KOMMUNEPLAN 2009-2021 H0RINGSUDGAVE - 16-12-2009
KOMMUNEPLAN 2009-2021 H0RINGSUDGAVE - 16-12-2009
KOMMUNEPLAN 2009-2021 H0RINGSUDGAVE - 16-12-2009
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
øndby kommune<br />
kommuneplan<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
del 1 af 3: Hovedstruktur<br />
Høringsudgave
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
del 1: Hovedstruktur<br />
Udarbejdelse: Brøndby Kommune, <strong>2009</strong><br />
Design: Operate A/S<br />
Foto: Tom Ingvardsen, hvor andet ikke er anført.<br />
Foto side 23: Sole Nørgaard.<br />
Foto, kort og illustrationer side 4, 15, <strong>16</strong>, 28, 31, 33,<br />
37, 42, 43, 45, 49 og 61: Brøndby Kommune.<br />
Luftfoto side <strong>12</strong>, 51 og 53: COWI/Brøndby Kommune.<br />
Illustrationer side 10 og 35: Arkitektfirmaet aart a/s<br />
Tryk:<br />
Oplag:
øndby kommune<br />
kommuneplan<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
del 1 af 3: Hovedstruktur
IndHold<br />
4 Forord af Ib Terp<br />
6 Indledning<br />
8 Resumé<br />
10 Brøndbys rolle i regionen<br />
14 Ny hovedstruktur<br />
18 Det gode liv starter tidligt og slutter sent<br />
26 Brøndby - en bæredygtig kommune<br />
30 Infrastruktur og tilgængelighed<br />
34 Byomdannelse og byudvikling<br />
38 Erhvervsområder og erhvervspolitik<br />
42 Detailhandel<br />
46 Natur og miljø<br />
50 Ringbyen langs Ring 3<br />
54 Vestegnen i udvikling - erhvervsområder<br />
61 Hovedstrukturkort
4 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Forord<br />
kære læser<br />
Du sidder nu med Kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> for Brøndby Kommune<br />
i hånden.<br />
Her præsenterer kommunalbestyrelsen sine visioner og fastlægger<br />
den overordnede planlægning for udviklingen i vor kommune i de<br />
kommende år.<br />
Brøndby Kommune er og skal fortsat være en kommune, som er god<br />
at bo og arbejde i.<br />
En god udvikling kræver, at vi forstår at forholde os aktivt til de udfordringer,<br />
vi står overfor. Her tænker jeg f.eks. på, at der i Brøndby som<br />
i mange andre kommuner tegner sig et billede med færre erhvervsaktive<br />
og flere ældre, og dermed et mindre skattegrundlag og en stigning<br />
i udgifter til social- og sundhedsområdet.<br />
Men vi har også rigtig mange udviklingsmuligheder, og vi gør en stor<br />
indsats for at udnytte disse muligheder. Vi vil fortsat styrke vores position<br />
som en attraktiv bosætningskommune med et varieret boligudbud,<br />
samtidig med at vi understøtter udviklingen af vort erhvervsliv<br />
og detailhandel.<br />
Det gode liv grundlægges i de første leveår. Vi gør derfor en særlig<br />
indsats for at skabe gode rammer for børn og unge i forhold til sunde<br />
kostvaner, bevægelse, leg, læring og trivsel. Samtidig har vi fortsat fokus<br />
på den generelle folkesundhed og på, at vore ældre medborgere<br />
har adgang til moderne pleje- og ældreboliger.<br />
Idræts- og kulturlivet har stor betydning for det gode liv, og i Brøndby<br />
er der masser af klubber og et mangesidigt og levende forenings- og<br />
kulturliv, som beriger os alle.<br />
Brøndby har fået et nyt flot kulturhus, Brønden, som sammen med<br />
det ’gamle’ kulturhus Kilden skal fungere som naturlige samlingspunkter<br />
for borgerne. Her kan alle mødes på tværs af alder og baggrund.
Vi vil forbedre rammerne for fysisk aktivitet og bevægelse, bl.a. ved at<br />
forbedre stinettet og adgangen til de rekreative områder samt ved at<br />
udbygge idrætsfaciliteterne.<br />
Vi har en ambition om at være en bæredygtig og klimavenlig kommune.<br />
Kommunalbestyrelsen har derfor bl.a. vedtaget en klimastrategi,<br />
som skal bidrage til at minimere kommunens udledning af CO2,<br />
f.eks. ved energirenovering i kommunale bygninger og øget brug af<br />
vedvarende energikilder.<br />
Vor geografiske placering giver os gode muligheder. Vi vil løbende<br />
planlægge for en bæredygtig byudvikling omkring S-togs stationer<br />
og langs en kommende letbane eller anden højklasset trafikløsning.<br />
Det gør vi blandt andet ved at lave helhedsplaner for kommunens tre<br />
stationsnære byudviklingsområder; Kirkebjerg, Priorparken & Vibeholm<br />
samt Brøndby Strand Centrum. I disse områder åbnes der i de<br />
kommende år mulighed for mange nye arbejdspladser og moderne<br />
ejerboliger med nærhed til kollektive trafikforbindelser.<br />
Jeg er glad for at kunne præsentere en kommuneplan, der viser en<br />
kommune i udvikling og bevægelse.<br />
Ib Terp<br />
Borgmester<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
5
6 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
IndlednIng<br />
Formål<br />
Kommuneplan <strong>2009</strong> skal sikre en sammenhæng mellem planlægning<br />
på nationalt, regionalt og lokalt niveau. Kommuneplanen skal<br />
derfor være i overensstemmelse med den overordnede statslige og<br />
regionale planlægning, herunder landsplanlægningen, den regionale<br />
udviklingsplan og planlægningen for Hovedstadsområdet (Fingerplan<br />
2007).<br />
Inden for disse rammer præsenterer kommunalbestyrelsen her i<br />
Kommuneplan <strong>2009</strong> sine visioner og målsætninger for den overordnede<br />
udvikling i Brøndby Kommune fra <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong>.<br />
kommuneplanens IndHold og læsevejlednIng<br />
Kommuneplanen indeholder emner, som vedrører borgernes hverdag<br />
og levevilkår, såsom sundhed, uddannelse og kultur. Planen angiver<br />
ligeledes rammerne for den fysiske arealanvendelse og beskriver<br />
fx hvordan boligområder, erhverv, service og rekreative områder<br />
skal placeres i forhold til hinanden.<br />
Kommuneplan <strong>2009</strong> er opbygget i tre dele:<br />
• Hovedstrukturdel<br />
• Rammer- og retningslinjer<br />
• Redegørelse<br />
Kommuneplanens del I – Hovedstrukturdel:<br />
Hovedstrukturen indeholder kommunalbestyrelsens visioner og<br />
handlinger for en række politikområder, inddelt i temakapitler. Temakapitlerne<br />
er struktureret ved at have en introduktion til temaet,<br />
efterfulgt af kommunalbestyrelsens visioner og mål for temaet - hvad<br />
vil vi? - og kommunalbestyrelsens handlinger - hvad gør vi?<br />
Kommuneplanens del II - Rammer- og retningslinjer:<br />
Ramme- og retningslinjedelen er primært et redskab for den kommunale<br />
administration til brug for sagsbehandling på plan-, natur- og<br />
miljøområdet. Ramme- og retningslinjedelen er også information til<br />
borgere og erhvervsliv om de overordnede muligheder og begrænsninger<br />
i arealanvendelsen.<br />
Rammer- og retningslinjer består af 2 dele:<br />
1. Rammerne viser, hvad arealerne i kommunen er udlagt til, herunder<br />
hvad de enkelte rammer kan anvendes til, og hvor højt og tæt der<br />
må bebygges. Rammerne er således også det grundlag, som lokalpla-
nerne hviler på. Herudover indeholder rammerne en række konkrete<br />
bestemmelser for lokalplanlægningen.<br />
2. Retningslinjerne indeholder bestemmelser for de emner, som<br />
kommunen har overtaget fra regionplanen efter kommunalreformen<br />
trådte i kraft. Retningslinjerne skal sikre en balance mellem benyttelse<br />
og beskyttelse af en række emner indenfor teknik-, natur- og<br />
miljøområdet.<br />
Kommuneplanens del III – Redegørelse:<br />
Redegørelsen er kommuneplanens forudsætningsdel. Her beskrives<br />
de planlægningsmæssige, statistiske og lovgivningsmæssige forudsætninger<br />
for kommuneplanen.<br />
Redegørelsen består af 2 dele:<br />
1. Den ene del indeholder planlægningsmæssige oplysninger og de tal<br />
og statistikker, som ligger til grund for kommuneplanens del I (hovedstrukturen).<br />
2. Den anden del er en nærmere redegørelse for retningslinjerne fra<br />
regionplanen som beskrevet i kommuneplanens del II (rammer- og<br />
retningslinjer). Her forklares baggrunden og lovgrundlaget for retningslinjerne.<br />
du Har IndFlydelse på kommuneplan <strong>2009</strong><br />
Kommunalbestyrelsen har den 17. juni <strong>2009</strong> vedtaget forslag til Kommuneplan<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2021</strong>. Forslaget er derefter i høring fra 1. juli <strong>2009</strong> til<br />
<strong>16</strong>. september <strong>2009</strong>. Du kan inden den <strong>16</strong>. september <strong>2009</strong> fremsende<br />
indsigelser, kommentarer og forslag til kommuneplanforslaget.<br />
Det kan ske på e-mail teknik@brondby.dk eller med brev til: Brøndby<br />
Kommune. Teknisk Forvaltning, Park Allé <strong>16</strong>0, 2605 Brøndby. Kommuneplanforslaget<br />
kan ses på Rådhuset, Teknisk Forvaltning, Park<br />
Allé <strong>16</strong>0 og på kommunens biblioteker. Endvidere ligger kommuneplanforslaget<br />
på www.brondby.dk.<br />
Planforslaget kan rekvireres ved henvendelse til Teknisk Forvaltning<br />
på tlf. 43 28 28 28, eller på e-mail: teknik@brondby.dk. Kommuneplan<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> vil ved sin endelige vedtagelse – og efter politisk behandling<br />
af alle indsigelser, kommentarer og forslag - afløse Kommuneplan<br />
2005-2017 og de kommuneplantillæg, der er vedtaget til denne.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
7
8 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
resumé<br />
ny Hovedstruktur<br />
Brøndby Kommune vil med Kommuneplan <strong>2009</strong> foreslå en ny hovedstruktur<br />
for kommunen. Kommunens hovedstruktur har i de<br />
tidligere kommuneplaner taget udgangspunkt i, at kommunen er opdelt<br />
i tre bydele: Brøndbyøster, Brøndbyvester og Brøndby Strand. I<br />
forslaget til en ny hovedstruktur ønsker vi at anskue kommunen på<br />
en ny måde, idet der etableres et nyt udviklingsområde, der både<br />
skal binde bydelene bedre sammen og samtidig skabe en bedre sammenhæng<br />
i kommunen. Brøndby kommunes ny hovedstruktur skal<br />
således fremme en sammenhængende og tæt by, en tilgængelig by og<br />
en bæredygtig by, som understøtter visionen om Brøndby i bevægelse<br />
(se kapitel Ny hovedstruktur). Endvidere bidrager udviklingsområdet<br />
til en ny udviklingsstrategi for hele hovedstadsområdet, som går på<br />
tværs af fingrene frem for en fortsat videreudbygning af hovedstadsområdets<br />
fingre (se kapitel Ringbyen langs Ring 3).<br />
det sunde og aktIve lIv I Fokus<br />
I Brøndby Kommune ønsker vi at skabe gode rammer for muligheden<br />
for at føre et aktivt og sundt liv. Der findes i dag gode muligheder<br />
for at dyrke idræt såsom at løbe og gå, spille bold, cykle, dyrke<br />
sejlsport mv. i kommunens grønne og blå områder. Kommunalbestyrelsen<br />
vil også fremover have fokus på at understøtte idræts- og kulturlivet<br />
og gøre en særlig indsats for at skabe gode rammer for børn<br />
og unge i forhold til kost, motion, leg, læring og trivsel (se kapitel Det<br />
gode liv starter tidligt og slutter sent).<br />
bæredygtIg og klImavenlIg kommune I bevægelse<br />
Brøndby Kommune vil være en bæredygtig og klimavenlig kommune<br />
i bevægelse – et godt sted at leve, bo og arbejde. For Brøndby Kommune<br />
handler bæredygtighed om at skabe en udvikling, der både er<br />
miljømæssigt, kulturelt, socialt og økonomisk bæredygtig. Dette<br />
indebærer eksempelvis en bæredygtig byomdannelse af de stationsnære<br />
områder (se kapitel Brøndby – en bæredygtig kommune).<br />
kollektIve traFIkForbIndelser<br />
Brøndby Kommune har en veludviklet infrastruktur, herunder gode<br />
kollektive trafikforbindelser med busruter og S-tog. Kommunen har<br />
i dag to S-togsstationer ved Brøndbyøster og Brøndby Strand stationer,<br />
og vi har planer om en tredje station ved Priorparken. Vi vil<br />
endvidere arbejde for etablering af en letbane eller anden højklasset<br />
løsning fra Lyngby og videre mod Brøndby Strand. Dette vil forbedre<br />
den kollektive trafik og øge tilgængeligheden i kommunen (se kapitel<br />
Infrastruktur og tilgængelighed).
mere lIv – mere by<br />
Da Brøndby Kommune er fuldt udbygget, har vi fokus på omdannelse<br />
og fornyelse af eksisterende byområder. Erhvervsliv og bosætning<br />
vil i de kommende år blive styrket ved en omdannelse af de<br />
stationsnære områder ved Kirkebjerg, Brøndby Strand Centrum og<br />
ved en kommende station ved Priorparken (se kapitel Byomdannelse<br />
og byudvikling).<br />
Flere arbejdspladser og attraktIve erHvervsområder<br />
Brøndby Kommune har et attraktivt erhvervsklima. En bred vifte af<br />
virksomheder har fundet det attraktivt at placere sig i vores kommune.<br />
Disse virksomheder omfatter mange forskellige brancher - herunder<br />
transport- og logistikvirksomheder, fremstillings- og produktionsvirksomheder,<br />
kontor-, service-, og videnserhverv. Det giver mange<br />
forskellige typer af job og dermed gode beskæftigelsesmuligheder for<br />
kommunens indbyggere og dem, der kommer til kommunen for at<br />
arbejde. Kommunen vil arbejde for, at flere virksomheder vælger at<br />
placere sig i Brøndby Kommune (se kapitel Erhvervsområder og erhvervspolitik<br />
og kapitel Vestegnen i udvikling - Erhvervsområder).<br />
grøn struktur<br />
Brøndby Kommune består af en mangfoldighed af store sammenhængende<br />
naturområder og mindre, men vigtige grønne områder i<br />
byerne. Dermed er der gode muligheder for et rigt friluftliv. Brøndby<br />
Kommune vil arbejde for både at bevare og udvikle de grønne områder<br />
- herunder for at øge tilgængelighed og sammenhæng (se kapitel<br />
Natur og miljø)<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
9
øndbys<br />
rolle I<br />
regIonen<br />
10 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
konkurrencen om at tiltrække og fastholde virksomheder i<br />
kommunerne er hård. derfor står brøndby kommunes erhvervsområder<br />
over for en kraftig udvikling.<br />
Brøndby Kommune er en del af storbyregionen omkring Øresund.<br />
Regionen har i de senere år udviklet sig til en af de mest fremgangsrige<br />
regioner i Europa. Den unikke placering tæt på Hovedstaden giver<br />
god adgang til et stort arbejdsmarked, infrastruktur (lufthavn, Øresundsbro<br />
m.v.) og uddannelsesinstitutioner. Det betyder, at mange<br />
virksomhedstyper finder det attraktivt at lokalisere sig i vores kommune.<br />
Konkurrencen om at fastholde og tiltrække nye virksomheder er imidlertid<br />
stor, og derfor må vi som kommune hele tiden være opmærksom<br />
på at udvikle vores erhvervsområder i takt med efterspørgslen<br />
og samtidig yde en god service overfor virksomhederne.<br />
nye erHvervsområder<br />
For at tiltrække flere virksomheder ønsker kommunen at byomdanne<br />
erhvervsområderne langs Ring 3. Dette tiltag er også af regional betydning,<br />
og derfor er kommunerne langs Ring 3 gået sammen om at<br />
udvikle en fælles byvision for Ringbyen. Byvisionen udvikles i samarbejde<br />
med Regionen, Miljøcenter Roskilde og By- og Landskabsstyrelsen.<br />
Det fælles visionspapir for Ringbyen langs Ring 3 fremgår<br />
af kapitlet Ringbyen langs Ring 3.
