</strong>liotekerne<br />
Baggrund<br />
Projektet på Taarbæk skole har været en del af<br />
kommunens 6 frivilligprojekter, som blev påbe-<br />
gyndt i efteråret 2009 i samarbejde med Lund-<br />
gaard Konsulenterne, velfærdsministeriet og KL.<br />
Kommunens økonomiudvalg besluttede i septem-<br />
ber 2008 at afprøve mulighederne for større ind-<br />
dragelse af civilsamfundet i den kommunale opga-<br />
veløsning, mere frivilligt arbejde ”inde på matrik-<br />
len”, efter et oplæg fra Lundgaard Konsulenterne.<br />
For at skabe et godt udgangspunkt for projektet i<br />
Taarbæk blev der afholdt flere møder med Taar-<br />
bæk Skole og foreningen ”Taarbæk Kulturcenter”<br />
med henblik på et tæt samarbejde og som base for<br />
rekruttering af frivillige. Gruppen af frivillige blev<br />
samlet og nedsat sommeren 2009. Den består for<br />
øjeblikket af 5 frivillige.<br />
Formål<br />
Projektets formål har været at styrke inddragelsen<br />
af de frivillige i forbindelse med bibliotekets drift.<br />
De frivillige skal arbejde med fx den daglige drift<br />
og/eller i forbindelse med etablering og afvikling<br />
af særlige arrangementer.<br />
Forløb<br />
Frivilliggruppen har i samarbejde med projektle-<br />
delsen i løbet af efteråret 2010 diskuteret de mulig-<br />
heder, der kunne tænkes med hensyn til ændring<br />
af bibliotekets indretning: - Cafeborde, cafestole,<br />
kaffemaskine & en ny reol med hjul. Den nye ind-<br />
retning skulle gøre det muligt at afholde arrange-<br />
menter på biblioteket, give mere udstillingsplads,<br />
nye tidsskrifter etc.<br />
Frivilliggruppen har på en række møder endvidere<br />
gennemført en planlægning af en arrangements-<br />
række for efterår 2009, forår 2010 og efterår 2010.<br />
10<br />
Frivilliggruppen har ligeledes gennemført den<br />
planlagte arrangementsrække med stor succes og<br />
engagement. Frivilliggruppen nedsatte en læse-<br />
kreds i januar 2010.<br />
Resurser og kulturtilbud<br />
Projektet med deltagelse af frivillige har ikke<br />
umiddelbart tilført biblioteket resurser, således at<br />
det har været muligt at frigøre personalet til andre<br />
opgaver; tværtimod har det krævet en del ekstra<br />
resurser. Til gengæld har borgerne i Taarbæk fået<br />
et kulturtilbud, de ellers ikke ville have fået, og som<br />
de til overmål har benyttet sig af.<br />
Til projektets arrangementer har der været<br />
følgende fremmøde:<br />
Halloween (børn) 30<br />
Lykketoft & Holm (voksne) 80<br />
Inge Levin og delfiner (familie) 55<br />
Majbritte Ulrikkeholm: sangen/livet (voksne) 60<br />
Per Durst-Andersen om sproget (voksne) 20<br />
Dukketeaterværksted med Vera Kamis (børn) 20<br />
Hans Dahl og Marianne Harboe, fællessang &<br />
musik (voksne) 55
Frivilliggruppens læsekreds har fra januar 2010 haft<br />
15 deltagere, som har læst 5 titler i perioden indtil<br />
september 2010.<br />
<strong>Bib</strong>lioteket har i forbindelse med Taarbæk<br />
borgernes månedlige fællesspisning været åbnet<br />
2 gange fra 17-19 (ekstraordinært) i foråret og 2<br />
gange i efteråret 2010.<br />
På matriklen og udenfor matriklen<br />
Frivilliggruppen har ikke deltaget i løsning af bib-<br />
liotekets almindelige daglige arbejdsopgaver (inde<br />
på matriklen), som ønsket af Lundgaard Konsulen-<br />
terne. Dette har efter vores mening krævet en særlig<br />
viden om det digitale bibliotekssystem og adgang<br />
til låner/personregistre etc., som gruppen ikke har<br />
kunnet få, men gruppen har tilført biblioteket noget<br />
ekstraordinært.<br />
Frivilliggruppen har hele tiden haft et ønske om<br />
at udlåne materialer uden for bibliotekets normale<br />
åbningstid, hvor de frivillige selv kan holde åbent.<br />
Dette har krævet enten adgang til de digitale regi-<br />
stre eller en investering i en udlånsautomat, som<br />
ligger uden for projektets økonomiske muligheder.<br />
For øjeblikket undersøges det, om der kan oprettes<br />
en form for fælles ”log – in” til en begrænset del af<br />
GUI-systemet (udlån og aflevering).<br />
Værdigrundlag<br />
Institutionens værdigrundlag (folkebibliotek) har<br />
haft stor betydning for projektets succes. Der har<br />
været en høj grad af overensstemmelse mellem det<br />
Taarbæk <strong>Bib</strong>liotek er et lille fællesbiblio-<br />
tek på Taarbæk skole med en åbningstid på<br />
7 timer ugentlig (onsdag 14-17 og lørdag<br />
10-14). Borgerne har også adgang til biblio-<br />
teket uden for den normale åbningstid, hvis<br />
skolebibliotekaren er til stede.<br />
Materialebestand: 15.218 enheder pr.<br />
31.12.2010<br />
Udlån: 23.664 enheder pr. 31.12.2010<br />
11<br />
lokale folkebibliotek og de frivilliges syn på biblio-<br />
tekets ”ide” og dette har givet mening/motivation til<br />
at deltage i projektet.<br />
Frivilligprojektet har givet biblioteket den erfa-<br />
ring, at der blandt borgerne er stor interesse for<br />
bibliotekets ”ide”, og at de gerne vil bidrage med at<br />
videreudvikle og udfylde denne. Det er dog vigtigt<br />
at påpege, at man ikke kommer uden om en basis-<br />
ydelse i biblioteksregi ydet af ”ansatte”, som et<br />
grundlag for frivilligarbejdet. I Taarbæk er der et<br />
stort overskud af lyst hos borgerne til at deltage. De<br />
har ønsket at deltage for at bidrage med noget, der i<br />
deres øjne vil kunne hjælpe med, at bevare det lille<br />
samfunds lokale bibliotek.<br />
Fremtiden<br />
Frivilliggruppen er efter eget udsagn parat til at<br />
videreføre projekt. Om det er muligt uden pro-<br />
jektmidler er p.t. ikke afklaret, men de frivillige i<br />
Taarbæk har et stort netværk af personligheder at<br />
trække på. Det vil måske også være muligt at ordne<br />
det økonomiske (altså vederlag til foredragsholdere<br />
etc.) med et par flasker vin, som betales af biblio-<br />
teket. Projektet, frivilliggruppen og biblioteket har<br />
haft stor glæde af projektpengene (50.000 kr.), for<br />
at kunne løbe projektet i gang. Projektpengene har<br />
givet mulighed for at udnytte det potentiale, der<br />
ligger i det indhold og de rammer, som biblioteket<br />
kan tilbyde de frivillige.<br />
