Adam Oehlenschläger: Guldhornene (1803) - Det ny Forlag
Adam Oehlenschläger: Guldhornene (1803) - Det ny Forlag
Adam Oehlenschläger: Guldhornene (1803) - Det ny Forlag
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
i antologier og læsebøger. I 1882 komponerer J. P. E. Hartmann<br />
”underlægningsmusik” til digtet, og det har nærmest været syno<strong>ny</strong>mt med<br />
begrebet ”dansk romantik”. Af elever opfattet mest som pligt og pensum, fordi<br />
tidens glans som påpeget af Villy Sørensen, har sløret digtets slående<br />
orginalitet. Alligevel er det i live. I 1998 kom en <strong>ny</strong>indspilning af Hartmanns<br />
musik (med oplæsning af Bodil Udsen), i 2000 Peter Laugesens oplæsning med<br />
<strong>ny</strong> musik og Dan Turélls påpegning: ”Der er flere guldbajere end guldhorn i<br />
<strong>Oehlenschläger</strong>sgade”. Og skoleelev meddigtningen ”De raver og roder i gamle<br />
kommoder”, er også en slags bidrag til bevarelse af ”<strong>Guldhornene</strong>”.<br />
Inge Adriansen: Nationale symboler i <strong>Det</strong> Danske Rige 1830-2000<br />
(2003)<br />
Inge Adriansen (født 1944), kulturhistoriker og museumsinspektør, siden 1988<br />
museumsinspektør ved Museum Sønderjylland – Sønderborg Slot. Har skrevet en række bøger<br />
om historiske og kulturhistoriske forhold.<br />
Digtet vakte ingen særlig opmærksomhed i samtiden. Den kom først i de sidste<br />
årtier af 1800-tallet, hvor der begyndte en <strong>ny</strong>vurdering af romantikken.<br />
Oldsager blev nu generelt tolket som minder fra de stolte forfædre, og alle<br />
mente at vide med sikkerhed, at guldhornene var af urnordisk oprindelse. En<br />
følge af denne udvikling var, at <strong>Oehlenschläger</strong>s digt blev omfortolket. Fra at<br />
handle om fortabelse blev det ti let varsel om en kommende guldalder, og det<br />
genudsendtes i prægtigt illustreret udgave til digterens 100-års-dag i 1879.<br />
Guldhornsdigtet blev ti let ”hit” på dette tidspunkt og har siden da været<br />
betragtet som en del af nationalarven. Medvirkende hertil var den kongelige<br />
skuespiller Poul Reumerts oplæsning af digtet i radioen med dyb, klangfuld<br />
stemme og højtidelig, næsten patetisk toneleje. I årtier er digtet blevet<br />
anvendt i skolernes undervisning, både i folkeskolen og gymnasiet. I den<br />
autoritative antologi med dansk litteratur for gymnasieskolerne, redigeret af<br />
Falkenstjerne og Borup Jensen, var der på den allerførste side en gengivelse af<br />
kobberstikkene af guldhornene og runeindskriften var bogens første tekst.<br />
Også <strong>Oehlenschläger</strong>s ”<strong>Guldhornene</strong>” var en del af det obligatoriske stof.<br />
Anne-Marie Mai: Hvor litteraturen finder sted bd. 2. Længslens<br />
tidsalder 1800-1900, 2010 side 17-21<br />
Anne-Marie Mai (født 1953), lic. phil. et mag. art., professor i dansk litteratur ved Syddansk<br />
Universitet<br />
<strong>Det</strong> store programdigt var ”<strong>Guldhornene</strong>”. <strong>Det</strong> angav, hvad den unge digter<br />
ønskede og ville. Og sigtet var ikke til at tage fejl af: ”<strong>Guldhornene</strong>” var en<br />
skarp kritik af en lærd kultur og et samfund, der åndeligt var helt udslukt, hvor<br />
man ikke havde sans for historie, myte og kunst.<br />
For generationer af læsere blev ”<strong>Guldhornene</strong>” inkarnationen af den danske<br />
romantik. I begyndelsen af det 21. århundrede er billedet blevet mere<br />
nuanceret, og flere digte og digtere må tages i betragtning, når man fortæller<br />
om romantikken på dansk grund. Især Schack Staffeldts digt ”Indvielsen”