“<br />
Brøndby Kommune er i en konkurrencesituation<br />
i forhold til at tiltrække nye borgere.<br />
Flertallet af Hovedstadsområdets kommuner<br />
står i disse år overfor den udfordring, at<br />
befolkningstallet især blandt børn og unge<br />
falder, mens der kan registreres en stigning i<br />
andelen af ældre<br />
nye bolIger ved brøndby strand og kIrkebjerg<br />
Brøndby Kommune er ligeledes i en konkurrencesituation i forhold<br />
til at tiltrække nye borgere. Flertallet af Hovedstadsområdets kommuner<br />
står i disse år overfor den udfordring, at befolkningstallet især<br />
blandt børn og unge falder, mens der kan registreres en stigning i andelen<br />
af ældre. Brøndby Kommune forholder sig aktivt til denne udfordring<br />
og arbejder boligpolitisk med to indsatser:<br />
1. På den ene side åbnes mulighed for nyt boligbyggeri i Brøndby<br />
Strand Centrum og Kirkebjerg, hvor der over en tidshorisont på <strong>12</strong> år<br />
planlægges opført 700-800 boliger.<br />
2. På den anden side skal de nuværende boligområder fortsat udvikles<br />
og være attraktive. I planperioden vil kommunen gøre en ekstra indsats<br />
i forhold til at udnytte boligområdernes nærhed til skovene, de<br />
grønne rekreative områder og stranden ved at forbedre sti- og cykelruter<br />
fra og mellem de grønne områder og boligområderne.<br />
samarbejde med andre kommuner<br />
Brøndby Kommune indgår også i mange forskellige typer samarbejde<br />
med andre kommuner på en række områder, så som plan-, miljø-,<br />
kultur-, sundheds-, og erhvervsområdet. Det gør vi, fordi udfordringer<br />
går på tværs af kommunegrænserne. De samarbejder, vi allerede<br />
har startet op er eksempelvis:<br />
stor aktivitet på boligfronten<br />
Brøndby Kommune forholder<br />
sig aktivt til denne udfordring<br />
og arbejder boligpolitisk med to<br />
indsatser:<br />
1. På den ene side åbnes mulighed<br />
for nyt boligbyggeri i Brøndby<br />
Strand Centrum og Kirkebjerg,<br />
hvor der over en tidshorisont på<br />
<strong>12</strong> år planlægges opført 700-800<br />
boliger.<br />
2. På den anden side skal de<br />
nuværende boligområder fortsat<br />
udvikles og være attraktive. I<br />
planperioden vil kommunen gøre<br />
en ekstra indsats i forhold til at<br />
udnytte boligområdernes nærhed<br />
til skovene, de grønne rekreative<br />
områder og stranden ved at<br />
forbedre sti- og cykelruter fra og<br />
mellem de grønne områder og<br />
boligområderne.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
11
Omdannelse af stationsnære erhvervsområder giver mulighed for indpasning af beboelse. Herover ses et udsnit af Kirkebjerg, hvor der åbnes<br />
mulighed for boliger.<br />
<strong>12</strong> hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
• Et kulturarvsprojekt, der har til formål at revitalisere Vestvolden<br />
til en attraktion i høj klasse. Projektet skal ses i forlængelse af kommunens<br />
satsning på kulturområdet med henblik på at udvikle og<br />
skabe flere kulturelle tilbud og attraktioner.<br />
• Et modelkommuneprojekt med <strong>16</strong> andre kommuner, som har til<br />
formål sammen med andre kommuner at udvikle metoder og nye<br />
relationer til gavn for Brøndbys unge på uddannnelsesområdet.<br />
• Et samarbejde med Vestegnskommunerne og Glostrup Hospital<br />
omkring patientuddannelse for kronikere.<br />
Hvad vIl vI?<br />
Kommunalbestyrelsen vil videreudvikle Brøndby kommunes position<br />
som en attraktiv bosætnings- og erhvervskommune. Kommunen<br />
skal rumme endnu flere kvaliteter, som gør kommunen til et godt<br />
sted at leve, bo og arbejde.<br />
Hvad gør vI?<br />
Brøndby Kommune forholder sig aktivt til de udfordringer og muligheder,<br />
som kommunens position og placering i hovedstadsregionen<br />
giver på en række områder som fx erhverv, uddannelse, bosætning,<br />
sundhed, miljø mv.
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
13
ny<br />
Hovedstruktur<br />
14 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
denne kommuneplan foreslår en ny fysisk hovedstruktur<br />
for kommunen. strukturen kaldes det store I. det store I<br />
løber gennem kommunen fra nord til syd langs med vestvolden<br />
og motorring 3 og forbinder også kirkebjerg og området<br />
omkring brøndbyøster station. den nye hovedstruktur<br />
skal sikre, at brøndby kommune fremstår og opleves som<br />
én sammenhængende by.<br />
Brøndby Kommune foreslår en ny fysisk hovedstruktur for kommunen.<br />
Kommunens hovedstruktur har i de tidligere kommuneplaner<br />
taget udgangspunkt i, at kommunen er opdelt i tre bydele - Brøndbyøster,<br />
Brøndbyvester og Brøndby Strand - adskilt af Den Grønne Kile<br />
og Vestvolden. Området omkring Brøndbyøster Station og Brøndby<br />
Strand Station har status som overordnede centre.<br />
det store I<br />
Den igangværende omdannelse af Priorparken og Vibeholm, udvikling<br />
af stadionområdet samt byudviklingen i Brøndby Strand Centrum,<br />
skaber tilsammen et udviklingsområde, der strækker sig fra<br />
Roskildevej i nord til Brøndby Strand i syd og binder den nordlige og<br />
sydlige del af kommunen sammen. Udviklingsområdet, som vi kalder<br />
”Det store I”, løber langs med Vestvolden og Motorring 3. Udviklingsområdet<br />
har også forbindelser til omdannelsesprojektet i Kirkebjerg<br />
ved Glostrup Station og området ved Brøndbyøster Station.<br />
Udviklingsområdet ”Det store I” skal ses som et nyt lag, der lægges
LETBANEN<br />
s<br />
Brøndbyvester<br />
Den grønne kile<br />
Omdannelse<br />
Kirkebjerg<br />
LETBANEN<br />
Brøndbyvester<br />
Brøndby strand<br />
Kvarterløft Brøndby Strand centrum<br />
Brøndbyvesterr<br />
Den grønne kile<br />
s<br />
s<br />
Udviklingsområde<br />
s<br />
II<br />
III<br />
Brøndby strand<br />
I<br />
Strandparken<br />
s<br />
II<br />
III<br />
Brøndby strand<br />
Vestvolden<br />
Udviklingsområde<br />
I<br />
s<br />
s<br />
Brøndbyøster<br />
Revitalisering<br />
af Priorparken<br />
Strandparken<br />
s<br />
Strandparken<br />
s<br />
MOTORRING 3<br />
s<br />
Vestvolden<br />
Vestvolden<br />
s<br />
Forskønnelse ved<br />
Brøndbyøster Station<br />
Brøndbyøster<br />
Idrætscampus - Brøndby Stadion<br />
MOTORRING 3<br />
Brøndbyøster<br />
MOTORRING 3<br />
LETBANEN<br />
Omdannelse<br />
Kirkebjerg<br />
Brøndbyvester<br />
Kvarterløft Brøndby Strand centrum<br />
Brøndby Strand<br />
ned over den velkendte struktur med de tre adskilte bydele. Tilsammen<br />
udgør de to lag den ny hovedstruktur.<br />
Hvad vIl vI?<br />
Brøndby Kommune ønsker en ny hovedstruktur, som kan binde bydelene<br />
sammen, sådan så Brøndby fremstår som én samlet kommune.<br />
De enkelte bydele skal drage nytte af hinanden og samtidig bidrage til<br />
at fremme en sammenhængende og tæt by, en tilgængelig by og en<br />
bæredygtig by.<br />
s<br />
Udviklingsområde<br />
s<br />
II<br />
III<br />
I<br />
Strandparken<br />
s<br />
Revitalisering<br />
af Priorparken<br />
Vestvolden<br />
Brøndbyøster<br />
Idrætscampus - Brøndby Stadion<br />
MOTORRING 3<br />
vest for vestvolden<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
s<br />
Forskønnelse ved<br />
Brøndbyøster Station<br />
Diagrammet til venstre: Nederst ses den gamle hovedstruktur med de tre adskilte bydele. I midten ses Det store I. Øverst ses hvordan I´et samler<br />
bydelene. Diagrammet til højre: Visionen om Det store I er at fremme en sammenhængende og tæt by.<br />
15
”det store I”<br />
De tre projekter inden for udviklingsområdet<br />
”Det store I” repræsenterer<br />
vores vision om at være<br />
en kommune i bevægelse:<br />
1. Priorparken og Vibeholm: Udvikling<br />
af en attraktiv og levende<br />
bydel med moderne erhverv,<br />
kultur og idræt m.v. i den nordlige<br />
del af udviklingsområdet.<br />
2. Udvikling af sports-, idræts-<br />
og aktivitetszoner ved og syd for<br />
stadionområdet.<br />
3. Udvikling af en moderne bydel<br />
omkring Brøndby Strand Station<br />
med boliger og nyt kulturhus.<br />
”Det store I” står som symbol for<br />
Integration af de tre bydele.<br />
<strong>16</strong> hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
lineær byudvikling<br />
langs fingerplanen<br />
radial revitalisering<br />
fortætning på tværs<br />
vest for vestvolden<br />
byplanmæssig strategi<br />
Øverst ses den lineære byudvikling – langs nuværende byfingre og s-togslinjer. Nederst<br />
ses en byudvikling der fortætter nuværende byområder på tværs af byfingrene.<br />
Udviklingsområdet ”Det store I” er Brøndby Kommunes bidrag til en<br />
ny udviklingsstrategi for hovedstadsområdet – på tværs af byfingrene<br />
frem for en fortsat videreudbygning af hovedstadsområdet fingre.<br />
Udviklingsområdet ligger langs det planlagte forløb af letbanen, som<br />
skal løbe på tværs af hovedstadsområdet fingerplan og kan indtænkes<br />
i det igangværende byvisionarbejde for Ringbyen langs Ring 3 (se kapitel<br />
”Ringbyen langs Ring 3”).<br />
De tre projekter inden for udviklingsområdet ”Det store I” repræsenterer<br />
vores vision om at være en kommune i bevægelse:
I´et skal samle bydele og skabe tilgængelighed på tværs. Der skal være let adgang til grønne områder og mulighed for fysisk aktivitet.<br />
1. Priorparken og Vibeholm: Udvikling af en attraktiv og levende bydel<br />
med moderne erhverv, kultur og idræt m.v. i den nordlige del af<br />
udviklingsområdet.<br />
2. Udvikling af sports-, idræts- og aktivitetszoner ved og syd for stadionområdet.<br />
3. Udvikling af en moderne bydel omkring Brøndby Strand Station<br />
med boliger og nyt kulturhus.<br />
”Det store I” står som symbol for Integration af de tre bydele.<br />
Hvad gør vI?<br />
Brøndby Kommune:<br />
• Arbejder for udvikling af den ny hovedstruktur og ”Det store I”,<br />
som binder bydelene bedre sammen.<br />
• Arbejder for at skabe tilgængelighed indenfor og til ”Det store I”<br />
samt understøtter mulighed for idræt og fysisk aktivitet.<br />
• Koordinerer indsatsen og fokuserer på synergien mellem projekterne.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
17
det gode lIv<br />
starter tIdlIgt<br />
og slutter sent<br />
18 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
vi ved at fysisk aktivitet har en positiv effekt på både det fysiske<br />
og mentale helbred samt på indlæringsevne og livskvalitet.<br />
derfor er der stor fokus på sund livsstil for alle i<br />
denne kommuneplan. vi ønsker at gøre en særlig indsats for<br />
at skabe gode rammer for børn og unge i forhold til kost og<br />
motion, læring og trivsel samt gode ramme for et sundt og<br />
aktivt seniorliv.<br />
Brøndby Kommune er af den overbevisning, at betingelser for et godt<br />
liv starter tidligt og grundlægges i de unge år. For os er et godt liv et<br />
aktivt og sundt liv – godt helbred og livsglæde - og derfor skal mulighederne<br />
og rammerne for et godt og langt liv være i orden.<br />
beHov For sundHedsIndsats<br />
I 2008 deltog Brøndbys borgere i KRAM- undersøgelsen – Danmarks<br />
største undersøgelse af folkesundheden - omfattende Kost, Rygning,<br />
Alkohol og Motion. Som en del af undersøgelsen blev der udarbejdet<br />
en sundhedsprofil for alle kommuner i Hovedstadsregionen og konklusionen<br />
fra disse rapporter anviser nogle indsatsområder, hvor der<br />
er behov for at sætte ind, hvis sundhedstilstanden skal forbedres her<br />
i Brøndby Kommune. Rapporterne viser en klar sammenhæng mellem<br />
levevilkårsrelaterede sygdomme og social status. Hvis Brøndby<br />
Kommune skal påvirke sundheden blandt borgerne, skal der ses på<br />
det hele menneske og på de langsigtede mål, og her er det naturligt at<br />
se sundhed i sammenhæng med vilkårene for børnenes liv, uddannelse,<br />
idræt og kultur.