Projektet har ikke frigjort kommunale resur-<br />
ser, men borgerne har udfoldet en iderigdom og<br />
aktivitet, som har ydet et stort bidrag til projektets<br />
vellykkede forløb og gennemførelse. Det har ikke<br />
været nødvendigt at genfortælle meningen med den<br />
offentlige sektor, de frivillige har både en forståelse<br />
af ”kerneydelser” og af egne tillægsydelser.<br />
I fremtiden skal frivilliggruppen og projektle-<br />
delsen være opmærksom på at afgrænse sine arran-<br />
gementer i forhold til foreningen ”Taarbæk Kultur-<br />
center”, så unødvendig overlapning undgås. Tanken<br />
er, at frivilliggruppen især skal fokusere på arrange-<br />
menter og tiltag, som ses i sammenhæng med den<br />
daglige brug af biblioteket, læsning af litteratur og<br />
brug af andre medier.
Rigtige venner<br />
Af Marie Holmgaard, efter inspiration fra og samtale med Ann Marie Dreyer, Åby <strong>Bib</strong>liotek<br />
I 2008 skød Åby <strong>Bib</strong>liotek i Aarhus et Styrelses-<br />
støttet projekt i gang under titlen ”Rigtige venner”.<br />
Målet med projektet var at afsøge muligheden for<br />
at inddrage nye brugergrupper i biblioteket og<br />
bibliotekets arrangementsafholdelse. Borgerne<br />
skulle have mulighed for at øve indflydelse på de<br />
beslutninger, der handlede om driften af deres eget<br />
bibliotek samt deltage i virkeliggørelsen af disse<br />
beslutninger.<br />
Et af målene med projektet var, at afsøge mulig-<br />
heden for at inddrage nye brugergrupper, og igen-<br />
nem ideen med biblioteket som demokratisk<br />
væksthus, få flere borgere i tale i lokalsamfundet.<br />
I og med at sigtet var at skabe bedre kommuni-<br />
kation med nærmiljøet, siger det næsten sig selv,<br />
at en vigtig del af projektet, handler om hvordan<br />
man bedst samarbejder med de frivillige kræfter og<br />
inddrager dem i den faglige hverdag. Åby <strong>Bib</strong>liotek<br />
ønskede at sikre, at det at være frivillig på netop<br />
deres bibliotek, gav en form for status.<br />
Men det er selvfølgelig ikke helt nemt at arbejde<br />
med frivillige, for hvor ligger grænsen for hvad man<br />
kan kræve?, og hvor meget tør man egentlig uddele-<br />
gere til ulønnede medarbejdere?<br />
Åby <strong>Bib</strong>liotek fortæller at det svære bl.a. har<br />
været, at få logistikken til at gå op; finde tidspunk-<br />
ter, hvor alle kan mødes, få folk til at huske de<br />
gældende aftaler, få folk til at udføre opgaver med<br />
henblik på en deadline og kort sagt, at have til-<br />
strækkelig med is i maven, når man ikke selv styrer<br />
det hele.<br />
Ann Marie Dreyer, projektleder og bibliotekar<br />
på Åby <strong>Bib</strong>liotek siger: ”Jeg vil ikke være mor for<br />
dem, det er ikke ligeværdigt. Og man bliver nødt<br />
til at være ligeværdige i sådan et samarbejde”. Det<br />
kan være svært at se arrangementer gå i vasken pga.<br />
dårlig planlægning fra de frivilliges side, dog er det<br />
en vigtig del af læreprocessen, både for frivillige og<br />
bibliotekspersonale.<br />
12<br />
Det har også været nødvendigt at lægge en stor<br />
personlig investering i samarbejdet, og bl.a. være<br />
åben for, at møder skal foregå efter normal arbejds-<br />
tid. I Åby har langt de fleste frivillige, eller Venner<br />
som de bliver kaldt i daglig tale, fuldtidsarbejde, og<br />
derfor sender det også et vigtigt signal når persona-<br />
let tager sig ekstra tid til at afholde møder mv. ”Hvis<br />
man vil samarbejde med folk, så bliver man nødt til<br />
at komme når DE kan. Man kan ikke forlange, at de<br />
skal tage fri fra arbejde”.<br />
Ligeledes har det i nogle sammenhænge, og<br />
især i opstartsfasen, været svært at forklare hvorfor<br />
biblioteket ikke kan håndtere mere spontanitet i<br />
forhold til fx at afholde arrangementer med en uges<br />
varsel. At Åby <strong>Bib</strong>liotek er en del af et større system,<br />
og derfor udarbejder arrangementskalender et halvt<br />
år ud i fremtiden, kan være bremsende i et samar-<br />
bejde med frivillige. For biblioteket vil jo også gerne<br />
skabe rum for indflydelse og fornyelse, og ønsker jo<br />
selvsagt ikke at ødelægge engagementet og lægge de<br />
gode ideer på is. Her er det kommunale system til<br />
tider lidt ufleksibelt set med frivilliges øjne.<br />
Når det så er sagt, har der været så mange posi-<br />
tive afkast i arbejdet med frivillige, at det har sat<br />
logistikproblemerne lidt i baggrunden. <strong>Bib</strong>lioteket<br />
har fået oparbejdet et stort og aktivt netværk, og<br />
har via de frivillige skabt et stærkt brand omkring<br />
huset. De har fået en masse gode ideer serveret,<br />
sparring i diverse projekter, og igennem de ekstra<br />
hænder også haft mulighed for at lave større arran-<br />
gementer end tidligere.<br />
Et af succeskriterierne i projektet var at antallet<br />
af bibliotekets aktiviteter og arrangementer skulle<br />
stige med 50% - og dette blev opfyldt.<br />
I den omfattende rapport der er udarbejdet på<br />
baggrund af projektet, er der erfaringer, som i høj<br />
grad skal fremhæves. ”Når man samarbejder med<br />
frivillige, skal der seriøst bruges personaletid på det.<br />
Kontaktpersoner blandt personalet er vigtige og
nødvendige. Det vil være en fejl at tro, at det frivil-<br />
lige arbejde kan bruges til besparelser på persona-<br />
lekontoen”. Så selvom det i nogle henseender har<br />
været en gave at arbejde med Vennerne, har det<br />
også været tidskrævende. I projektfasen havde Ann<br />
Marie Dreyer ½ stilling dedikeret til Rigtige Venner.<br />
Som der står i rapportens opsummering, optræder<br />
gevinsterne ved dette samarbejde i tre hovedgrup-<br />
13<br />
per: a) De frivillige føler større tilknytning til biblio-<br />
teket og optræder som bibliotekets ambassadører<br />
i lokalsamfundet, b) biblioteket får et større net-<br />
værk og har nemmere ved at trække på ekspertise i<br />
lokalsamfundet og c) biblioteket får flere hænder og<br />
hoveder.<br />
Den fulde rapport om projektforløbet kan findes<br />
på Styrelsen for <strong>Bib</strong>liotek & Mediers hjemmeside.