Vi ved at fysisk aktivitet har en positiv effekt på både det fysiske og<br />
mentale helbred samt på livskvalitet og indlæringsevne. En aktiv<br />
barndom giver på kort sigt forbedret motorik, et godt selvværd, sociale<br />
kompetencer og øget indlæring, og på langt sigt er virkningen et<br />
godt helbred, sundhed, længere levetid, større selvværd og færre levevilkårsrelaterede<br />
sygdomme. Børns aktivitet hænger naturligt sammen<br />
med adgang og tilgængelighed til friluftsområder og legearealer<br />
samt vejen mellem skole og hjem.<br />
et Faldende børnetal<br />
Befolkningsprognoserne viser en udvikling med færre børn og unge.<br />
I den nødvendige tilpasning af tilbuddene til det faldende børnetal,<br />
skal der naturligvis primært tages hensyn til økonomien. Men tryghed,<br />
kammerater og faglighed vil være nøgleord i tilpasningerne. Det<br />
faldende børnetal gør det muligt både at hente en økonomisk gevinst<br />
og samtidig styrke den kvalitet i tilbuddene, som opleves af børnene<br />
og deres forældre.<br />
bedre mulIgHeder For FysIsk aktIvItet<br />
Brøndby Kommunes elitesport er vi stolte af, men for flertallet er det<br />
den daglige aktivitet, der skal fokuseres på. Brøndby rummer mange<br />
grønne områder: Vestvolden, Brøndby Skoven, Bakkeskoven og<br />
Den Grønne Kile, som giver mulighed for at være fysisk aktiv, få frisk<br />
luft og socialt samvær. Udover de grønne friluftsområder, hvor der<br />
bl.a. er mulighed for motionsformer som cykling, løb og leg, rummer<br />
Gode kostvaner grundlægges tidligt.<br />
“<br />
De muligheder, som<br />
Brøndby Kommune har<br />
skabt for et aktivt og<br />
sundt børneliv koblet til<br />
et alsidigt og levende<br />
kulturliv, er betydningsfuldt.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
19
Brøndby ønsker fortsat at være en aktiv medspiller, når det handler om at skabe trygge og sunde opvækstvilkår for børn og unge.<br />
20 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Brøndby Kommune også Brøndby Hallen, Vestbadet, atletikbaner og<br />
legepladser. Herudover er der Brøndby Havn og Strandparken, hvor<br />
der er mulighed for ophold og forskellige vandaktiviteter. Kvaliteten<br />
af områderne og tilgængeligheden til områderne bliver sikret gennem<br />
den fysiske planlægning.<br />
Befolkningsprognoserne viser en udvikling med færre børn og unge.<br />
Det gør det nødvendigt at overveje, om der skal ske ændringer i den<br />
måde vi organiserer tilbuddene på.<br />
rIg kultur I brøndby kommune<br />
Kulturen er også et vigtigt parameter i forhold til livsglæde og sundhed.<br />
Både idræt og kultur har stor betydning for opbygning af fællesskaber,<br />
lokal forankring og identitet og dermed et bidrag til livskvalitet<br />
og et aktivt, sundt og indholdsrigt liv.<br />
Brøndbys image på sports- og idrætsområdet, hvor fodbold, men<br />
også cricket, udmærker sig, er en stor del af kulturen i kommunen.<br />
Kulturen viser sig også i landsbyområderne og Møllen, som har hi-
storisk islæt, samt de landskabelige værdier – f.eks. Vestvolden, gravhøje,<br />
gårde og skel - der vidner om områdets tidligere udseende og<br />
brug. Blandt nye tiltag på kulturområdet er opførelsen af kulturhuset<br />
Brønden i Brøndby Strand der åbner i <strong>2009</strong>.<br />
De muligheder, som Brøndby Kommune har skabt for et aktivt og<br />
sundt børneliv koblet til et alsidigt og levende kulturliv, er betydningsfuldt<br />
og viser kommunens bestræbelser for at være en attraktiv<br />
bosætnings- og erhvervskommune.<br />
Det at skabe grundlaget for et langt og sundt liv er vigtigt for at borgerne<br />
i pensionsalderen fortsat kan videreføre et aktivt liv i lokalområdet.<br />
Ved behov vil kommunen tilbyde en bred vifte af hjælp og støttetilbud<br />
i de sene år.<br />
Fortsat Fokus på ældreområdet<br />
Udviklingen i andelen af ældre borgere stiller krav til den kommunale<br />
service. De borgere som får behov for hjælp og støtte skal naturligvis<br />
tilbydes dette. Imidlertid vil Brøndby Kommune arbejde for, at flest<br />
mulig bringes til at klare sig selv, så længe som muligt. Dette kan bl.a.<br />
ske ved at give tilbud om målrettet støtte til træning af dagligdags opgaver,<br />
med udgangspunkt i borgerens eget hjem samt tilbud til ægtefæller<br />
som hjemme passer egne ægtefæller med plejebehov. Når og<br />
hvis en sådan indsats ikke længere er tilstrækkelig, vil Brøndby Kommune<br />
tilbyde relevant og målrettet støtte og omsorg, med udgangspunkt<br />
i borgerens behov samt de nødvendige pleje- og ældreboliger.<br />
Hvad vIl vI?<br />
Kommunen vil bruge resultaterne fra KRAM-undersøgelsen og hovedstadens<br />
Sundhedsprofil til at planlægge en målrettet indsats, som<br />
motiverer til sundere levevis. Vi ønsker, at det sunde valg også bliver<br />
det lette valg.<br />
Brøndby Kommune har i mange år haft et tæt samarbejde med kommunens<br />
praktiserende læger. Men kommunen står overfor en aktuel<br />
udfordring i at kunne fastholde et tilstrækkeligt antal praktiserende<br />
læger. På det sundhedsfaglige område diskuteres i øjeblikket mulighederne<br />
for at etablere lægehuse eller sundhedscentre for at tiltrække<br />
tilstrækkeligt med læger til kommunen.<br />
aktiv barndom giver høj<br />
livskvalitet<br />
En aktiv barndom giver på kort<br />
sigt forbedret motorik, et godt<br />
selvværd, sociale kompetencer<br />
og øget indlæring. På langt sigt er<br />
virkningen et godt helbred, sundhed,<br />
længere levetid, større selvværd<br />
og færre levevilkårsrelaterede<br />
sygdomme. Børns aktivitet<br />
hænger naturligt sammen med<br />
adgang og tilgængelighed til friluftsområder<br />
og legearealer samt<br />
vejen mellem skole og hjem.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
21
særligt fokus på oplevelser<br />
Kommunalbestyrelsen har en vision<br />
om at udvikle kulturområdet<br />
med særligt fokus på oplevelser,<br />
kulturarv, biblioteker og tværgående<br />
samarbejde for at give den<br />
enklete borger mulighed for et<br />
aktivt og indholdsrigt liv.<br />
22 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Kommunen ønsker en bredspektret og tværgående tilgang til sundhed.<br />
Der skal informeres bredt om de aktiviteter, som borgere og<br />
kommunens ansatte udfører med hensyn til sundhedsfremme, så alle<br />
borgere kender deres muligheder for at deltage. Det er en særlig stor<br />
udfordring i Brøndby Kommune, da kommunens borgere har en høj<br />
indlæggelseshyppighed på mange kroniske sygdomme i sammenligning<br />
med andre kommuner.<br />
Det er et faktum, at børns kost og motionsvaner følger dem resten<br />
af livet. Ud fra erkendelsen af, at det sunde liv grundlægges i barndommen,<br />
fokuserer kommunen de kommende år særligt på at skabe<br />
sunde kost- og motionsvaner for børn og unge. Forældrene spiller<br />
den vigtigste rolle i forhold til at give børnene gode vaner. Brøndby<br />
Kommune vil derfor arbejde for, at indsatsen skal ske i et samarbejde<br />
mellem hjemmet og gode rollemodeller i skoler og institutioner, hvor<br />
børnene opholder sig en stor del af deres tid.<br />
Tryghed, kammerater og faglighed vil være nøgleordene i de tilpasninger<br />
af tilbuddene til børn og unge, som er nødvendige på grund<br />
af et markant faldende børnetal. Kvaliteten i tilbuddene skal løbende<br />
udvikles lige fra den nyfødtes første kontakt med sundhedsplejen til<br />
den unge forlader skolen med de bedste forudsætninger for at kunne<br />
fortsætte sin udvikling. Med den rigtige struktur vil det faldende børnetal<br />
give mulighed for at kvaliteten kan øges for færre penge.<br />
Overgangen fra daginstitution til skole og overgangene mellem de<br />
forskellige trin i skolegangen er helt central for barnets udvikling -<br />
både fagligt og menneskeligt. En forbedret struktur på området skal<br />
være med til at styrke arbejdet med disse overgange.<br />
Brøndby Kommune har forholdsvis mange udsatte børn og unge.<br />
Forebyggelse og inklusion er væsentlige i forhold til denne gruppe.<br />
Og når det er nødvendigt med mere vidtgående foranstaltninger, er<br />
det vigtigt, at disse vælges ud fra et helhedssyn på barnets/den unges<br />
situation. Det er derfor nødvendigt at forudsætningerne for dette helhedssyn<br />
er til stede. Og det stiller krav til såvel styringssystemer som<br />
arbejdsformen på området.<br />
Kommunens målsætning om, at flere unge skal gennemføre en kompetencegivende<br />
uddannelse skal være med til at løfte den sociale status,<br />
som ifølge KRAM og sundhedsprofilen hænger tæt sammen med<br />
hyppigheden af levevilkårsrelaterede sygdomme.
Brøndbys blå og grønne områder giver gode muligheder for sociale aktiviteter.<br />
Kommunen deltager i disse år sammen med <strong>16</strong> andre kommuner i<br />
Modelkommuneprojektet, som har til formål at udvikle metoder til<br />
at opfylde regeringens målsætning om, at 95 % af en ungdomsårgang<br />
i 2015 skal gennemføre en ungdomsuddannelse. Projektet, som løber<br />
over 3 år, udmøntes bl.a. i en konkret ungepolitik for Brøndby Kommune.<br />
Kommunalbestyrelsen har en vision om at udvikle kulturområdet<br />
med særlig fokus på oplevelser, kulturarv, biblioteker og tværgående<br />
samarbejde for at give den enkelte borger mulighed for et aktivt og<br />
indholdsrigt liv. Kendskabet til kulturarven, den historiske og landskabelige<br />
fortælling i den grønne kile, i skovene og ikke mindst Vestvolden<br />
prioriteres.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
23
24 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Brøndby Kommune har i den seneste planperiode arbejdet på at forbedre<br />
stisystemet i kommunen. De rekreative stier blev anlagt i 2003<br />
og 2004, og med anlægget af regionalstien er nu hele det planlagte system<br />
af gang- og cykelstier i Den Grønne Kile etableret.<br />
Befolkningsprognosen for Brøndby Kommune viser en udvikling<br />
med flere ældre i de kommende år. De kommunale servicetilbud til<br />
ældre borgere med behov for hjælp, f.eks. pleje- og ældreboliger, daghjemstilbud<br />
mv. udbygges løbende i overensstemmelse med udviklingen<br />
i antallet af ældre.<br />
Hvad gør vI?<br />
Brøndby Kommune:<br />
• Udarbejder hvert år en sundhedspolitik og handlingsplan, der beskriver<br />
de aktiviteter kommunen forventer at gennemføre det pågældende<br />
år.<br />
• Styrker såvel effektivitet som kvalitet på skoleområdet ved tilpasning<br />
af strukturen.<br />
• Forbedrer arbejdet med overgange i barnets liv.<br />
• Fortsætter den udvikling, som er igangsat med at udvikle den faglige<br />
indsats og styring af området for udsatte børn og unge.<br />
• Arbejder i forbindelse med planlægning af vores byområder med at<br />
skabe gode rammer for leg og bevægelse i byrummene og i de nære<br />
omgivelser.<br />
• Arbejder ud fra en vedtaget politisk handleplan for 2008 – 2010<br />
hvor der samarbejdes med alle aktører på ungeområdet med den<br />
udfordring det er, at øge andelen af unge der gennemfører en ungdomsuddannelse<br />
fra 76 % til 95 %.<br />
• Vil fortsat deltage i landskampagnen ”Get Moving” hvor borgere<br />
og ansatte i uge 41 tilbydes motion på både skoler, arbejdspladser<br />
og i foreninger.<br />
• Udbygger stinettet i de kommende år, så der skabes endnu bedre<br />
sammenhæng internt i kommunen samt til og fra nabokommunerne.
Gode venner giver tryghed og gode oplevelser gennem hele livet.<br />
• Vil gennem bl.a. revitalisering af Københavns Befæstning – Vestvolden<br />
– medvirke til at der bliver skabt en attraktion i verdensklasse.<br />
• Arbejder på at et nyt hovedbibliotek i nærheden af rådhuset bliver<br />
åbnet i 20<strong>12</strong>.<br />
• Vurderer idrætsfaciliteterne i takt med foreningernes behov under<br />
hensyntagen til den økonomiske situation.<br />
• Arbejder for at biblioteker og kulturhuse løbende understøtter fokus<br />
på det gode liv gennem information, udstillinger og arrangementer.<br />
• Fremlægger på baggrund af befolkningsprognosen én gang årligt<br />
en prognose som beskriver behovet for udbygning af de kommunale<br />
ældre- og plejeboliger.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
25
øndby –<br />
en bæredygtIg<br />
kommune<br />
26 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
I takt med de globale klimaforandringer, som primært skyldes<br />
udledning af drivhusgasser, er der kommet øget fokus<br />
på, hvordan vi kan imødegå denne udvikling. klimaudfordringer<br />
er ikke mindst blevet sat højt på den politiske dagsorden<br />
i de senere år både lokalt, nationalt og globalt.<br />
Bæredygtig udvikling vedrører hele samfundet. I Kommuneplan<br />
<strong>2009</strong> for Brøndby Kommune handler den bæredygtige indsats om, de<br />
lokale bidrag til denne udvikling ud fra devisen om, at mange bække<br />
små gør en stor å. Det har med andre ord betydning globalt, når mange<br />
handler lokalt.<br />
bæredygtIgHed på mange måder og nIveauer<br />
Bæredygtighed handler om at skabe en udvikling, der både er miljømæssigt,<br />
kulturelt, socialt og økonomisk bæredygtigt. Bæredygtighed<br />
vil i denne sammenhæng sige, at både nuværende og kommende<br />
generationer får gode levevilkår, og at der samtidig tages vare på jorden<br />
og dens ressourcer. I videste forstand betyder bæredygtighed, at<br />
kommende generationer ikke må stilles ringere end de nuværende,<br />
hvad angår tilgang til ressourcer og forurening. I Brøndby Kommune<br />
arbejder vi med bæredygtighed på mange måder og niveauer. Dette<br />
kapitel omhandler den miljømæssige bæredygtighed.<br />
Hvad vIl vI?<br />
Brøndby Kommune vil være en bæredygtig og klimavenlig kommune<br />
i bevægelse – et godt sted at leve, bo og arbejde.
I takt med de globale klimaforandringer, som primært skyldes udledning<br />
af drivhusgasser, er der kommet øget fokus på, hvordan vi<br />
kan imødegå denne udvikling. Klimaudfordringer er ikke mindst blevet<br />
sat højt på den politiske dagsorden i de senere år både lokalt, nationalt<br />
og globalt. Det er Brøndby Kommunes mål, at den samlede udledning<br />
af drivhusgasser fra borgere, virksomheder og institutioner i<br />
kommunen reduceres med 20 % inden 2020, mens vi som kommunal<br />
virksomhed vil opnå en reduktion på 25 % inden 2020.<br />
Brøndby Kommune vil herudover arbejde for at mindske miljøbelastningen<br />
og værne om naturen og miljøet ved at fremme øget affaldssortering<br />
samt energibesparelser på kommunens skoler, institutioner<br />
og i andre kommunale bygninger. Kommunen vil arbejde for at<br />
optimere afviklingen af trafikken, bussernes fremkommelighed og<br />
trafiksikkerheden samt mindske støjgenerne fra trafikken. Brøndby<br />
Kommune ønsker ligeledes at skabe varierede levesteder for dyr og<br />
planter.<br />
Brøndby Kommune ønsker også at være en attraktiv bosætnings- og<br />
erhvervskommune ved at fremme bæredygtig byudvikling og byomdannelse,<br />
særligt omkring de stationsnære områder. En bæredygtig<br />
byomdannelse indebærer f.eks. at borgere får kortere afstand til dagligdagsfunktionerne<br />
herunder offentlig transport, som er en mere<br />
energivenlig transportform end privatbilisme.<br />
For at fremme en bæredygtig udvikling vil Brøndby Kommune inddrage<br />
borgere og erhvervsliv i det lokale bæredygtighedsarbejde, både<br />
når det handler om byudvikling, planlægning, undervisning, kulturaktiviteter<br />
etc. Brøndby Kommune ønsker en balanceret udvikling,<br />
hvor der er et godt samspil mellem miljømæssige, trafikale, erhvervsmæssige,<br />
kulturelle, sociale, sundhedsmæssige og økonomiske forhold.<br />
Brøndby Kommunes fokus på bæredygtighed viser sig eksempelvis i solcelleanlægget på<br />
taget af det nye kulturhus, ”Brønden”.<br />
“<br />
Bæredygtighed vil i<br />
denne sammenhæng<br />
sige, at både nuværende<br />
og kommende generationer<br />
får gode levevilkår,<br />
og at der samtidig tages<br />
vare på jorden og dens<br />
ressourcer.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
27
Kulturen blomstrer i Brøndby.<br />
28 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Hvad gør vI?<br />
Brøndby Kommune:<br />
• Moderniserer gadebelysningen, så vi får både bedre og mindre<br />
strømforbrugende belysning.<br />
• Implementerer klimastrategien som blandt andet betyder at kommunen<br />
vil fremme energirigtige løsninger i kommunens bygninger,<br />
stille krav i forbindelse med kommunale indkøb, indarbejde<br />
klimahensyn i kommunens egen transport, undersøge muligheder<br />
for revision af varmeplanen samt indarbejde energikrav i nye planer<br />
og procedurer fx lokalplaner, udbud af kommunale grunde etc.<br />
• Tilpasser kommunen til effekterne af klimaforandringerne, og<br />
den kommende spildevandsplan vil indeholde tiltag omkring udbygning<br />
af kapacitet, begrænsning af tilgangen af regnvand til det<br />
offentlige net gennem fx separatkloakering, opsamling af overskydende<br />
vand i regnvandsbassiner eller til rekreativ anvendelse i<br />
byrummet.<br />
• Stiller i nye lokalplaner krav om lokal nedsivning og/eller genanvendelse<br />
af regnvand.<br />
• Udarbejder en ny affaldsplan, der blandt andet har til hensigt fortsat<br />
at forebygge dannelsen af affald gennem øget sortering. Det<br />
handler om at udnytte ressourcerne i affaldet bedre, og om via en<br />
øget dialog at påvirke borgere og virksomheder til at fokusere mere<br />
på affaldssortering.
• Energirenoverer løbende skoler, institutioner og andre kommunale<br />
bygninger i takt med at der frigives midler fra miljøpuljen. Affaldssortering<br />
er fortsat et fokusområde i kommunens egne bygninger<br />
og i skolernes undervisning.<br />
• Gennemgår lyssignalerne i kommunen med henblik på at optimere<br />
afviklingen af trafikken i kommunen. Der vil i denne forbindelse<br />
også blive trafikoptimeret for bussernes fremkommelighed. Bedre<br />
trafiksikkerhed og mindre støj fra trafikken er også i fokus. Kommunen<br />
vil oprette et lokalt trafiksikkerhedsråd. Kommunen deltager<br />
derudover i et projekt om trængselsafgifter.<br />
• Fremmer en bæredygtig byudvikling og byomdannelse og fokusere<br />
på udvikling af de stationsnære områder. I forbindelse med omdannelsen<br />
af disse områder vil vi aktivt søge dialog med bygherrer<br />
på et tidligt stadie med henblik på at bæredygtighed allerede fra<br />
starten indtænkes i projekterne. Det indebærer eksempelvis lavenergibyggeri<br />
ved nybyggeri eller renovering; gode og bæredygtige<br />
trafikløsninger ud fra devisen om, at der skal være plads til i et lige<br />
forhold kollektiv trafik, biler og cykler og gående; gode byrum, der<br />
kan have flere funktioner mv.<br />
• Vil i forbindelse med fremtidige renoveringer af eksisterende boligkomplekser<br />
gå i dialog med boligforeninger med henblik på at<br />
skabe mere bæredygtige og energivenlige løsninger.<br />
• Inddrager borgere og erhvervsliv i det lokale bæredygtighedsarbejde,<br />
både når det handler om byudvikling, planlægning, undervisning,<br />
kulturaktiviteter etc. Dette indebærer fx at miljørepræsentantskaberne<br />
bliver hørt i miljøspørgsmål (trafikhandlingsplan,<br />
Agenda 21, Busplan), at der gennemføres aktiviteter for børn og<br />
unge på genbrugsstationen, ligesom Naturskolen, biblioteker og<br />
kulturhuse anvendes til information, undervisning og andre aktiviteter.<br />
• Arbejder på at sikre en god balance mellem byudvikling, befolkningsudvikling<br />
og deraf afledte servicebehov. Vi har fokus på at<br />
fremme samspil mellem stiplanlægning og adgang til rekreative<br />
områder og dermed skabe grundlag for fysiske aktiviteter som igen<br />
virker sundhedsfremmende.<br />
20 % mindre drivhusgas<br />
Det er Brøndby Kommunes mål<br />
at den samlede udledning af drivhusgasser<br />
fra borgere, virksomheder<br />
og institutioner i kommunen<br />
reduceres med 20 % inden<br />
2020, mens vi som kommunal<br />
virksomhed vil opnå en reduktion<br />
på 25 % inden 2020.<br />
Brøndby Kommune vil herudover<br />
arbejde for at mindske miljøbelastningen<br />
og værne om naturen<br />
og miljøet ved at fremme øget<br />
affaldssortering samt energibesparelser<br />
på kommunens skoler,<br />
institutioner og i andre kommunale<br />
bygninger.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
29
InFrastruktur<br />
og tIlgængelIg-<br />
Hed<br />
30 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
brøndby kommune arbejder for bæredygtig og sammenhængende<br />
kollektiv trafik og helhed i den trafikale infrastruktur.<br />
kommunen arbejder herudover for øget tilgængelighed<br />
for alle, både for borgere generelt og for borgere<br />
med særlige behov.<br />
Brøndby Kommune har en veludviklet infrastruktur med et godt kollektivt<br />
trafiknet med busruter og S-tog. Der er i dag to S-togs stationer,<br />
Brøndbyøster Station og Brøndby Strand Station, og vi har planer<br />
om en tredje station ved Priorparken. Dertil kommer at en del af<br />
Brøndbys bolig- og erhvervsområder også ligger stationsnært i forhold<br />
til Glostrup Station.<br />
Brøndby Kommunes erhvervsliv nyder godt af den nemme adgang til<br />
motorvejsnettet og af at der i det hele taget er gode vej- og togforbindelser<br />
til og fra Brøndby. Internt i kommunen binder en række veje og<br />
stier kommunen sammen.<br />
tog, bus og letbane<br />
En kommende letbane eller en anden højklasset trafikløsning fra<br />
Lyngby og videre mod Brøndby Strand, vil yderligere forbedre den<br />
kollektive trafik og øge tilgængeligheden til og i kommunen.<br />
Der er i dag 17 buslinjer, som kører i Brøndby Kommune, herunder<br />
en servicebus. Brøndby Kommune har siden den 1. januar 2007 bestilt,<br />
planlagt og finansieret buskørselen indenfor kommunegrænsen.
Kommunens bestilling af kollektiv trafik sker i forbindelse med busplanen,<br />
som udarbejdes hvert år.<br />
Den veludbyggede infrastruktur giver gode muligheder for at komme<br />
til, fra og rundt i kommunen.<br />
Infrastrukturen giver også en række udfordringer, herunder støj fra<br />
bane- og vejtrafikken, og fysiske barrierer i form af, at kommunen<br />
gennemskæres af motorvejsanlæg.<br />
Hvad vIl vI?<br />
Brøndby Kommune arbejder for bæredygtig og sammenhængende<br />
kollektiv trafik og helhed i den trafikale infrastruktur. Kommunen<br />
arbejder herudover for øget tilgængelighed for alle, både for borgere<br />
generelt og for borgere med særlige behov.<br />
Fingerplan 2007 åbner mulighed for, at der kan ske en intensiveret<br />
udnyttelse af områderne omkring en eventuel ny station ved Priorparken.<br />
Brøndby Kommune vil udnytte disse stationsnære bygge- og<br />
fortætningsmuligheder og ser en ny station som et centralt omdrejningspunkt<br />
for omdannelsen af erhvervsområdet Priorparken & Vibeholm.<br />
Brøndby Kommune vil arbejde for, at der anlægges en letbane eller<br />
anden højklasset løsning igennem kommunen. En fremtidig letbane<br />
fra Glostrup Station til Brøndby Strand Station vil betjene store<br />
boligområder i Brøndbyvester og Brøndby Strand, og området omkring<br />
rådhuset og den sydlige del af Priorparken, Brøndby Stadion og<br />
Busser og tog skaber gode muligheder for at komme til og fra Brøndby på miljørigtig vis.<br />
“<br />
Den veludbyggede<br />
infrastruktur giver gode<br />
muligheder for at<br />
komme til, fra og rundt<br />
i kommunen. Infrastrukturen<br />
giver også<br />
en række udfordringer,<br />
herunder støj fra bane-<br />
og vejtrafikken.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
31
letbanen til brøndby strand<br />
Brøndby Kommune vil arbejde<br />
for, at der anlægges en letbane<br />
eller anden højklasset løsning<br />
igennem kommunen. En fremtidig<br />
letbane fra Glostrup Station til<br />
Brøndby Strand Station vil betjene<br />
store boligområder i Brøndbyvester<br />
og Brøndby Strand, og<br />
området omkring rådhuset og<br />
den sydlige del af Priorparken,<br />
Brøndby Stadion og Brøndby Hallen<br />
samt de rekreative anlæg i<br />
Den Grønne Kile.<br />
32 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Brøndby Hallen samt de rekreative anlæg i Den Grønne Kile. Brøndby<br />
Kommune vil udnytte de byudviklingspotentialer som en letbane<br />
vil medføre.<br />
Brøndby Kommune vil sætte fokus på trafikstøjen fra bane- og vej og<br />
mindske støjgenerne for borgere i videst muligt omfang.<br />
Brøndby Kommune vil udbygge kommunens stinet og dermed skabe<br />
endnu bedre muligheder for at borgerne kan bevæge sig rundt i kommunen<br />
og få motion og oplevelser på samme tid.<br />
Brøndby Kommune vil arbejde for at skabe den bedst mulige busbetjening<br />
inden for de økonomiske rammer.<br />
Trafikstyrelsen er i gang med de indledende undersøgelser af en mulig<br />
udvidelse af banekapaciteten på strækningen København-Ringsted.<br />
Der arbejdes med to forskellige løsninger, den såkaldte 5. sporsløsning<br />
(langs Vestbanen) og nybygningsløsningen (langs Holbækmotorvejen).<br />
Såfremt der træffes beslutning om et af projekterne vil<br />
dette medføre fysiske anlægsarbejder også i Brøndby Kommune. Trafikstyrelsen<br />
forventer, at Folketinget tager endelig politisk beslutning<br />
om projektet i efteråret <strong>2009</strong>.<br />
Hvad gør vI?<br />
Brøndby Kommune:<br />
• Koordinerer byudvikling og byomdannelse med den trafikale infrastruktur<br />
og den kollektive trafikbetjening.<br />
• Sikrer, at den fysiske planlægning understøtter den kollektive trafik<br />
gennem placering af erhverv med mange arbejdspladser, kultur,<br />
service og boliger i forbindelse med S-tog stationerne og letbanestop.<br />
• Indgår i dialog med Glostrup Kommune, DSB S-tog og Trafikstyrelsen<br />
om anlæg af en ny S-tog station ved Priorparken.<br />
• Samarbejder med andre kommuner om at påvirke beslutningen<br />
vedrørende anlæg af en letbane eller anden højklasset trafikløsning.<br />
• Udarbejder en støjhandlingsplan.<br />
• Forbedrer stinettet i overensstemmelse med kommunens trafikhandlingsplan<br />
og sundhedsstrategi.<br />
• Udarbejder busplaner.
L<br />
L<br />
Signatur:<br />
Letbaneforløb<br />
L<br />
L<br />
Alternativt letbaneforløb<br />
Mulig forlængelse af letbane<br />
L<br />
L<br />
S<br />
S<br />
L<br />
L<br />
L<br />
L<br />
S<br />
L<br />
L<br />
Stationsnært område<br />
Stationsnært kerneområde<br />
S L<br />
L<br />
S<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
S<br />
33
yomdannelse<br />
og byudvIklIng<br />
34 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
tre store udviklingsprojekter skal sikre brøndby kommunes<br />
attraktivitet for både borgere og erhvervsliv i de kommende<br />
år. nær stationerne ønsker vi at bygge tæt og højt for at få<br />
plads til endnu flere arbejdspladser til gavn for borgerne.<br />
Brøndby Kommune er en fuldt udbygget, og derfor er der nu fokus på<br />
omdannelse og fornyelse af eksisterende byområder.<br />
Brøndby Kommune er i gang med tre større udviklingsprojekter,<br />
nemlig omdannelsen af erhvervsområderne Kirkebjerg, Priorparken<br />
& Vibeholm samt byudviklingsprojektet i Brøndby Strand Centrum.<br />
De tre projekter ligger i stationsnære områder og det giver nogle særlige<br />
muligheder – især for at bygge tæt og højt og for at placere kontorerhverv<br />
på over 1.500 etagemeter.<br />
Projekterne er direkte koblet til visionen om at være en kommune i<br />
bevægelse og en kommune, hvor det er godt at leve, bo og arbejde.<br />
blander bolIg og erHverv<br />
Brøndby Kommune har i samarbejde med Glostrup Kommune udarbejdet<br />
en helhedsplan for Kirkebjergområdet, som ligger syd for<br />
Glostrup S-tog station. Visionen er at Kirkebjerg skal omdannes fra<br />
at være et rent erhvervsområde til en attraktiv og levende bydel med<br />
både boliger og kontorerhverv, moderne produktionserhverv, butikker,<br />
service og kultur. Den del af helhedsplanen som omfatter Brønd
y Kommune, åbner mulighed for op mod 800 nye boliger og op mod<br />
280.000 etagemeter erhverv.<br />
Under høringsprocessen for indeværende kommuneplanforslag vil<br />
Brøndby Kommune sende et forslag til helhedsplan for Priorparken<br />
& Vibeholm i høring. Brøndby Kommune vil med forslag til helhedsplanen<br />
udnytte områdets omdannelsespotentialer, som blandt andet<br />
er knyttet til at området er stationsnært og ligger tæt på motorvej og<br />
overordnet vejnet. Planen giver mulighed for kontorerhverv, kultur,<br />
idræt, boliger, transport- og logistikvirksomheder. Visionen er at Priorparken<br />
& Vibeholm skal være en attraktiv og levende bydel i bevægelse.<br />
Den nye Priorparken Station er omdrejningspunktet for udviklingen,<br />
hvor de blandede funktioner og den gode tilgængelighed<br />
skaber en aktiv by for de, der skal bruge området og arbejde her.<br />
nyt bydelscentrum I brøndby strand<br />
Det tredje store udviklingsprojekt er byudvikling i Brøndby Strand,<br />
som følger op på kvarterløftprojektet for Brøndby Strand. En ny helhedsplan<br />
for Brøndby Strand Centrum, som har været i offentlig høring<br />
frem til den 29. april <strong>2009</strong>, åbner mulighed for et nyt spændende<br />
bydelscentrum til gavn for bydelens nuværende og kommende beboere.<br />
Gennem udvidelse af centerfunktionerne og placering af et erhvervsdomicil,<br />
gives der mulighed for sport og aktiviteter i bydelen,<br />
og ikke mindst mulighed for 400 nye ejerboliger i blandt andet 3 nye<br />
højhuse og rækkehusbebyggelser.<br />
Brøndby Strand er – som et positivt resultat af kvarterløftprojektet og<br />
den boligsociale helhedsplan ”Herfra og Videre” – i øvrigt ikke længere<br />
at finde på Velfærdsministeriets liste over udsatte boligområder.<br />
Kommuneplanen åbner endvidere mulighed for boligbyggeri ved<br />
Espedammen, Lagesminde Allé, Brøndbyøstervej.<br />
Byudvikling og byomdannelse skal sikre at kommunen står stærkt som attraktiv bosætnings-<br />
og erhvervskommune.<br />
“<br />
Brøndby Kommune vil<br />
i dialog og samarbejde<br />
med grundejere og<br />
investorer realisere de<br />
tre udviklingsprojekter<br />
og skabe attraktive,<br />
levende og bæredygtige<br />
byområder.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
35
øndby kommunes tre store<br />
udviklingsprojekter<br />
Brøndby Kommune er i gang<br />
med tre større udviklingsprojekter,<br />
nemlig omdannelsen af<br />
erhvervsområderne Kirkebjerg,<br />
Priorparken & Vibeholm samt<br />
byudviklingsprojektet i Brøndby<br />
Strand Centrum.<br />
Brøndby Strand er – som et positivt<br />
resultat af kvarterløftprojektet<br />
og den boligsociale helhedsplan<br />
”Herfra og Videre” – i øvrigt ikke<br />
længere at finde på Velfærdsministeriets<br />
liste over udsatte<br />
boligområder.<br />
36 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Hvad vIl vI?<br />
Brøndby Kommune ønsker at være en attraktiv bosætnings- og erhvervskommune.<br />
Kommunen vil fortsat arbejde for at det skal være<br />
attraktivt at leve, bo og arbejde i kommunen.<br />
Omdannelsen af erhvervsområderne skal udnytte områdernes stationsnære<br />
placering og muliggøre bæredygtig byudvikling. En kommende<br />
letbane med et forløb tæt på Kirkebjergområdet og Priorparken<br />
åbner mulighed for intensiveret anvendelse (kontorerhverv over<br />
1.500 etagemeter) og udnyttelse omkring fremtidige letbanestop.<br />
Letbanen vil skabe et endnu bedre grundlag for omdannelse af Kirkebjerg<br />
og Priorparken.<br />
Helhedsplaner og lokalplaner skal understøtte og konkretisere omdannelsespotentialer<br />
og sikre, at erhvervsområderne ikke nedslides,<br />
men udvikles. Brøndby Kommune ønsker, at der bliver tale om en glidende<br />
omdannelse over en længere årrække i takt med, at virksomhederne<br />
ønsker at flytte til eller fra områderne.<br />
Brøndby Kommune vil i dialog og samarbejde med grundejere og investorer<br />
realisere de tre udviklingsprojekter og skabe attraktive, levende<br />
og bæredygtige byområder.<br />
Andelen af ældre har været voksende de seneste år og kommunen har<br />
oplevet en øget efterspørgsel på plejeboliger. Kommunen vil fortsat<br />
arbejde for at sikre sammenhæng mellem boligudbud og befolkningsudviklingen.<br />
Hvad gør vI?<br />
Brøndby Kommune:<br />
• Samarbejder med Kirkebjergområdets aktører og Glostrup Kommune<br />
om realisering af helhedsplanen.<br />
• Udarbejder helhedsplan for Priorparken og Vibeholmområdet og<br />
samarbejder med områdets aktører om realisering af planen.<br />
• Igangsætter en udbudsstrategi og udbygningsstrategi for Brøndby<br />
Strand Centrum projektet.<br />
• Åbner mulighed for boligbyggeri ved Espedammen, Lagesminde<br />
Allé, Brøndbyøstervej.<br />
• Brøndby Kommune opfører 45 nye plejeboliger i Ældrecentret Nygårds<br />
Plads i <strong>2009</strong>.<br />
• Analyserer løbende mulighederne for fortætning i de eksisterende<br />
boligområder.<br />
• Arbejder for at øge andelen af ejerboliger.