Frivillige er vejen til nye netværk,<br />
publikumsudvikling og nye aktiviteter<br />
Af udviklingschef Søren Mørk Petersen, Albertslund <strong>Bib</strong>liotek<br />
Frivillige inden for kultursektoren er vejen til at<br />
skabe anderledes og nye relationer til vores publi-<br />
kum og borgere. På Albertslund <strong>Bib</strong>liotek har vi i<br />
mange år arbejdet med frivillige og det seneste år<br />
har vi intensiveret indsatsen. For det er en indsats!<br />
Det kræver ressourcer at arbejde med frivillige, men<br />
ikke flere ressourcer end så meget andet relations-<br />
arbejde. Gode relationer til vores borgere og publi-<br />
kummer er vigtige for at fastholde dem som brugere<br />
af vores institutioner og services. Samtidig er det<br />
vejen til at få nye brugere i tale.<br />
I snart 30 år har vi drevet børnepanelet.dk, en<br />
spørgekasse for børn og unge, der består af unge<br />
piger og drenge som svarer på brevkasse spørgsmål<br />
fra jævnaldrende, skriver artikler og laver interviews<br />
om emner der interesserer dem. Udover at vi får et<br />
produkt, brevkassen, giver børnepanelet os mulig-<br />
hed for at skabe gode relationer til målgruppen, der<br />
ellers kan være svær at få i tale.<br />
14<br />
De seneste par år har vi udviklet en omfattende<br />
decentral arrangementsvirksomhed i dele af kom-<br />
munen. Det ville ikke have været muligt for os at<br />
lave så mange arrangementer ”ud af huset” uden at<br />
indgå partnerskaber med forskellige lokale aktører,<br />
der stiller lokaler til rådighed og organiserer alt<br />
det praktiske gennem frivillige. Vi har samarbejde<br />
med to forsamlingshuse, to menighedsråd, et privat<br />
drevet galleri, et beboerhus og kulturhuset Birke-<br />
lundgård. De forskellige samarbejdspartnere er<br />
organiseret og drevet af frivillige i forskellig grad.<br />
Udover at muliggøre afholdelse af arrangementerne<br />
giver de os også god sparring ift. hvilke arrange-<br />
menter vi skal lave. Det aktive samarbejde med dem<br />
giver os flere muligheder for at knytte dem til vores<br />
bibliotek. Og som ambassadører der tager ejerskab<br />
i forhold til os som bibliotek – og det kan vise sig<br />
meget vigtigt i nedgangstider!<br />
Tooba Butt, frivillig lektiehjælper og en af drivkræfterne bag<br />
Netværk for Unge Kvinder i Albertslund:<br />
Jeg er frivillig på <strong>Bib</strong>liotek og Medborgercenter Hedemarken, fordi jeg tror<br />
på, at det er vigtigt at gøre noget for andre engang imellem. Ellers kan man<br />
‘‘<br />
risikere at blive for selvcentreret. Det der driver mig, er blandt andet debat-<br />
ten om unge indvandrere, der ikke klarer sig godt i skolen. Der vil jeg som<br />
lektiehjælper gerne være med til at gøre en forskel.<br />
NUKA er et relativt nyt projekt, hvor vi sammen skaber rammer, så unge<br />
kvinder kan mødes, få oplevelser sammen og hjælpe hinanden. Her er det<br />
lysten til at møde forskellige mennesker og blive inspireret der er vigtig for<br />
mig.<br />
Jeg håber at tiltag som fx NUKA bevirker, at folk ikke alene lærer hinan-<br />
den at kende, men at de faktisk også kommer hinanden ved. Man kan ikke<br />
gøre alt, men man kan gøre lidt - og ens eget lokalområde er et godt sted at<br />
starte.