Signatur:<br />
Udviklingsområder<br />
S<br />
S<br />
S<br />
S<br />
S<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
S<br />
37
erHvervs-<br />
områder og<br />
erHvervspolItIk<br />
38 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
brøndby kommune har vundet priser for evnen til at fastholde<br />
og tiltrække vækstvirksomheder. vækstvirksomhederne<br />
skaber arbejdspladser og gør kommunen til et attraktivt<br />
sted for både erhvervsliv og borgere. de erfaringer<br />
vil vi bygge videre på i de kommende år.<br />
Brøndby Kommune har et attraktivt erhvervsklima og mange dynamiske<br />
virksomheder har set mulighederne i kommunens erhvervsområder.<br />
vI vIl tIltrække mere erHverv<br />
Brøndby Kommune arbejder fortsat på at tiltrække virksomheder.<br />
Kommunen har og ønsker også fremover at have en bred vifte af virksomheder<br />
– fra transport- og logistikvirksomheder, fremstillings- og<br />
produktionsvirksomheder til kontor-, service-, og videnserhverv.<br />
Det giver mange forskellige typer af job og dermed gode beskæftigelsesmuligheder<br />
for kommunens indbyggere og de, der kommer til<br />
kommunen for at arbejde.<br />
Brøndby Kommune har markeret sig som en af landets mest erhvervsvenlige<br />
kommuner og har en placering blandt Danmarks bedste<br />
vækstkommuner. Brøndby Kommune har vundet flere priser for<br />
evnen til at fastholde og tiltrække vækstvirksomheder. Vækstvirksomhederne<br />
skaber arbejdspladser og gør kommunen til et attraktivt<br />
sted for både erhvervsliv og borgere.
vejlednIng tIl Iværksættere<br />
Med hensyn til erhvervsservice samarbejder Brøndby Kommune<br />
med andre kommuner i hovedstadsregionen i foreningen Iværksætterkontaktpunkt<br />
(Vestegnskommunerne og Herlev Kommune) og<br />
med Væksthus Hovedstadsregionen om vejledning til iværksætteres<br />
opstart af egen virksomhed og vejledning til nyetablerede virksomheder.<br />
de tre store erHvervsområder<br />
Brøndby Kommune har tre store erhvervsområder. To af erhvervsområderne<br />
(Kirkebjerg og Priorparken & Vibeholm) ligger tæt på S-tognettet.<br />
Begge områder står overfor en omdannelse – fra traditionelle<br />
erhvervsområder mod mere vidensbaserede erhvervstyper og service.<br />
Det tredje store erhvervsområde er Ragnesminde. Området ligger<br />
tæt på motorvejsnettet og der er gode vejforbindelser mod Københavnsområdet,<br />
lufthavnen og den østlige og sydlige del af Danmark.<br />
Ragnesminde erhvervsområde er meget attraktivt for transport-, distributions-<br />
og lagervirksomheder. Herudover rummer erhvervsområderne<br />
en række produktionsvirksomheder, industrivirksomheder<br />
og håndværkervirksomheder. Beliggenheden af erhvervsområderne<br />
fremgår af hovedstrukturkortet, se side 61.<br />
“<br />
Brøndby har en unik geografisk placering og har mange beskæftigede inden for transport- og logistikområdet.<br />
Brøndby Kommune har<br />
markeret sig som en af<br />
landets mest erhvervsvenlige<br />
kommuner og<br />
har en placering blandt<br />
Danmarks bedste<br />
vækstkommuner<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
39
erhvervsområder omdannes<br />
Brøndby Kommune har tre store<br />
erhvervsområder. To af erhvervsområderne<br />
(Kirkebjerg og Priorparken<br />
& Vibeholm) ligger tæt på<br />
S-tognettet. Begge områder står<br />
overfor en omdannelse – fra traditionelle<br />
erhvervsområder mod<br />
mere vidensbaserede erhvervstyper<br />
og service. Det tredje store<br />
erhvervsområde er Ragnesminde.<br />
Området ligger tæt på motorvejsnettet<br />
og der er gode vejforbindelser<br />
mod Københavnsområdet,<br />
lufthavnen og den østlige og<br />
sydlige del af Danmark.<br />
40 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Hvad vIl vI?<br />
Brøndby Kommune vil fortsat skabe gode vækst og rammebetingelser<br />
med henblik på at fastholde og udvikle et aktivt erhvervsliv.<br />
Brøndby Kommune vil gennem revisioner af byplanlægningen og<br />
med gode vækst og rammebetingelser skabe grundlag for, at erhvervsområderne<br />
kan videreudvikles, så de hele tiden lever op til moderne<br />
virksomheders behov.<br />
Brøndby Kommune vil skabe de planmæssige rammer for en glidende<br />
omdannelse af de stationsnære erhvervsområder – Kirkebjerg, Priorparken<br />
& Vibeholm, herunder med mulighed for at placere kontorerhverv,<br />
videnserhverv og moderne produktionsvirksomheder.<br />
Brøndby Kommune vil fastholde de nuværende anvendelsesmuligheder<br />
i de ikke-stationsnære erhvervsområder, herunder Ragnesminde<br />
som ligger centralt i forhold til motorvej og det overordnede vejnet.<br />
Brøndby Kommune prioriterer højt, at erhvervsområderne fremstår<br />
præsentable med grønne arealer, velholdte veje og god trafikafvikling<br />
med plads til både kollektiv trafik, biler og cykler og gående.<br />
Hvad gør vI?<br />
Brøndby Kommune:<br />
• Skaber planmæssige rammer for en glidende omdannelse af de stationsnære<br />
erhvervsområder.<br />
• Fastholder de nuværende anvendelsesmuligheder i de ikke-stationsnære<br />
erhvervsområder.<br />
• Sikrer at erhvervsområderne løbende udvikles og lever op til moderne<br />
virksomheders behov.<br />
• Yder god service gennem kompetent og hurtig miljø- og byggesagsbehandling<br />
- både til virksomheder, der vil flytte hertil og til<br />
dem, der allerede er her.<br />
• Deltager i relevante erhvervssamarbejder, herunder Vestegnssamarbejdet<br />
og foreningen Iværksætterkontaktpunkt.
Brøndby skaber rammer og vækstbetingelser for erhvervslivet. Gode kollegaer giver arbejdsglæde.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
41
detaIlHandel<br />
42 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
brøndby kommune er i en skærpet konkurrencesituation<br />
på detailhandelsområdet, hvor udviklingen går i retning af<br />
færre, men større butikscentre. denne udvikling nødvendiggør,<br />
at der gøres en særlig indsats for, at den eksisterende<br />
detailhandel i brøndby kommune bliver styrket og at nye<br />
butikker kan etablere sig. derfor er der i kommuneplanen<br />
udlagt øgede arealer til flere butikker.<br />
Brøndby Kommune har i <strong>2009</strong> fået udarbejdet en detailhandelsanalyse<br />
af Institut for Center Planlægning (ICP). Analysen giver en status<br />
for detailhandelen og vurderer udviklingsmulighederne i Brøndby<br />
Kommune.<br />
I Brøndby kommune var i første kvartal af <strong>2009</strong> i alt 79 butikker.<br />
dagligvarer udvalgsvarer detailhandel<br />
Brøndbyøster 20 5 25<br />
Brøndbyvester 14 14 28<br />
Brøndby Strand 18 8 26<br />
I alt 54 27 79
Herudover er der 9 butikker til særligt pladskrævende varegrupper.<br />
Detailhandelsanalysen konkluderer, at Brøndby Kommune har en<br />
forholdsvis mangelfuld forsyning af dagligvarer i kommunen, hvilket<br />
understøttes af, at der siden 1997 er sket et fald i handelsbalancen<br />
fra 70 % til 57 %. Analysen viser, at forbrugerne i Brøndby Kommune<br />
dækker en væsentlig del af deres dagligvareforbrug udenfor kommunen.<br />
Det konkluderes, at konkurrencesituationen skærpes i fremtiden<br />
og handelsbalancen forventes at falde yderligere, såfremt der ikke<br />
sker en styrkelse af detailhandelen i kommunen.<br />
Analysen konkluderer:<br />
• At der er behov for mere areal til dagligvarehandel i kommunen.<br />
• At kommunen bør satse på at styrke den eksisterende dagligvareforsyning<br />
i Brøndby Strand Centrum, Brøndbyøster Center og Kirkebjerg<br />
Torv.<br />
• At kommunen bør koncentrere detailhandelen, således at der opnås<br />
tilstrækkelig synergieffekt til at tiltrække kunder.<br />
Hvad vIl vI?<br />
Brøndby Kommune ønsker at styrke detailhandelen i kommunen.<br />
Det overordnede mål for detailhandelen i Brøndby Kommune er at<br />
sikre en god og lokal dagligvareforsyning i kommunens bydele.<br />
Brøndby Kommune vil have et attraktivt og bredt butiksudbud som<br />
sikrer, at borgerne har mulighed for at handle lokalt.<br />
Kirkebjerg Torv giver varierede indkøbsmuligheder i lokalområdet.<br />
“<br />
Brøndby Kommune vil<br />
have et attraktivt og<br />
bredt butiksudbud som<br />
sikrer, at borgerne har<br />
mulighed for at handle<br />
lokalt<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
43
44 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Hvad gør vI?<br />
I kommuneplanen udlægges mere areal til detailhandel. Dette omfatter<br />
Brøndby Strand Centrum, Brøndbyøster, Søndre Ringvej, Priorparken.<br />
For at styrke den eksisterende detailhandel bedst muligt skal udviklingen<br />
foregå i de eksisterende udbudscentrer i kommunen, dvs. i<br />
bymidten Brøndby Strand Centrum, bydelen Brøndbyøster Center<br />
samt et nyt bydelscenter ved Søndre Ringvej.<br />
I kommuneplanen fastlægges følgende centerstruktur for detailhandel,<br />
som angiver hvor og hvor meget detailhandel der må være.<br />
Bymidte<br />
Brøndby Strand Centrum udpeges som bymidte, hvilket giver flere<br />
planlægningsmæssige muligheder. Brøndby Kommune har mulighed<br />
for at bestemme det maksimale bruttoareal til butiksformål. Brøndby<br />
Strand Centrum fungerer som det primære indkøbssted i bydelen.<br />
Bydelscentre<br />
Brøndbyøster Center udlægges til bydelscenter. Herudover udpeges<br />
Søndre Ringvej som et nyt bydelscenter. Bydelscentrene skal, udover<br />
at varetage en god lokalforsyning med dagligvarer, også kunne tilbyde<br />
kunderne et mere standardiseret udbud af udvalgsvarer.<br />
Lokalcentre<br />
Kirkebjerg Torv, området ved Kærdammen samt den nordlige del af<br />
Priorparken udlægges til lokalcenter. Disse lokalcentre skal varetage<br />
en god lokalforsyning med dagligvarer.<br />
Kommuneplanens nye udlæg (i m²) til detailhandel fremgår af tabellen<br />
nedenfor.<br />
centerstruktur sted dagligvarer udvalgsvarer I alt<br />
Bymidte Brøndby Strand Centrum 4.000 3.000 7.000<br />
Bydelscenter Brøndbyøster Center 3.500 3.000 6.500<br />
Bydelscenter Søndre Ringvej Bydelscenter 4.000 1.000 5.000<br />
Bydelscenter Kirkebjerg Torv<br />
Lokalcenter Priorparken 3.000<br />
Lokalcenter Kærdammen<br />
Lokalcenter Park Allé<br />
I alt 11.000 7.000 21.500
Kommuneplanen åbner mulighed for flere butikker i Brøndby Strand Centrum.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
45
natur<br />
og mIljø<br />
46 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
brøndby kommune vil arbejde for bevarelse og udvikling af<br />
de grønne områder. det gælder både de områder der er omfattet<br />
af naturbeskyttelsesloven i landområdet og de grønne<br />
områder som ligger inden for byområdet. men vi vil også<br />
lette adgangen for borgerne til naturområderne.<br />
Brøndby har en varieret grøn struktur og dermed gode muligheder<br />
for et aktivt friluftsliv. Den grønne struktur består af en mangfoldighed<br />
af store sammenhængende naturområder og mindre, men meget<br />
vigtige grønne områder i byerne. Naturområderne omfatter Brøndby<br />
Skoven, Bakkeskoven, Vestvolden, Den Grønne Kile og Strandparken.<br />
De grønne områder i byerne er eksempelvis parker, sportsanlæg,<br />
kirkegårde, vandhuller, græsarealer og både offentlige og private friarealer<br />
i tilknytning til boligområder. Erhvervsområdernes friarealer<br />
indgår ligeledes i kommunens grønne struktur i form af vejbeplantninger<br />
og mindre grønne pletter.<br />
kommunen Har overtaget tIlsyn<br />
Brøndby Kommune har overtaget administrationen af Naturbeskyttelsesloven<br />
fra amterne, hvilket betyder, at det nu er kommunens opgave<br />
at påse, at loven overholdes. Retningslinjerne for det åbne land,<br />
som kommunen har overtaget fra Regionplan 2005, fremgår af kommuneplanens<br />
del 2.
Brøndby Kommune har foretaget en registrering af kommunens beskyttede<br />
naturtyper og vil udarbejde en plan for tilsynets hyppighed<br />
og omfang.<br />
grønne områder godt For Helbredet<br />
Adgang til grønne områder og mulighed for bevægelse, rekreation,<br />
ophold og hvile har mange positive effekter i forhold til både det fysiske<br />
og det mentale helbred. Om det så er for at gå tur, løbe, cykle,<br />
lufte hunden, ride, bade eller lege, så er det med til at mindske stress,<br />
forbedre humøret, præstationsevnen og velbefindendet.<br />
Undersøgelser viser, at nærheden til grønne områder har stor betydning<br />
for, hvor meget områderne bruges. Der skal optimalt set ikke<br />
være længere end 300 meter til nærmeste grønne område, før brugen<br />
nedsættes. Undersøgelser viser også, at afstanden mellem bolig<br />
og grønne områder er vigtigere end arten og kvaliteten af de grønne<br />
områder.<br />
Hvad vIl vI?<br />
Brøndby Kommune vil arbejde for bevarelse og udvikling af de grønne<br />
områder. Det gælder både de områder der er omfattet af Naturbeskyttelsesloven<br />
i landområdet og de grønne områder som ligger inden<br />
for byområdet.<br />
Brøndbys grønne områder er rigt besøgte.<br />
“<br />
Brøndby Kommune har<br />
foretaget en registrering<br />
af kommunens<br />
beskyttede naturtyper<br />
og vil udarbejde en plan<br />
for tilsynets hyppighed<br />
og omfang.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
47
grøn kile sikres<br />
Brøndby Kommune vil arbejde for<br />
at kvaliteterne i Den Grønne Kile<br />
sikres. Intentionen er, at skabe<br />
mulighed for mange forskellige<br />
aktiviteter af rekreativ karakter<br />
med fokus på at udnytte de landskabelige<br />
kvaliteter og fremme<br />
sociale relationer på tværs af<br />
alder, status og etnisk baggrund.<br />
48 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Brøndby Kommune vil arbejde for at de store sammenhængende naturområder<br />
skal beskyttes, bevares og plejes, og tilgængeligheden til<br />
områderne skal forbedres, dog med respekt for naturværdierne.<br />
Brøndby Kommune vil arbejde for at borgerne har en let og sikker adgang<br />
til gode muligheder for naturoplevelser i hverdagen. Brøndby<br />
Kommune vil fastholde og udvikle de rekreative kvaliteter og skabe<br />
mulighed for fysisk udfoldelse.<br />
Brøndby Kommune vil arbejde for at kvaliteterne i Den Grønne Kile<br />
sikres. Intentionen er, at skabe mulighed for mange forskellige aktiviteter<br />
af rekreativ karakter med fokus på at udnytte de landskabelige<br />
kvaliteter og fremme sociale relationer på tværs af alder, status og etnisk<br />
baggrund.<br />
Hvad gør vI?<br />
Brøndby Kommune:<br />
• Arbejder gennem den fysiske planlægning for bevarelse og udvikling<br />
af den grønne struktur.<br />
• Arbejder gennem den fysiske planlægning for at skabe et varieret<br />
udbud af friluftsaktiviteter som giver borgerne gode muligheder<br />
for at dyrke fritidsinteresser, lege og motionere.<br />
• Planlægger for at skabe et samlet attraktivt fritidstilbud i Den<br />
Grønne Kile på niveau med Strandparken.<br />
• Arbejder gennem den fysiske planlægning for, at erhvervsområderne<br />
fremstår præsentable med grønne arealer og med en sammenhængende<br />
grøn struktur.<br />
• Arbejder gennem den fysiske planlægning for, at de grønne områder<br />
i eller omkring boligområderne prioriteres.<br />
• Arbejder gennem den fysiske planlægning for at forbedre tilgængelighed<br />
til de grønne områder.<br />
• Udarbejder et cykelkort som beskriver forskellige cykelruter, herunder<br />
en rute gennem grønne områder.<br />
• Arbejder for at etablere et sammenhængende ridestisystem.
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
49
Ingbyen<br />
langs rIng 3<br />
50 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
brøndby kommune deltager i et dialogprojekt om en samlet<br />
byvision for forstæderne langs ring 3. dialogprojektet<br />
skal give en samlet vision for byudviklingen langs ring 3 og<br />
en kommende letbane, som viser hvordan der kan udvikles<br />
tætte byområder ved kommende letbane stationer. I denne<br />
forbindelse har kommunerne langs ring 3, miljøministeriet<br />
og region Hovedstaden udarbejdet et såkaldt intentionspapir<br />
som præsenteres nedenfor.<br />
IntentIonspapIr<br />
Den foreslåede Letbane langs Ring 3 fra Lundtofte i nord til Ishøj/<br />
Brøndby Strand/Avedøre Holme i syd vil betjene mange centralt beliggende<br />
arbejdspladser og boliger i hovedstadsområdet og skabe høj<br />
fremkommelighed for borgere, erhvervsliv og pendlere. Allerede i<br />
dag er der i byområderne tæt ved Letbanen ca. 75.000 arbejdspladser,<br />
ca. 85.000 beboere og flere store regionale institutioner som bl.a. sygehuse<br />
og uddannelsesinstitutioner.<br />
Letbanen vil give nye muligheder for en visionær byomdannelse og<br />
udvikling i den ring af byområder, som rummer et meget stort udviklingspotentiale<br />
langs Letbanen. Derfor udvikler vi en fælles byvision<br />
for Ringbyen langs Ring 3. Med en fælles vision om udviklingen<br />
af nye, moderne, bæredygtige byområder er startskuddet givet for en<br />
byudvikling med store fremtidsperspektiver, som nytænker byplanen<br />
for området, og kan markere sig i det 21. århundrede.
Byvisionen og Letbanen styrker gensidigt hinanden. Realisering af<br />
byvisionen vil øge letbanens passagergrundlag og dermed også investeringens<br />
rentabilitet. Velfungerende tværgående trafikforbindelser<br />
for både bane og vej, vil muliggøre udvikling af Ringbyen som et<br />
vækstområde i regional sammenhæng. Tilsammen vil Letbanen og<br />
udviklingen af en tæt, bæredygtig by langs Ring 3 skabe en høj tilgængelighed<br />
og en langsigtet, holdbar udvikling til gavn for hele hovedstadsområdet.<br />
Den nye by skal danne rammerne for sammenhæng og kvalitet i hverdagens<br />
arbejds-, fritids- og familieliv og rumme tæthed, nærhed og<br />
intensitet. En høj grad af bymæssighed skal sikre gode rammer for liv<br />
og mangfoldighed med nem adgang til arbejde, kultur, service, natur<br />
og landskab.<br />
rIngbyens styrker<br />
Stor regional betydning og høj tilgængelighed<br />
Byområderne langs Ring 3 har en central placering og betydning for<br />
hovedstadsområdet og Ringbyen styrker sammenhængen på tværs i<br />
fingerbyen. Set i et regionalt perspektiv har det derfor stor betydning,<br />
at bykvaliteten i disse indre dele af hovedstadsområdet kan fastholdes<br />
og højnes, som følge af etableringen af Letbanen langs Ring 3. Ringbyen<br />
rummer allerede mange vigtige trafikknudepunkter, boligområder,<br />
erhvervsvirksomheder og offentlige institutioner, og i de ældre<br />
erhvervsområder er der store potentialer for byomdannelse og byudvikling.<br />
Det vil bidrage til yderligere at styrke områdets attraktivitet<br />
og konkurrenceevne.<br />
Bygger videre på god, eksisterende infrastruktur<br />
Ringbyen starter ikke på bar mark, men bygger videre på eksisterende<br />
byområder med tidligere samfundsmæssige investeringer i infra-<br />
Letbanen vil stoppe tæt på Brøndby Stadion.<br />
“<br />
Byvisionen og Letbanen<br />
styrker gensidigt hinanden.<br />
Realisering af byvisionen<br />
vil øge letbanens<br />
passagergrundlag og<br />
dermed også investeringens<br />
rentabilitet.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
51
Fælles byvision<br />
En fælles byvision forventes færdiggjort<br />
i løbet af <strong>2009</strong>. Byvisionen<br />
udarbejdes i et dialogprojekt, som<br />
er et samarbejde mellem By- og<br />
Landskabsstyrelsen, Miljøcenter<br />
Roskilde, Region Hovedstaden,<br />
Lyngby-Taarbæk, Gladsaxe, Herlev,<br />
Rødovre, Albertslund, Glostrup,<br />
Vallensbæk, Ishøj, Brøndby<br />
og Hvidovre kommuner.<br />
52 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
struktur med veje, stisystemer, kollektiv trafik, varme, el, vand m.v.<br />
samt det eksisterende serviceudbud. Nuværende skoler, institutioner,<br />
fritidstilbud m.v. vil til en vis grad kunne udvikles til at dække de nye<br />
beboeres behov.<br />
Stor forskellighed og variation<br />
Byområderne langs Ring 3 er forskellige og Ringbyens nye bydele vil<br />
tilsvarende blive forskellige. Anvendelse og intensitet vil også fremover<br />
variere fra område til område og fra kommune til kommune.<br />
Med afsæt i den hidtidige udvikling og planlægning vil Ringbyens<br />
bebyggelse nogle steder være tæt, andre steder vil områder være friholdt<br />
for bebyggelse.<br />
Ringbyens nye muligheder<br />
Byvisionen skal vise, hvordan en målrettet planlægning for udviklingen<br />
i Ringbyen kan bidrage til at udnytte Letbanens fulde potentiale.<br />
Letbanen løber som en rød tråd gennem byen, og sikrer gangafstand<br />
til både arbejdspladser, boliger, butikker, caféer og restauranter, uddannelses-<br />
og kulturinstitutioner, forskningscentre, grønne og rekreative<br />
områder, sportsfaciliteter, hospitaler og badestrande. Nærheden<br />
og tilgængeligheden til alle disse forskellige tilbud er grundlag for nye<br />
bykvaliteter i Ringbyen.<br />
Den bymæssige tætte by<br />
Størstedelen af Ringbyen er stationsnær, og det giver mulighed for at<br />
bygge en tæt by med en høj grad af bymæssighed samtidig med, at der<br />
bliver lagt vægt på at skabe store, byarkitektoniske kvaliteter også ved<br />
udformningen af de forskellige byrum som pladser, torve, promenader,<br />
stier og rekreative områder i et samlet forløb gennem Ringbyen.<br />
De nye områder i Ringbyen markerer sig i hele hovedstadsområdet<br />
ved deres arkitektoniske kvaliteter.<br />
Ved at skabe en tæt og bymæssig by, hvor bydelene bliver udbygget<br />
med de vigtigste dagligdagsfunktioner, og hvor arbejde, fritid og rekreative<br />
områder hurtigt kan nås med Letbanen, kan biltrafikken<br />
mindskes. Det er også et potentiale for et klimavenligt CO2-regnskab<br />
og giver uafhængighed.<br />
Tilgængelighed<br />
En af Ringbyens største styrker er den gode tilgængelighed, som nærheden<br />
til Letbanen medfører. Letbanen sikrer hurtig og god tilgængelighed<br />
til og fra byen med velfungerende krydsningspunkter til det<br />
øvrige banesystem og busserne. Ikke kun for dem, der bor i de nye<br />
byområder langs banen, men også for de mange i det øvrige hovedstadsområde,<br />
der har deres arbejdssteder i erhvervsområderne langs<br />
Ring 3. En satsning på byudvikling langs Ring 3 vil også være med til<br />
at ændre de pendlingsstrømme, der er vendt mod centrum i København.
Letbanen vil betjene Kirkebjergområdet.<br />
Cyklen vil sammen med den kollektive trafik være en attraktiv transportform<br />
i Ringbyen. Ringbyen har derfor et fint forgrenet net af cykelstier,<br />
som sammenkobler Letbanen og byen, og samtidig sikrer god<br />
forbindelse med den øvrige del af hovedstadsområdet. Også motions-<br />
og gangstier vil gennemløbe Ringbyen.<br />
Bæredygtighed<br />
Bæredygtighed vil blive tænkt ind fra starten i Ringbyen, og det giver<br />
store muligheder for at skabe gode løsninger indenfor bl.a. varmeforsyning,<br />
lavenergi, solenergi, nedsivning eller bymæssig anvendelse af<br />
regnvand, grønne tage m.v. For nybyggeri i Ringbyen er det derfor en<br />
målsætning, at det skal være CO2 neutralt. Den tætte by med en højklasset<br />
kollektiv trafikbetjening er en grundlæggende forudsætning<br />
for at sikre en langsigtet holdbar byudvikling.<br />
Letbane langs Ring 3<br />
Kommunerne ønsker at fremme, at der etableres en letbane langs<br />
Ring 3 mv. Kommuneplanerne vil sikre, at der kan etableres en letbane<br />
fra Lundtofte til Ishøj og Avedøre Holme. I den videre planlægning<br />
vil der blive arbejdet ud fra det på kortet viste tracé. Etablering af en<br />
letbane kræver, at der udarbejdes en vurdering af anlæggets virkning<br />
på miljøet (VVM) med detaljerede rammer i et tillæg til kommuneplanerne.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
53
vestegnen<br />
I udvIklIng –<br />
erHvervsområder<br />
54 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
som et stort erhvervsområde med mange arbejdspladser,<br />
pendlere og arbejdstagere har vestegnen en række konkrete<br />
udfordringer i den nye region Hovedstaden. For at kunne<br />
tackle disse udfordringer gik kommunerne på vestegnen i<br />
2007 sammen om udviklingen af en fælles erhvervsudviklingsstrategi.<br />
det skete i forbindelse med kommunernes<br />
deltagelse i et plan09 projekt.<br />
Dette arbejde, som også involverede erhvervslivet på Vestegnen, resulterede<br />
i et fælles udviklingsperspektiv, som er indarbejdet i de 7<br />
kommuners planstrategier. Formålet har bl.a. været at skabe en overordnet<br />
politisk strategi for infrastruktur, erhvervsudvikling og erhvervsområder<br />
på Vestegnen.<br />
erHvervsområderne på vestegnen – udFordrInger og<br />
mulIgHeder<br />
Erhvervsområderne på Vestegnen er forskellige (størrelse, alder, anvendelser,<br />
bygningsmasse, plangrundlag mv.) men har også en række<br />
fællestræk, herunder at de står overfor en række fælles udfordringer.<br />
Tendenser i erhvervsudviklingen viser, at andelen af de traditionelle<br />
industrierhverv over tid reduceres, og andelen af service og administrationserhvervene<br />
øges. Samtidig er der en stigende efterspørgsel<br />
efter beliggenhed til butikker med særligt pladskrævende varegrupper.<br />
Der er endvidere behov for flere nye boliger i regionen til en overkommelig<br />
pris. Der er derfor behov for, at erhvervsområderne på
Vestegnen kan omdannes i retning af mere administrations- og serviceerhverv,<br />
detailhandel og boliger, men at der samtidig fortsat er<br />
plads til velfungerende industri-, transport og logistikvirksomheder.<br />
Vestegnens nuværende styrkepositioner er transport og logistik, der<br />
er drevet af den gode beliggenhed – tæt på Hovedstaden og med veludbygget<br />
infrastruktur og let adgang til de store færdselsårer. Endvidere<br />
er der flere erhvervsområder som kan rumme håndværksvirksomheder<br />
og servicevirksomheder. Herudover er der flere stationsnære erhvervsområder<br />
på Vestegnen som rummer udviklingsmuligheder i<br />
forhold til at skabe attraktive bydele med kontor- og serviceerhverv.<br />
Visionen for erhvervsområderne på Vestegnen<br />
I forbindelse med det fælles udviklingsperspektiv har Vestegnskommunerne<br />
besluttet, at vi i 2020 vil være kendt for:<br />
• Langsigtet planlægning med klare visioner er Vestegnens varemærke.<br />
• Erhvervsområderne er attraktive, velbeliggende, let tilgængelige<br />
og konkurrencedygtige.<br />
• En række ældre erhvervsområder er omdannet til attraktive og levende<br />
bolig- og erhvervsområder.<br />
• Egnens beliggenhed, rummelighed og den gode infrastruktur er<br />
udnyttet til at fastholde og videreudvikle styrkepositionerne indenfor<br />
industri, bygge og anlæg, handel samt transport.<br />
• Den gode kollektive infrastruktur er udnyttet til at videreudvikle<br />
egnens styrkepositioner inden for erhverv med mange arbejdspladser<br />
eller besøgende i byerne.<br />
• Der er udviklet nye styrkepositioner, blandt andet indenfor oplevelsesøkonomi<br />
og miljøvirksomheder.<br />
Bredden i Brøndbys erhvervsliv spænder vidt. Der er alt lige fra moderne kontorarbejdspladser<br />
over transportvirksomheder, til f.eks. mikrobryggeriet ovenfor.<br />
“<br />
Tendenser i erhvervsudviklingen<br />
viser, at<br />
andelen af de traditionelle<br />
industrierhverv<br />
over tid reduceres, og<br />
andelen af service og<br />
administrationserhvervene<br />
øges.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
55
strategiske<br />
udviklingsprojekter<br />
Flere kommuner på Vestegnen<br />
har igangsat strategiske udviklingsprojekter,<br />
som illustrerer at<br />
kommunerne aktivt arbejder med<br />
byudvikling og byomdannelse i<br />
tråd med visionen for Vestegnens<br />
erhvervsområder. På Vestegnens<br />
hjemmeside (www.vestegnssamarbejdet.dk)<br />
kan der læses mere<br />
om Brøndby Kommunes omdannelsesprojekter<br />
samt de øvrige<br />
strategiske udviklingsprojekter<br />
på Vestegnen.<br />
56 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Kommunerne i Vestegnssamarbejdet arbejder tæt sammen om denne<br />
vision.<br />
Erhvervsstrukturen og lokaliseringsprincipper<br />
Vestegnskommunerne har lavet en kortlægning af samtlige, større<br />
erhvervsområder på Vestegnen. Kortlægningen, som illustreres på<br />
kort ”eksisterende forhold”, indbefatter den nuværende anvendelse<br />
fordelt på hovedkategorierne: Industri, lager, transport m.v.; Boliger;<br />
Kontor, service m.v.; Butikker med særligt pladskrævende varegrupper;<br />
Sportsanlæg m.v.; Ubebyggede arealer.<br />
Vestegnskommunerne har i forbindelse med udarbejdelsen af ”Strategi<br />
for udvikling af erhvervsområderne på Vestegnen” fra 2006 vedtaget<br />
følgende syv lokaliseringsprincipper:<br />
• Fælles koordinering og samarbejde er en grundlæggende forudsætning<br />
for at fremme de enkelte områders potentialer<br />
• Administrations- og serviceerhverv kan indgå i alle erhvervsområder,<br />
dog skal store kontorarbejdspladser lokaliseres ud fra nærhed<br />
til skinnebåren, kollektiv trafik. Differentiering efter stationernes<br />
karakter<br />
• Store butikker med pladskrævende udvalgsvarer skal samles i klynger,<br />
som placeres langs indfaldsvejene og Ring 3<br />
• Omdannelse af erhvervsområderne bør omfatte indpasning af boliger.<br />
Dele af erhvervsområderne kan herved ekstensiveres, samtidig<br />
med at andre dele af erhvervsområderne intensiveres<br />
• De traditionelle erhverv som fremstilling, transport, lager og logistik<br />
samt bygge- og anlæg skal sikres gode rammevilkår. Virksomhederne<br />
skal have mulighed for relokalisering på Vestegnen<br />
– fortrinsvis i områder langs motorvejsnettet – i forbindelse med<br />
omdannelse af erhvervsområderne<br />
• Arealer til virksomheder med særlige beliggenhedskrav bør revurderes<br />
– og reduceres gennem anvendelse af zonering<br />
• Iværksættermiljøerne skal bevares og fremmes. Iværksættere skal<br />
kunne lokalisere sig på hele Vestegnen.<br />
Vestegnskommunerne har ligeledes lavet kort som viser de eksisterende<br />
forhold jf. kommuneplanrammerne samt et kort der viser kommunernes<br />
strategiske overvejelser.