På <strong>Bib</strong>liotek og Medborgercenter Hedemar-<br />
ken arbejder vi med frivillige på mange forskellige<br />
måder. Vores lektiehjælp er baseret på en traditionel<br />
organisering af frivillige gennem Dansk Flygtnin-<br />
gehjælp, mens IT-caféen er drevet af lokale frivil-<br />
lige i samarbejde med personalet. Herudover har vi<br />
Netværk for Unge Kvinder i Albertslund (NUKA)<br />
hvis formål er, at samle ressourcestærke unge kvin-<br />
der på tværs af kulturelle baggrunde og give dem<br />
mulighed for idéudveksling, udvikling og samvær.<br />
Det kan for eksempel være, at de hjælper hinanden<br />
med at finde job, eller snakker om hvilken uddan-<br />
nelse de skal søge ind på. Netværket er organiseret<br />
igennem facebook og ansigt-til-ansigt relationer<br />
og efter en Eid og Bayram fest, hvor flere end 150<br />
kvinder mødte op, er netværket blevet selvorganise-<br />
rende. NUKA bidrager således til nye relationer og<br />
giver input til udvikling af nye aktiviteter. Netværk,<br />
deltagelse og medborgerskab er i det hele taget<br />
kodeord i arbejdet med frivillige på <strong>Bib</strong>liotek og<br />
Medborgercenter Hedemarken. Vi har forskellige<br />
netværk af lokale beboere, som samles om at skabe<br />
de aktiviteter der interesserer dem. Fx kulturmø-<br />
denetværket, der arrangerer beboermiddage og et<br />
nyt netværk, forældrenetværket, der skal arrangere<br />
foredrag, ekskursioner og støtte op om en af biblio-<br />
tekets kerneydelser; formidling af børnebøger og<br />
sprogstimulerende materialer.<br />
15<br />
Overordnet er frivillighedsstrategien i Alberts-<br />
lund ikke koncentreret omkring at få gratis arbejds-<br />
kraft – en sådan findes ikke – men om at få skabt<br />
netværk, som kan inspirere os til at udvikle nye<br />
services og aktiviteter. Netværk skal også hjælpe os<br />
med at holde disse aktiviteter i gang, hvorfor det er<br />
vigtigt at være åbensindet og anerkende de frivil-<br />
lige for de relationer de giver os. På sigt tænkes de<br />
mange forskellige frivillige som er knyttet til os, at<br />
indgå som en vigtig part i vores publikumsudvik-<br />
lingsprojekt Kulturalliancer. Projektet er et samar-<br />
bejde mellem Arken, Brøndby og Ishøj <strong>Bib</strong>liotek,<br />
Taastrup Teater og Kroppedal Museum, og har flere<br />
dimensioner. En central dimension er at udveksle<br />
publikummer kulturinstitutionerne imellem, for<br />
herigennem at udnytte hinandens relationer. Derfor<br />
begynder vi mere og mere at tænke vores frivillige<br />
som et netværk vi kan tilbyde andre kulturinstituti-<br />
oner at få adgang til, ligesom vi får adgang til andre<br />
kulturinstitutioners netværk.<br />
Kort sagt giver arbejdet med frivillige muligheder<br />
for at udvide dit netværk gennem nye relationer,<br />
få borgerinddragende aktiviteter, samt at skabe en<br />
gruppe af loyale ambassadører for din institution.
Temabåret markedsføringssamarbejde<br />
– du er hvad du hedder…<br />
Af udviklingskonsulenterne Stig Grøntved Larsen og Amalie Ørum Hansen, Gentofte <strong>Bib</strong>liotekerne<br />
Ja, titlen i sig selv er ingen mundret bid. Alligevel<br />
har regionens biblioteker slugt den, og er nu gået<br />
sammen om en fælles temauge i efteråret 2011 – og<br />
ikke mindst om at løfte markedsføringen sammen.<br />
Hvad er pointen?<br />
Den grundlæggende idé i samarbejdsprojektet om<br />
temabåret markedsføring er, at vi kan lave arran-<br />
gementer med større gennemslagskraft og længere<br />
rækkevidde, hvis vi går sammen i regionen og<br />
løfter i flok. Skal en sådan idé indfries, kræver det<br />
et intensivt og forpligtende samarbejde mellem<br />
regionens biblioteker – og derfor nedsatte biblio-<br />
tekslederne en arbejdsgruppe til at lave en færdig<br />
projektbeskrivelse.<br />
Nogle af de vigtigste elementer som biblioteks-<br />
lederne pegede ud, og som projektet skal løfte og<br />
afprøve er følgende:<br />
• At brande bibliotekerne som en kulturinstitu-<br />
tion med dybde og kant ved at stå sammen om de<br />
kulturelle arrangementer – det vil sige, at projektet<br />
skal prøve at løfte en årelang diskussion omkring<br />
eksempelvis et fælles logo for bibliotekerne. Ikke<br />
ved at lave et fælles logo (den diskussion vil nok<br />
fortsætte), men ved i stedet at ’praktisere et fælles<br />
væsen’.<br />
• At skabe synergieffekter i bibliotekerne ved at<br />
synliggøre, markedsføre og koordinere arrange-<br />
menter, der markerer biblioteket som en væsentlig<br />
kulturaktør i oplevelses-økonomien – det vil sige<br />
både i fællesskab at skabe et endnu bedre kultur-<br />
tilbud for alle vores brugere, men også at skabe et<br />
netværk og en videndeling blandt alle biblioteker-<br />
nes arrangementsmedarbejdere. På en måde lyder<br />
det som netop formålet med den gamle erfagruppe,<br />
men store forskel er, at vi har et fælles projekt at<br />
videndele om.<br />
16<br />
Endelig var der også et ønske fra bibliotekslederne<br />
om, at afprøve indkøbsrationalet bag en koordine-<br />