Der er liv og travlhed på arbejdspladserne i Brøndby.<br />
Kort ”eksisterende forhold” viser, at vestegnskommunerne planlægger<br />
ud fra ovennævnte lokaliseringsprincipper. Som det fremgår af<br />
kortet har Vestegnen en bred vifte af erhvervsområder, som har god<br />
trafikal tilgængelighed, tæt på motorveje, andre overordnede veje<br />
samt i de stationsnære områder.<br />
Kortet ”kommuneplanrammer” viser, at der i mange af erhvervsområderne<br />
er planlagt for en udvikling, hvor der åbnes mulighed for<br />
kontor og serviceerhverv, boliger, og i nogle tilfælde også mulighed<br />
for butikker med særligt pladskrævende erhverv. I de erhvervsområder<br />
som rummer lager og transport og som er beliggende godt i forhold<br />
til det overordnede vejnet, er der ikke planlagt for ændret anvendelse.<br />
Ser man længere ud i fremtiden, viser kortet ”strategi” at der i<br />
de områder, hvor der er planlagt for blandende funktioner, vil der ske<br />
en styrkelse af denne udvikling, mens ovennævnte erhvervsområder<br />
med lager og transport fastholdes. Samlet set planlægger vestegnskommunerne<br />
med udgangspunkt i lokaliseringsprincipperne.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
57
VESTEGNENS ERHVERVSOMRÅDER<br />
Diagrammerne viser branchefordelingen<br />
Eksisterende forhold<br />
26<br />
25<br />
S<br />
23<br />
Kortet er udarbejdet af Vestegnens Planforum<br />
NB: Kortet er ikke<br />
målfast og kan alene betragtes som retningsgivende<br />
VESTEGNENS ERHVERVSOMRÅDER<br />
Diagrammerne viser branchefordelingen<br />
Kommuneplanrammer<br />
26<br />
25<br />
S<br />
23<br />
58 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
24<br />
24<br />
Kortet er udarbejdet af Vestegnens Planforum<br />
NB: Kortet er ikke<br />
målfast og kan alene betragtes som retningsgivende<br />
18<br />
18<br />
27<br />
19<br />
27<br />
19<br />
20<br />
20<br />
S<br />
S<br />
S<br />
22<br />
S<br />
22<br />
21<br />
21<br />
14<br />
15<br />
17<br />
14<br />
15<br />
17<br />
<strong>16</strong><br />
<strong>16</strong><br />
S<br />
S<br />
28<br />
28<br />
3<br />
3<br />
S<br />
29<br />
S<br />
29<br />
S<br />
2<br />
31<br />
S<br />
2<br />
31<br />
10<br />
L<br />
1<br />
4a<br />
4b<br />
32<br />
30<br />
10<br />
L<br />
1<br />
4a<br />
4b<br />
32<br />
30<br />
L<br />
L<br />
S S<br />
5<br />
S<br />
L<br />
S<br />
L<br />
L<br />
L<br />
L<br />
L<br />
L<br />
S S<br />
5<br />
L<br />
L<br />
L<br />
L<br />
9<br />
8<br />
S<br />
6<br />
L<br />
L<br />
7<br />
S<br />
L<br />
SL<br />
S S S<br />
Industri, lager, transport mv.<br />
Kontor, service mv.<br />
Sportsanlæg mv.<br />
L<br />
9<br />
8<br />
S<br />
6<br />
L<br />
L<br />
7<br />
S<br />
L<br />
SL<br />
<strong>12</strong><br />
S<br />
13<br />
S S S<br />
Industri, lager, transport mv.<br />
Kontor, service mv.<br />
Sportsanlæg mv.<br />
<strong>12</strong><br />
S<br />
13<br />
Boliger<br />
S<br />
11<br />
Butikker med særligt pladskrævende<br />
varegrupper<br />
Ubebyggede arealer<br />
Boliger<br />
S<br />
11<br />
Butikker med særligt pladskrævende<br />
varegrupper<br />
Ubebyggede arealer
VESTEGNENS ERHVERVSOMRÅDER<br />
Diagrammerne viser branchefordelingen<br />
Strategi<br />
26<br />
25<br />
S<br />
23<br />
24<br />
Kortet er udarbejdet af Vestegnens Planforum<br />
NB: Kortet er ikke<br />
målfast og kan alene betragtes som retningsgivende<br />
18<br />
27<br />
19<br />
20<br />
S<br />
S<br />
22<br />
21<br />
14<br />
15<br />
17<br />
<strong>16</strong><br />
S<br />
28<br />
3<br />
S<br />
29<br />
S<br />
2<br />
31<br />
10<br />
L<br />
1<br />
4a<br />
4b<br />
32<br />
30<br />
L<br />
L<br />
S S<br />
5<br />
S<br />
L<br />
L<br />
L<br />
L<br />
L<br />
9<br />
8<br />
S<br />
6<br />
L<br />
L<br />
7<br />
S<br />
L<br />
SL<br />
S S S<br />
Industri, lager, transport mv.<br />
Kontor, service mv.<br />
Sportsanlæg mv.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
<strong>12</strong><br />
S<br />
13<br />
Boliger<br />
S<br />
11<br />
Butikker med særligt pladskrævende<br />
varegrupper<br />
Ubebyggede arealer<br />
59
60 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong>
Signatur:<br />
Blandet bolig og erhverv<br />
Boligområde<br />
Centerområde<br />
Erhvervsområde<br />
Område til offentlige formål<br />
Rekreativt område<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | hovedstruktur<br />
61
62 hovedstruktur | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong>
Kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> består af tre dele:<br />
• Del 1 Hovedstruktur<br />
• Del 2 Rammer og retningslinjer<br />
• Del 3 Redegørelse<br />
Dette hæfte udgør del 1 i Kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
– Hovedstruktur<br />
Hovedstrukturen indeholder kommunalbestyrelsens visioner og<br />
handlinger for en række politikområder, inddelt i temakapitler.<br />
Temakapitlerne er struktureret ved at have en introduktion til<br />
temaet, efterfulgt af kommunalbestyrelsens visioner og mål for<br />
temaet – hvad vil vi? - og kommunalbestyrelsens handlinger -<br />
hvad gør vi?
øndby kommune<br />
kommuneplan<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
del 2 af 3: rammer og retningslinjer<br />
Høringsudgave
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
del 2 af 3: rammer og retningslinjer<br />
Udarbejdelse: Brøndby Kommune, <strong>2009</strong><br />
Design: Operate A/S<br />
Foto: Tom Ingvardsen, hvor andet ikke er anført.<br />
Foto og kort side 11, 13-66, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 79, 82, 83,<br />
86, 87 og 90: Brøndby Kommune.<br />
Luftfoto side 4, 7, 8, 9, 68 og 88: COWI/Brøndby Kommune.<br />
Tryk:<br />
Oplag:
øndby kommune<br />
kommuneplan<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
del 2 af 3: rammer og retningslinjer
Indhold<br />
4 Generelle rammer for lokalplanlægningen<br />
13 Kommuneplanrammer<br />
Brøndbyøster, 15<br />
Brøndbyvester, 31<br />
Brøndby Strand, 51<br />
Den Grønne Kile, 62<br />
68 Retningslinjer<br />
Tema 1: Landskabs-, natur og kulturværdier, 68<br />
Tema 2: Friluft og fritid, 78<br />
Tema 3: Stier, 84<br />
Tema 4: Teknik, affald, jord og støj, 88<br />
Tema 5: Detailhandel, 90
generelle<br />
rammer for<br />
lokalplan-<br />
lægnIngen<br />
4 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Som overordnede rammer for lokalplanlægning i Brøndby Kommune<br />
fastlægges nedenstående generelle bestemmelser. For de enkelte<br />
områder i kommunen gælder der desuden nogle mere detaljerede bestemmelser.<br />
Disse bestemmelser fremgår af kommuneplanrammerne.<br />
Kommunalbestyrelsens bygge- og anlægsvirksomhed må ikke være<br />
i strid med kommuneplanen, og Kommunalbestyrelsen er forpligtet<br />
til at virke for kommuneplanens gennemførelse gennem lokalplanlægning<br />
og ved den almindelige sagsbehandling. Ifølge planloven kan<br />
Kommunalbestyrelsen efter nærmere regler forbyde bebyggelse og<br />
ændret anvendelse indenfor byzone, som strider imod kommuneplanen<br />
f.eks. i forbindelse med behandling af ansøgninger om byggetilladelse.<br />
Dette gælder dog kun for områder, som ikke er omfattet af<br />
lokalplan eller byplanvedtægt.<br />
Ny bebyggelse og ændret arealanvendelse skal ske i overensstemmelse<br />
med kommuneplanen og kommunens trafikhandlingsplan.<br />
bolIgområder<br />
Åben lav boliger<br />
Betegnelsen åben lav boliger svarer til parcelhuse eller villabebyggelse.<br />
Ved åben lav boliger forstås fritliggende beboelsesbygninger i<br />
højst 1 etage med udnyttelig tagetage indeholdende én bolig til helårsbeboelse.<br />
I boligområder udlagt til enfamiliehuse må der kun opføres<br />
1 bolig på hver parcel.
Tæt lav boliger<br />
Betegnelsen tæt lav boliger svarer til rækkehuse, dobbelthuse, kædeog<br />
klyngehuse. Ved tæt lav boliger forstås beboelsesbygninger, der<br />
hver indeholder én bolig til helårsbeboelse, og som er helt eller delvis<br />
sammenbygget med én eller flere bygninger af tilsvarende art. Tæt lav<br />
boliger har principielt adgang til et privat udendørs opholdsareal. Tæt<br />
lav boliger skal opføres efter bebyggelsesplaner for passende afgrænsede<br />
områder.<br />
Etageboliger<br />
Ved etageboliger forstås beboelsesbygninger i 2 eller flere etager indeholdende<br />
3 eller flere boliger til helårsbeboelse med både vandret og<br />
lodret opdeling i boligenheder. Til enhver etageboligbebyggelse skal<br />
der udlægges og anlægges fælles friarealer til sikring af tilfredsstillende<br />
opholdsarealer, adgangsforhold, parkering mv. Etageboliger skal<br />
opføres efter bebyggelsesplaner for passende afgrænsede områder.<br />
Erhverv i boliger<br />
I enkeltområder til åben lav og tæt lav boliger kan der etableres erhvervsvirksomheder<br />
indpasset i beboelsesbygninger, når disse virksomheder<br />
ikke i væsentligt omfang opsøges af publikum og ikke<br />
giver anledning til støj, trafik eller andre gener, som overskrider det<br />
normale for et boligområde. For disse virksomheder gælder følgende<br />
generelle rammebestemmelser: Ved en erhvervsvirksomhed i en<br />
beboelsesbygning forstås en virksomhed, som er indrettet i en bolig,<br />
der bebos som helårsbolig af virksomhedens ejer. Erhvervsarealet må<br />
højst udgøre 25 % af det samlede etageareal for den pågældende bolig.<br />
bolIgudbygnIng<br />
Brøndby Kommune er udbygget, og yderligere boligbyggeri kan kun<br />
ske i form af udfyldning og fortætning i eksisterende boligområder eller<br />
erhvervsområder som omdannes.<br />
rækkefølgebestemmelser<br />
Kirkebjerg: Udbygning af Kirkebjergområdet vil kunne påbegyndes<br />
umiddelbart efter helhedsplanens vedtagelse i juni <strong>2009</strong>. Et centralt<br />
omdrejningspunkt for omdannelse og udbygning er allerede til stede<br />
i form af Glostrup Station. Stationen er i Fingerplan 2007 beskrevet<br />
som en strategisk velbeliggende knudepunktsstation i Hovedstadsområdet.<br />
Helhedsplanen er afstemt med de øvrige strategiske byudviklingsplaner<br />
i Brøndby og Glostrup Kommune. Det drejer sig om<br />
helhedsplanen for omdannelse af erhvervsområdet Priorparken &<br />
Vibeholm, helhedsplanen for Brøndby Strand Centrum, en udvik-<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
5
6 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
lingsplan for Center- og erhvervsområdet Glostrup Sydvest og en<br />
helhedsplan for Ejby Erhvervsområde. Den fælles erhvervsstrategi<br />
for Vestegnen fastlægger, at lokalisering af de store kontorarbejdspladser<br />
bør finde sted under hensyntagen til kollektiv trafikbetjening.<br />
Udviklings- og omdannelsesmulighederne for Kirkebjerg er ligeledes<br />
i overensstemmelse med erhvervsstrategien.<br />
Priorparken & Vibeholm: Omdannelsen af Priorparken & Vibeholm<br />
vil blive påbegyndt umiddelbart efter helhedsplanens vedtagelse.<br />
Omdannelsen vil strække sig udover planperioden. Helhedsplanen<br />
er afstemt med de øvrige strategiske byudviklingsplaner i Brøndby.<br />
Brøndby Strand Centrum: Byudviklingen i Brøndby Strand påbegyndes<br />
efter helhedsplanens vedtagelse. Byudviklingen vil strække sig<br />
udover planperioden. Helhedsplanen er afstemt med de øvrige strategiske<br />
byudviklingsplaner i Brøndby.<br />
trafIksanerIng<br />
Trafiksaneringer på det lokale vejnet kan foretages i henhold til kommunens<br />
trafikhandlingsplan.<br />
trafIkstøj<br />
Ved udarbejdelse af lokalplaner skal det sikres, at støjfølsom arealanvendelse<br />
ikke udsættes for et konstant trafikstøjniveau, der overstiger<br />
Miljøstyrelsens vejledende normer for den pågældende anvendelse.<br />
støjfølsom anvendelse<br />
Støjbelastede arealer kan ikke udlægges til støjfølsom anvendelse,<br />
medmindre den fremtidige anvendelse kan sikres mod støj ved etablering<br />
af afskærmningsforanstaltninger. Brøndby Kommune vil i<br />
planperioden udarbejde en støjhandlingsplan.<br />
varmeforsynIng<br />
Ny bebyggelse skal tilsluttes kollektiv energiforsyning i overensstemmelse<br />
med varmeplanlægningen 1 .<br />
bevarIng af landsbymIljøer<br />
Brøndbyøster og Brøndbyvester rummer værdifulde landsbymiljøer<br />
som skal bevares. Der er udarbejdet bevarende lokalplaner for begge<br />
landsbyer.<br />
1 Energiforsyning/energidistrikter: Varmeplan Hovedstaden fremsendes til kommunernes<br />
orientering/godkendelse i september <strong>2009</strong>. Efterfølgende vil kommunerne følge<br />
op herpå. Brøndby Kommune er i dialog med Brøndby Fjernvarme med henblik på en<br />
gradvis omlægning på varmeområdet.