rende arrangements- og PR-virksomhed på biblio-<br />
tekerne i region Hovedstaden – altså, undersøge<br />
om vi ved at købe højt profilerede arrangementer og<br />
sammen markedsføre dem, får flere brugere ind, og<br />
kan vi inden for arrangementsvirksomheden faktisk<br />
få et udbytte af aktiv at låne hinandens publikum-<br />
mer.<br />
Projektbeskrivelsen blev godkendt i januar 2011.<br />
Det betyder at fra februar starter en projektgruppe<br />
med selve realiseringen – og ikke mindst det store<br />
koordinationsarbejde mellem bibliotekerne, som<br />
det kræver. I skrivende stund deltager 27 bibliote-<br />
ker i projektet, så opbakningen er overbevisende<br />
allerede før vi er gået i gang.<br />
Hvad kommer brugerne til at opleve?<br />
Brugerne kommer til at opleve nogle helt fantasti-<br />
ske kulturtilbud i efterårsugen. De vil opleve at få<br />
veldesignede foldere og plakater, som fortæller dem<br />
om bibliotekernes arrangementer. Og måske vil de<br />
opleve nye biblioteker, for nok ligger informationen<br />
på deres lokale afdeling, men de vil opdage at kom-<br />
munegrænser ikke betyder noget for de store ople-<br />
velser. Nogle steder vil de også opleve at de i højere<br />
grad bliver inddraget i arrangementsvirksomheden,<br />
at deres fotos, deres historier og ideer vil blive en<br />
væsentlig medspiller i de arrangementer som bib-<br />
liotekerne laver.<br />
Hvad vil medarbejderne som deltagere<br />
opleve?<br />
Alle de medarbejdere som nu er meldt til at deltage<br />
i markedsføringssamarbejdet vil blive inddraget i<br />
projektgruppens arbejde. De vil blive inviteret til en<br />
temadag – en ren inspirationsdag – som fortæller<br />
om det fælles tema. De vil blive inviteret til work-
shops, hvor deres viden, erfaring og input kommer<br />
i spil. For det er den hele samarbejdet bygger på.<br />
Workshops’ne skal sikre en formel ramme til viden-<br />
deling. Her vil der også være redskaber til mar-<br />
kedsføring at hente og ikke mindst formidlingen til<br />
brugerne. Projektgruppen skal i løbet af foråret lave<br />
en manual (eller køreplan) for temaugen, og denne<br />
skal testes, afprøves og beriges med deltagernes<br />
ideer. Workshops’ne har også til formål at sikre at<br />
vi ikke alle opfinder den dybe tallerken både hvad<br />
angår markedsføring og udvikling af spændende<br />
arrangementer.<br />
Hvad sker der nu?<br />
Når dette blad er udkommet, er den nye projekt-<br />
gruppe formentlig allerede i fuld gang med et par<br />
rigtig vigtige opgaver. Det skal først og fremmest<br />
besluttes hvilket af de foreslåede temaer, der skal<br />
være det fælles tema i bibliotekernes uge i efteråret<br />
2011. De skal vælge imellem: Oprør, Den anden<br />
side og identitet (læs de spændende beskrivelser på<br />
www.centralbibliotek.dk under gruppen Temabåret<br />
markedsføringssamarbejde, under dokumenter).<br />
Herefter skal de planlægge workshops for alle de<br />
deltagende biblioteker – Og så skal de i samme<br />
åndedrag finde et godt konsulentfirma, som kan<br />
17<br />
vejlede dem i navnet. For nok er vi efterhånden en<br />
del, der kan sige det i søvne, men brugervenligt er<br />
det ikke!<br />
Hvem har stået bag udviklingen af koncep<br />
tet:<br />
Caroline Enghoff Mogensen (Gladsaxe bib-<br />
liotek), Claus Andersen (Lyngby bibliotek),<br />
Marie Ulletved Holmgaard (Gentofte Cen-<br />
tralbibliotek), Peter Holm Rasmussen (Frede-<br />
rikssund bibliotek), Pi Mikala Nilsson (Herlev<br />
bibliotek), Poul Lerche-Thomsen (Tårnby<br />
bibliotek), Rubina Afzal (Halsnæs bibliotek),<br />
Signe Langtved Pallisgaard (Gentofte biblio-<br />
tekerne), Thomas Tiedje (Herlev bibliotek)<br />
og Amalie Ørum Hansen (Gentofte Central-<br />
bibliotek). Projektgruppen 2011 består af:<br />
Pi M. Nilsson (Herlev), Poul Lerche-Thomsen<br />
(Tårnby), Gitta Jürgensen (Helsingør), Trine<br />
Lehmann (Glostrup) og projektleder: Stig<br />
Grøntved Larsen (Gentofte <strong>Centralbibliotek</strong>)<br />
Læs hele projektbeskrivelsen på www.cen-<br />
tralbibliotek.dk under Gruppen: temabåret<br />
markedsføringssamarbejde.
Finske biblioteker<br />
Af bibliotekschef Jens Lauridsen, Tårnby<br />
Jeg tror, at det forholder sig som med danske biblio-<br />
teker; der er mange forskellige slags finske bibliote-<br />
ker selvom man alene fokuserer på folkebiblioteket.<br />
Jeg har set 10-15 finske biblioteker og det er på<br />
den spinkle baggrund jeg her kommer med nogle<br />
generaliseringer.<br />
De finske biblioteker er velstrukturerede, for-<br />
nemt designede, funktionelle og meget velfunge-<br />
rende i forhold til det man strategisk har ønsket at<br />
opnå med biblioteket: Læsning, viden og kulturel<br />
udvikling for den enkelte borger i Finland.<br />
<strong>Bib</strong>liotekerne er præcise og markante institutio-<br />
ner i landskabet. Den arkitektoniske og bygnings-<br />
mæssige kvalitet er meget høj i Finland. Kvaliteten<br />
er også gennemgående i indretningen, fine møbler,<br />
Library10 er et fremragende arbejds- og mødested.<br />
enkelthed og overblik. Hvor danske biblioteker<br />
kan have en tendens til at være meget hyggelige og<br />
meget organiske, så oplever man en større stringens<br />
og tydelighed på de finske biblioteker som samtidig<br />
18<br />
ofte kan have et ret formelt præg. Jeg kunne tænke<br />
mig en fusion: På den ene side er jeg ret overbevist<br />
om at de formelle, præcise strukturer er en stor<br />
fordel for brugeren med hensyn til at navigere i<br />
biblioteksrummet. På den anden side tror jeg det<br />
vil være en fordel hvis den formelle struktur kunne<br />
være rammen omkring en række forskellige mere<br />
uformelle rum. Sådan som det er realiseret på de tre<br />
biblioteker der kort beskrives i det følgende. Lad<br />
mig i øvrigt på baggrund af disse eksempler komme<br />
med en trendforudsigelse: De traditionelt grå, sorte<br />
og hvide flader på de finske biblioteker vil nu blive<br />
afløst af meget mere koloristiske og ekspressive<br />
farver. Signalet er mere liv og dynamik i mere ufor-<br />
melle samspil med brugerne.<br />
Der er tre finske biblioteker<br />
der her skal fremhæves.<br />
Library10, Helsinki City Libraries,<br />
fra 2005 er formentlig et af de mest<br />
kendte folkebiblioteker i verden.<br />
<strong>Bib</strong>lioteket er beliggende på 1. sal<br />
i Hovedpostkontoret. En stram,<br />
gedigen, men meget inviterende<br />
og kvalitativ ramme om virksom-<br />
heden, lige over for banegården.<br />
Hovedtemaerne er musik og it og<br />
de udfoldes i et meget dynamisk,<br />
interaktivt samspil med flere<br />
tusinde daglige brugere. Man kan<br />
også låne film og rejsebøger lige-<br />
som der et udvalg af bestsellers.<br />
Der afvikles løbende arrangemen-<br />
ter og begivenheder med tilknyt-<br />
ning til bibliotekets fagområder.<br />
<strong>Bib</strong>liotekets scene med alt i lyd-, lys- og digitalt<br />
udstyr inklusive muligheder for at transmittere til<br />
radio og web er en fremragende platform. Lige så<br />
fremragende er det, at 80 procent af Library10´s
arrangementer er brugerdrevne med<br />
biblioteket som facilitator. Der er<br />
mange årsager til bibliotekets store<br />
succes. Først og fremmest et bruger-<br />
fokus der udtrykkes ikke bare i ord,<br />
men i meget høj grad i handling:<br />
brugeren er placeret side om side<br />
med bibliotekaren når der udveksles<br />
information, brugeren har mulighed<br />
for hver dag at ommøblere biblioteket<br />
efter for godt befindende, personalet<br />
taler samme sprog som brugeren og<br />
ligner helt bogstaveligt brugerne, og<br />
personalet anerkender brugerne som<br />
den vigtigste resurse i forhold til en<br />
kontinuerlig udvikling af biblioteket.<br />
Og endelig bibliotekets motto: When<br />
other libraries just start planning, we<br />
have already made mistakes! – Se:<br />
www.lib.hel.fi/en-GB/kirjasto10/<br />
I Oulunkylä nogle kilometer fra centrum er fili-<br />
albiblioteket, beliggende i et indkøbscenter, blevet<br />
totalt renoveret og nyindrettet. <strong>Bib</strong>lioteket blev<br />
indviet i december 2010 og dækker et område med<br />
godt 20.000 indbyggere.<br />
Der er tale om en bevidst udvikling af et nyt kon-<br />
cept. Hovedingredienserne er: Visuel kommunika-<br />
tion i form af kraftige farver og markante indholds-<br />
elementer, færre materialer, flere og forskellige<br />
sidde- og opholdsmuligheder samt øget integration<br />
af arrangementer og udstillinger i biblioteksvirk-<br />
somheden. Et bibliotek der siger ”Velkommen” og<br />
på en ny og forfriskende måde møder sine brugere<br />
i øjenhøjde. Hjørring <strong>Bib</strong>liotek har formentlig i et<br />
vist omfang været model, der er i hvert fald mange<br />
paralleller. Se: www.lib.hel.fi/en-GB/oulunkyla/<br />
Et tredje og sidste eksempel er det nye filialbibli-<br />
otek i Entresse, Espoo. I modsætning til Oulunkylä,<br />
der er noget trangt, er der masser af god plads på<br />
19<br />
Oulunkylä. Ekspressivt kommunikerende INFO.<br />
det meget farverige bibliotek i Entresse, der betje-<br />
ner ca. 40.000 indbyggere. Det er givet det mest<br />
loungeagtige og et af de mest indbydende biblio-<br />
teker jeg har set. Et varieret landskab med scener,<br />
mødefaciliteter, opholdsmuligheder, arbejdsmulig-<br />
heder etc. På mange måder grænseoverskridende<br />
i sine virkemidler. Men det fungerer: Brugere i alle<br />
aldre og repræsenterende mange nationaliteter<br />
strømmer til. Check bibliotekets hjemmeside ud,<br />
søg på ”Entresse Library.”<br />
Efter min opfattelse sætter Entresse, en ny stan-<br />
dard for biblioteker i Finland, Norden, ja måske i<br />
hele verden.<br />
Og der er god mulighed for at komme: Mandag<br />
til fredag 9-20, lørdag 10-16 og søndag 12-18. Hele<br />
året rundt. Bemandingen er godt 20 ansatte sup-<br />
pleret med en del midlertidige projektansættelser.<br />
– Gode åbningstider er en del af det gedigne, finske<br />
bibliotekskoncept, der har resulteret i meget høje<br />
udlånstal og stor benyttelse i øvrigt.
Overblik: Over udlånsstatistikken i regionen<br />
Af konsulent Stig Grøntved Larsen, Gentofte <strong>Bib</strong>liotekerne<br />
Samtlige biblioteker i regionen har indsendt tal for<br />
henholdsvis udlån og fornyelser til redaktionen, og<br />
<strong>Bib</strong>·<strong>forum</strong> har ledt efter den røde tråd nogle gene-<br />
relle tendenser i tallene.<br />
Med statistik kan man vise hvad som helst! Eller<br />
i hvert fald kan man næste altid kringle tallene, så<br />
statistikken understøtter det budskab, man gerne<br />
vil fremme. Så stillet overfor entydige statistiske<br />
påstande om verdens sande sammenhæng, er det<br />
i reglen klogt at forholde sig skeptisk. Skulle man<br />
alligevel vove det ene øje og pege på nogle markante<br />
tendenser, der gør sig gældende på tværs af regio-<br />
nens biblioteker, skulle det være:<br />
1. Udlånstallene stiger. På flertallet af regionens<br />
biblioteker (19 af 28) kan man registrere en frem-<br />
gang i udlånet<br />
2. Fornyelserne stiger kraftigt. På langt de fleste<br />
biblioteker (23 af 28) har man oplevet en forholds-<br />
vis stor stigning i antallet af fornyelser.<br />
Det er naturligvis glædeligt at udlånstallene i<br />
regionen er stigende men også værd at bemærke, at<br />
i langt de fleste tilfælde er det fornyelserne, der står<br />
for hele stigningen og mere til. På flere biblioteker<br />
viser en flot fremgang i bruttoudlånet sig at dække<br />
over en nettotilbagegang, hvis man trækker fornyel-<br />
serne ud af beregningen.<br />
På rigtig mange biblioteker har man lempet<br />
reglementerne, så det nu er tilladt at forny sine<br />
udlån ubegrænset på nettet. Det har betydet, at<br />
omkring halvdelen af udlånene på mange bibliote-<br />
ker nu udgøres af fornyelser. I Gentofte har andelen<br />
af fornyelser passeret de 60 % og i Herlev, som er<br />
regionens topscorer, er 69,7 % af udlånene fornyel-<br />
ser. Denne udvikling ”forurener” i en hvis forstand<br />
statistikken, da den store stigning i fornyelserne<br />
ikke nødvendigvis siger ret meget om lånernes inte-<br />
resse for og brug af bibliotekets materialer. Snarere<br />
siger det noget om, at det er blevet langt nemmere<br />
at forny udlånene. Omvendt kan man heller ikke<br />
20<br />
uden videre konkludere, at man har en ”ren” sta-<br />
tistik, hvis bare fornyelser trækkes ud. Ikke desto<br />
mindre er man nok tættere på et retvisende billede<br />
af lånernes brug af materialer, hvis fornyelserne<br />
lades ude af betragtning.<br />
Og gør man det, lader fornyelser ude af betragt-<br />
ning, er der kun en håndfuld biblioteker tilbage i<br />
regionen, der kan fremvise en fremgang i udlån-<br />
stallene, hvor særligt Gribskov og Brøndby skiller<br />
sig ud. Gribskov er topscoreren med en stigning på<br />
12,6 %. Der har dog været en del problemer med at<br />
få trukket retvisende tal i bibliotekssystemet i Grib-<br />
skov, så muligvis er statistikken herfra fejlbehæftet.<br />
Det andet bibliotek med en bemærkelsesværdig<br />
stor fremgang, Brøndby, har haft en stigning på 7,1<br />
% (ca. 17.000 udlån). En del af denne fremgang<br />
kan forklares med, at filialen i Brøndby Strand var<br />
lukket i store dele af 2009 på grund af opførelsen af<br />
det nye kulturhus, Brønden, i kombination med at<br />
der i 2010 slet ikke har været lukkedage på kommu-<br />
nens biblioteker.<br />
Fremgangen i Brøndby er i øvrigt tæt forbundet<br />
med et andet tal i statistikken, nemlig den relativt<br />
store nedgang i udlånet i Vallensbæk på 13 % (godt<br />
17.000 udlån). I 2009 havde man ekstraordinært<br />
mange lånere fra Brøndby Strand, der – af gode<br />
grunde – er forsvundet igen efter åbningen af Brøn-<br />
den. Dertil kommer en lukkeperiode på to uger i<br />
2010, der også må formodes at have påvirket tallene<br />
i Vallensbæk negativt.<br />
De øvrige biblioteker, der kan konstatere en til-<br />
bagegang, kan deles i to grupper, hvor 11 bibliote-<br />
ker har haft et fald i udlånet på 0-5 % og andre 11 et<br />
fald på 5-10 %. For en del af bibliotekerne, særligt i<br />
sidstnævnte kategori, kan en stor del af tilbagegan-<br />
gen forklares med ekstraordinære lukkeperioder i<br />
2010 i forbindelse med chipning, ombygningspro-<br />
jekter eller lignende. I både Albertslund, Fredens-<br />
borg og Rudersdal har man chippet materialesam-
lingen i 2010 og i Fredensborg har man endvidere<br />
haft ”tvangslukket” julen over. I Helsingør har<br />
Hovedbiblioteket haft lukket i 5 uger i forbindelse<br />
med flytningen til det nye Kulturværft og i Høje<br />
Taastrup er 3 filialer blevet sammenlagt til én.<br />
Den slags særlige kommunale forhold gør det<br />
naturligvis svært at lave direkte sammenligninger<br />
på tværs af kommunerne, og også vanskeligt at<br />
drage entydige konklusioner om tendensen i regio-<br />
nen som sådan. Dog synes det rimeligt at slutte,<br />
at ud lånet af fysiske materialer på bibliotekerne<br />
fortsat er i jævn tilbagegang – totalt er udlånet<br />
eksklusiv fornyelser faldet med 4,25 % i regionen.<br />
Dette tal kan nuanceres, hvis man ser på de kom-<br />
21<br />
mentarer, der er fulgt med indberetningen af tal-<br />
lene. For det første har en del noteret, at det især<br />
er udlånet af fysiske musikmaterialer der går ned,<br />
mens bogudlånet ligger forholdsvis stabilt. Det for-<br />
klarer sikkert ikke hele faldet, men er formentlig en<br />
medvirkende faktor. Desuden har mange anført, at<br />
de oplever en stor vækst i digitale udlån og i brugen<br />
af bibliotekets e-ressourcer og at besøgstallene<br />
samtidig holder sig på et flot højt niveau. Det kunne<br />
indikere, at det vi oplever i disse år, ikke nødvendig-<br />
vis er, at lånerne mister interessen for bibliotekerne,<br />
men i højere grad at brugen af biblioteket er under<br />
forandring. Men den tese må det blive op til fremti-<br />
dige undersøgelser at efterprøve…
Overblik: Budgetbesparelser i regionen<br />
Af konsulent Stig Grøntved Larsen, Gentofte <strong>Bib</strong>liotekerne<br />
Situationen på bibliotekerne i Region Hovedstaden<br />
adskiller sig ikke fra den i det meste af det offent-<br />
lige Danmark: Der er besparelser på dagsordenen<br />
og mange steder nogle store af slagsen. <strong>Bib</strong>·Forum<br />
har været i kontakt med en række af de biblioteker<br />
hvis budgetter skiller sig mest ud – både positivt og<br />
negativt.<br />
Siden kommunalreformen i 2007 er der blevet<br />
skåret kraftigt i budgetterne på langt de fleste af<br />
regionen biblioteker. En stor del af besparelserne<br />
kan betragtes som ”naturlige” rationaliseringsge-<br />
vinster og stordriftsfordele i forbindelse med sam-<br />
menlægning af kommuner. Men fra mange af de<br />
biblioteker der har bidraget til artiklen her, er mel-<br />
dingen, at disse gevinster nu er høstet, og at ned-<br />
skæringerne i 2011 for alvor kommer til at medføre<br />
serviceforringelser.<br />
Men lad os lægge ud med de lyspunkter, der også<br />
er, når man kaster et blik på biblioteksbudgetterne i<br />
regionen:<br />
Her er særlig Helsingør bemærkelsesværdig, da<br />
man ”på papiret” har haft en budgetforøgelse på<br />
hele 4,9 % i 2011. Denne forøgelse relaterer sig i<br />
hovedsagen til åbningen af det nye hovedbibliotek<br />
på Kulturværftet, hvor åbningstiden forøges med<br />
17 timer pr. uge. Men bag tallene gemmer sig også<br />
reduktioner. Der skal skæres en stilling i udviklings-<br />
afdeling og Hornbæk <strong>Bib</strong>liotek bliver omlagt til del-<br />
vist selvbetjent bibliotek med en normering mindre<br />
til følge. Og senest er budgetterne i Helsingør blevet<br />
genåbnet, og der er planer om en markant negativ<br />
tillægsbevilling for bibliotekerne. Den endelige<br />
beslutning træffes efter redaktionens slutning.<br />
Det andet bibliotek, der har fået en budgetfor-<br />
øgelse i 2011, er Høje-Taastrup. Også her er bud-<br />
getterne imidlertid blevet genåbnet, og man kan i<br />
stedet imødese en besparelse af indtil videre ukendt<br />
størrelse. Så de entydige solstrålehistorier er svære<br />
at få øje på i regionen, når det kommer til budgetter.<br />
22<br />
Blandt topscorerne på negativsiden er Ballerup<br />
<strong>Bib</strong>liotekerne, der er ramt af en samlet besparelse<br />
på 3 millioner - svarende til 8,9 % af budgettet, og<br />
Ballerup er et af de steder, hvor besparelserne med-<br />
fører de omtalte forringelser i servicen. Der bliver<br />
nedlagt ti stillinger og skåret markant i åbnings-<br />
tiden, og derudover bliver de to filialbiblioteker i<br />
Måløv og Skovlunde omstruktureret og for Skovlun-<br />
des vedkommende sammenlagt med et medborger-<br />
hus. Og alligevel har man kunne drage et lettelsens<br />
suk i Ballerup, da det lige til det sidste var på tale at<br />
nedlægge alle filialer og nøjes med ét betjeningssted<br />
i kommunen fremover.<br />
Næsten lige så hårdt ramt er man i Dragør, hvor<br />
besparelsen lyder 8,5 %. Her blev filialen i Hollæn-<br />
derhallen i første omgang dømt lukket som en kon-<br />
sekvens af besparelserne. Imidlertid har biblioteket<br />
stillet et alternativt forslag, om at omdanne filialen<br />
til delvis selvbetjent bibliotek – en løsning man<br />
satser på ”nyder fremme”, så den lader sig realisere<br />
til august 2011.<br />
Frederikssund har i lighed med Dragør haft for<br />
”vane” at være blandt de hårdest beskårne bibliote-<br />
ker i regionen de seneste par år. Den gruppe tilhører<br />
Frederikssund fortsat til med en reduktion på 7,4<br />
%. Ud over at der nedlægges i alt 6 stillinger i 2010<br />
og 11, har besparelsen som konsekvens, at der skal<br />
indrettes åbne biblioteker i både Jægerspris og Slan-<br />
gerup, begge steder med betydeligt færre personale-<br />
betjente timer.<br />
Også Allerød og Glostrup ligger godt til i feltet af<br />
besparelsesramte biblioteker med nedskæringer på<br />
henholdsvis 7,8 og 7 %, der for begge bibliotekers<br />
vedkommende udmøntes som uspecificerede ram-<br />
mebesparelser.<br />
Disse eksempler på aktuelle besparelser i regio-<br />
nen bidrager alle til et billede af en sektor, der har<br />
været præget af omfangsrige reduktioner de senere<br />
år. Betragtet under et er sektoren blevet skåret med
10,7 % siden kommunalreformen. Men ser man<br />
på det enkelte biblioteks niveau, har man i Lyngby,<br />
Høje-Taastrup og Brøndby måtte affinde sig med<br />
en reduktion af budgetterne på lige omkring 1/3 og<br />
i både Hillerød, Gribskov, Frederikssund, Alberts-<br />
lund, Hørsholm og Glostrup har man skåret i omeg-<br />
nen af 1/5. Det er ikke de nemmeste betingelser<br />
at skabe et attraktivt bibliotekstilbud under, men<br />
23<br />
et vilkår bibliotekerne deler med det meste af den<br />
øvrige offentlige sektor. Og nok også et vilkår der<br />
ikke bliver så forfærdelig meget anderledes i nær-<br />
meste fremtid.<br />
Kilder: Danmarks <strong>Bib</strong>lioteksforenings Budget -<br />
undersøgelse 2011 og <strong>Bib</strong>lioteksbudgetter 2011<br />
på cultur.com.<br />
Fotos: Leif Bolding
<strong>Bib</strong>·<strong>forum</strong> udgives af Gentofte <strong>Bib</strong>liotekerne.<br />
Redaktionsudvalget:<br />
Kulturdirektør Lone Gladbo (ansvarshavende redaktør), Gentofte <strong>Bib</strong>liotekerne, lg@gentofte.dk<br />
Udviklingschef Rebekka Kinimond Carlson, Hvidovre<strong>Bib</strong>liotekerne, rkc@hvidovre.dk<br />
Udviklingskonsulent Marie Ulletved Holmgaard, Gentofte <strong>Bib</strong>liotekerne, muh@gentofte.dk<br />
<strong>Bib</strong>liotekschef Lise Kann, Fredensborg <strong>Bib</strong>liotekerne, lika@fredensborg.dk<br />
Afdelingsleder Tina Pihl, Frederiksberg Kommunes <strong>Bib</strong>lioteker, tipi01@frederiksberg.dk<br />
Stadsbibliotekar Sys Sigurd, Hillerød <strong>Bib</strong>liotek, sys@hillerod.dk<br />
Næste nummer udkommer juni 2011.<br />
Layout: boldings.dk<br />
ISSN 1603-7219