Der er mange attraktive boligområder i Brøndby med fælles uderum til gavn for børn og voksne.<br />
andre bIndInger<br />
Foruden kommuneplanens rammebestemmelser findes der en række<br />
andre bindinger, der er fastsat ved anden lovgivning og planlægning,<br />
f.eks. fredskovpligt, landbrugspligt, fredninger og beskyttelseszoner<br />
ifølge naturbeskyttelsesloven samt byggelinjer langs veje og ledningsanlæg.<br />
anvendelse af vandløb, søer og kystvande<br />
Kommuneplanens retningslinjer for anvendelsen af vandløb, søer og<br />
kystvande skal fungere tæt sammen med de statslige vandplaner og<br />
de kommunale handleplaner efter miljømålsloven. Staten er i gang<br />
med udarbejdelse af vandplaner, der vil være bindende for kommuneplanlægningen.<br />
Indtil de statslige vandplaner er udarbejdet skal<br />
kommunerne administrere i overensstemmelse med de retningslinjer<br />
for både anvendelsen og kvaliteten af vandløb, søer og kystvande,<br />
som fremgår af Regionplan 2005.<br />
fIngerplan 2007<br />
Fingerplan 2007 fastlægger de overordnede principper for arealanvendelsen<br />
i de enkelte dele af Fingerbyen.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
7
Transport og logistikvirksomheder er primært placeret i Ragnesminde.<br />
8 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Brøndby Kommune er en del af Fingerbyen. Brøndbyøster hører til<br />
det indre storbyområde, håndfladen, mens Brøndbyvester og Brøndby<br />
Strand hører til det ydre storbyområde – byfingrene. Byområdet<br />
opdeles jf. Fingerplan 2007 afhængig af nærheden til en station i henholdsvis<br />
stationsnære kerneområder, stationsnære områder i øvrigt<br />
samt ikke-stationsnære områder. Der er i dag to stationer i Brøndby<br />
Kommune, Brøndbyøster Station og Brøndby Strand Station. Udover<br />
disse stationer afkaster Glostrup Station, Rødovre Station, Friheden<br />
Station og Vallensbæk Station et stationsnært areal i Brøndby Kommunen.<br />
De stationsnære kerneområder og stationsnæreområder i øvrigt<br />
er afgrænset på kortet, se side 11.<br />
Herudover vil en fremtidig letbane langs Ring 3 forventes af få et antal<br />
standsningssteder i kommunen, som ligeledes vil afkaste stationsnære<br />
områder.<br />
Arealanvendelse i de stationsnære kerneområder<br />
Inden for de stationsnære kerneområder kan der placeres byfunktioner,<br />
som på grund af arealudnyttelse, arbejdspladstæthed, størrelse
eller besøgsmønstre har en intensiv karakter, dvs. bl.a. kontor- og serviceerhverv,<br />
beskæftigelsesintensive produktionserhverv, offentlige<br />
institutioner, udstillings- og kongrescentre, større idrætsanlæg og<br />
multianvendelige anlæg til fritidsformål, hoteller og tæt boligbebyggelse.<br />
Fingerplan 2007 fastlægger, at kontorbygninger over 1.500 etagemeter<br />
uden videre kan placeres i det “stationsnære kerneområde“.<br />
Ved lokalplanlægning og ændring af rammebestemmelser i de stationsnære<br />
kerneområder skal der tilstræbes en lokalisering, som kan<br />
bidrage til en trafikal adfærd, hvor mange benytter den kollektive<br />
transport. De maksimalt tilladte bebyggelsesprocenter skal afspejle<br />
nærheden til en station således, at der opereres med størst udnyttelse<br />
tæt på stationen. Placering af funktioner, herunder parkering skal understøtte<br />
udviklingen af tætte varierede byområder. Brøndby Strand<br />
Centrum samt de nordlige dele af Kirkebjerg og Priorparken & Vibeholm<br />
ligger i stationsnære kerneområder.<br />
I Kirkebjerg og Priorparken & Vibeholm kan der ske en intensiveret<br />
anvendelse og udnyttelse i den del af erhvervsområdet, som kan forventes<br />
at ligge op til standsningssteder til den kommende letbane, når<br />
der er truffet beslutning om en letbane.<br />
Arealanvendelse i stationsnære områder<br />
Indenfor de stationsnære kerneområder kan der opføres kontorbygninger<br />
på mere end 1.500 etagemeter.<br />
Uden for de stationsnære kerneområder, findes de stationsnære områder,<br />
hvor der kan placeres byfunktioner af mere ekstensiv karak-<br />
De fleste boliger ligger tæt på grønne områder.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
9
10 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
ter, herunder beskæftigelsesekstensive erhverv, lagerfunktioner etc.,<br />
offentlige institutioner, idrætsanlæg m.v. Desuden kan der placeres<br />
kontorbygninger af mindre omfang og lokal karakter, dvs. mindre<br />
end 1.500 etagemeter. Og endelig kan tæt boligbyggeri også placeres i<br />
byområdet uden for de stationsnære områder<br />
Den sydlige del Kirkebjerg og Priorparken & Vibeholm ligger uden for<br />
de stationsnære kerneområder. Når der planlægges for disse områder,<br />
som led i en helhedsplanlægning, der også omfatter de stationsnære<br />
kerneområder, kan der undtagelsesvist planlægges for intensive erhverv,<br />
herunder kontorbyggeri på mere end 1.500 etagemeter. Det<br />
vil i givet fald forudsætte, at der inddrages virkemidler til at begrænse<br />
trafikken ved detailplanlægningen af områderne. Det kan f.eks. handle<br />
om at begrænse udbuddet af parkeringspladser (højst 1 parkeringsplads<br />
pr. 50 m²), virksomhedsfinansierede ordninger, der fremmer<br />
brug af cykel og gang, samt kollektiv trafikbetjening til og fra stationen.<br />
Målet er, at trafikale virkemidler skal gøre det lige så attraktivt at<br />
benytte kollektiv trafik, som det er i de stationsnære kerneområder.<br />
Eksisterende kontorejendomme, der er placeret stationsnært – men<br />
uden for de stationsnære kerneområder, kan udbygges, hvis de er opført<br />
før 1. januar 2007.
Signatur:<br />
Stationsnært område<br />
S<br />
Stationsnært kerneområde<br />
S<br />
S<br />
S<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
S<br />
S<br />
11
<strong>12</strong> rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong>
kommuneplanens rammeområder<br />
213<br />
214<br />
201<br />
202<br />
403<br />
210<br />
215<br />
205<br />
204<br />
301<br />
206<br />
207<br />
203<br />
402<br />
304<br />
2<strong>12</strong><br />
211<br />
208<br />
209<br />
300<br />
302<br />
305<br />
1<strong>12</strong><br />
401<br />
106<br />
307<br />
101<br />
104<br />
110<br />
303<br />
100<br />
306<br />
102<br />
109<br />
107<br />
103<br />
105<br />
308<br />
108<br />
111<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
13
14 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong>
øndbyøster<br />
Brøndbyøster opdeles som vist på kortet nedenfor i en række rammeområder. For områderne gælder mere<br />
detaljerede rammebestemmelser, som findes på de følgende sider. Hvert rammeområde har en side, hvor der<br />
kort er redegjort for Kommunalbestyrelsens hensigt med de fastsatte bestemmelser samt en oversigt over<br />
de konkrete retningslinier (tæthed, højder, grundstørrelse mv.), rammeområdets afgrænsning, opdeling i<br />
underområder samt en beskrivelse af de ændringer, der kan blive aktuelle.<br />
1<strong>12</strong><br />
101<br />
106<br />
104<br />
100<br />
110<br />
102<br />
109<br />
107<br />
103<br />
105<br />
108<br />
111<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
15
oskIldevej, pIlegården – område 100<br />
Rammeområdet deles af Korsdalsvej. Øst for Korsdalsvej<br />
findes et udbygget erhvervsområde med større<br />
erhvervsvirksomheder med kontor og service. Området<br />
er vejbetjent fra H.J. Holst Vej. Vest for Korsdalsvej<br />
ligger et offentligt område, Pilegården, med forskellige<br />
sociale institutioner og campingpladsen Absalon. Det<br />
er målet at fastholde området øst for Korsdalsvej til<br />
kontor- og serviceerhverv, og at friholde området vest<br />
for Korsdalsvej for bebyggelse bortset fra Pilegården og<br />
bebyggelse i forbindelse med Absalon. Området mellem<br />
Pilegården og Vestvolden er fastlagt til offentlige<br />
formål og må ikke bebygges. Den vestligste del af området<br />
er omfattet af Vestvold fredningen.<br />
Hele området er stationsnært.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
100.1 ERHVERVSOMRÅDE<br />
Kontor, handelsvirksomhed,<br />
lager<br />
100.2 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Institutioner,<br />
campingplads<br />
100.3 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Rekreativt grønt område<br />
B% max. 50<br />
Max. 3 etager<br />
Max. højde <strong>12</strong> m<br />
B% max. 25<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8 m<br />
Der må ikke opføres<br />
ny bebyggelse<br />
<strong>16</strong> rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
100.3<br />
100.2<br />
100.1<br />
Udbygget område.<br />
Vejadgang fra nord<br />
(H.J. Holst Vej).
øndby nord området – område 101<br />
Størstedelen af rammeområdet er et udbygget etageboligområde<br />
med tre <strong>16</strong> etages boligblokke langs Roskildevej<br />
og 4 etages boligblokke syd for Brøndby Nord Vej.<br />
I forbindelse med området findes børneinstitutioner.<br />
Omkring Turpinsvej er der et mindre parcelhusområde<br />
nord for banen. Ved Turpinsvej/Brøndbyøstervej<br />
findes et mindre område med dagligvarebutik og lægehus.<br />
Dette område er en del af Brøndbyøster Center.<br />
Desuden findes et offentligt område omkring kirken.<br />
Det er målet at fastholde området som et boligområde<br />
med tilhørende service og institutioner. Der skal være<br />
mulighed for at indpasse et mindre antal ældreegnede<br />
boliger i 1 etage og fællesanlæg for beboerne.<br />
Hele området er stationsnært. Udstrækningen af det<br />
stationsnære kerneområde fremgår af rammekortet.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
101.1 BOLIGOMRÅDE<br />
Etageboliger<br />
Fællesanlæg, ikke-generende<br />
virksomheder<br />
101.2 BOLIGOMRÅDE<br />
Etageboliger<br />
Fællesanlæg, ikke-generende<br />
virksomheder<br />
101.3 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-generende<br />
virksomheder<br />
101.4 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Kirke og kirkegårde, sognegård<br />
og lignende<br />
101.5 CENTERFORMÅL<br />
Butikker, klinikker,<br />
kontor og lignende<br />
B% max. 75<br />
Max. <strong>16</strong> etager<br />
B% max. 75<br />
Max. 4 etager<br />
B% max. 30<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 40<br />
Max. 1 etage<br />
Max. højde 9 m<br />
B% max. 40<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
101.1<br />
101.2<br />
101.3<br />
101.4<br />
Udbygget område, hvor<br />
der i begrænset omfang<br />
kan opføres ny bebyggelse<br />
ved fortætning.<br />
Udbygget område, hvor<br />
der i begrænset omfang<br />
kan opføres ny bebyggelse<br />
ved fortætning.<br />
Min. 700 m² Udbygget boligområde,<br />
overvejende fritliggende<br />
boliger.<br />
Del af Bydelscentret,<br />
Brøndbyøster Center<br />
101.5<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
17
nygårds plads – område 102<br />
Rammeområdet omfatter den nordlige del af det overordnede<br />
center omkring Nygårds Plads. Bebyggelsen<br />
omkring Nygårds Plads består af etageboliger, butikker<br />
og service samt pleje- og ældreboliger med ældrecenter.<br />
Det er målet at fastholde området omkring Nygårds<br />
Plads til centerformål med butikker og service som en<br />
del af det overordnede Brøndbyøster Center.<br />
Hele området er stationsnære kerneområde, hvilket<br />
fremgår af rammekortet.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
102.1 CENTERFORMÅL<br />
Butikker, service, kontor,<br />
offentlig service<br />
102.2 CENTERFORMÅL<br />
Kontor og serviceerhverv<br />
102.3<br />
102.4<br />
102.5<br />
102.6<br />
102.7<br />
BOLIGOMRÅDE<br />
Etageboliger<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
BOLIGOMRÅDE<br />
Etageboliger<br />
Fællesanlæg, ikke-generende<br />
virksomhed<br />
102.8 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Ældrecenter og kontor-<br />
og serviceerhverv<br />
102.9 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Kilden, Bypark<br />
102.10 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Sportsplads<br />
B% max. 100<br />
Max. 3 etager<br />
B% max. 50<br />
Max. 3 etager<br />
B% max. 75<br />
Max. 15 etager<br />
B% max. 75<br />
Max. 8 etager<br />
B% max. 80<br />
Max. 6 etager<br />
Max. højde 22 meter.<br />
B% max. 75<br />
Max. 2 etager<br />
Ingen bebyggelse<br />
18 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
102.5<br />
102.2<br />
102.1<br />
102.7<br />
102.10<br />
102.9<br />
102.3<br />
102.8<br />
102.6<br />
Del af Bydelscentret,<br />
Brøndbyøster Center<br />
Brøndbyøster Center<br />
Nord.<br />
Udbygget.<br />
Udbygget.<br />
102.4
nykær området – område 103<br />
Rammeområdet omfatter et større etagehusområde<br />
mellem Roskildevej og banen øst for Nygårds Plads.<br />
Bebyggelsen består af boliger i to 15 etages højhuse ved<br />
Nykær og ved Højkær og 3 etages boligblokke ved Solkær<br />
og Dalkær med tilhørende institutioner. Nord for<br />
Nykær ligger Nygårdscentret og Vestbadet. Det er målet<br />
at fastholde området som et boligområde med tilhørende<br />
institutioner. Der er givet mulighed for at indpasse<br />
et mindre antal ældreegnede boliger i forbindelse med<br />
etageboligerne ved Højkær. Der er udlagt areal til 30-35<br />
ældreegnede boliger i en etage og fællesanlæg ved Højkær<br />
og Solkær.<br />
Hele området er stationsnært. Udstrækningen af det<br />
stationsnære kerneområde fremgår af rammekortet.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
103.1<br />
103.2<br />
BOLIGOMRÅDE<br />
Etageboliger<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
103.3 BOLIGOMRÅDE<br />
Etageboliger<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
103.4 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Boliger, fællesanlæg,<br />
ikke-generende<br />
virksomhed<br />
103.5 OFFENTLIGT OMRÅDE<br />
Skole, børneinstitutioner,<br />
uddannelsesinstitutioner<br />
103.6 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Svømmehal, friluftsbad<br />
103.7 CENTERFORMÅL<br />
Kontorerhverv, kursusvirksomhed,<br />
offentlige<br />
og private serviceformål,<br />
boliger.<br />
B% max. 75<br />
Max. 15 etager<br />
B% max. 50<br />
Max. 3 etager<br />
B% max. 35<br />
Max. 1 etage<br />
B% max. 50<br />
Max. 3 etager<br />
Max. højde <strong>12</strong> m<br />
B% max. 50<br />
Max. 3 etager<br />
Max. højde <strong>12</strong> m<br />
103.7<br />
103.5<br />
103.1<br />
103.3<br />
103.6<br />
Udbygget.<br />
103.4<br />
Mulighed for fortætning.<br />
Område til ældreegnede<br />
boliger.<br />
Nygårdscentret.<br />
Vestbadet.<br />
103.2<br />
Brøndbyøster Center<br />
Nord.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
19
nørregård området – område 104<br />
Rammeområdet omfatter et større udbygget boligområde<br />
med fritliggende huse og rækkehuse samt skole<br />
og institutioner. Det er målet at fastholde området som<br />
boligområde med skole og institutioner.<br />
Hele området er stationsnært. Udstrækningen af det<br />
stationsnære kerneområde fremgår af rammekortet.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
104.1 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Fællesanlæg, ikke<br />
generende virksomhed<br />
104.2 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke<br />
generende virksomhed<br />
104.3 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke<br />
generende virksomhed<br />
104.4 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Skole, børneinstitutioner,<br />
sportsplads mm.<br />
104.5 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Undervisning, sociale<br />
institutioner, offentligservice<br />
104.6 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Byggelegeplads<br />
B% max. 35<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8.5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 30<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8.5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 30<br />
Højst 1½ etage<br />
Max. højde 8.5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 40<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde <strong>12</strong> m<br />
B% max. 40<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde <strong>12</strong> m<br />
B% max. 10<br />
Max. 1 etage<br />
Max. højde 3 m<br />
20 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
104.6<br />
104.4 104.5<br />
104.3<br />
104.1<br />
104.2<br />
Mindst 300 m² Udbygget boligområde,<br />
overvejende rækkehuse.<br />
Lokalplan nr. <strong>12</strong>6.<br />
Mindst 700 m² Udbygget boligområde,<br />
overvejende fritliggende<br />
boliger.<br />
Mindst 700 m² Udbygget boligområde,<br />
overvejende fritliggende<br />
boliger.<br />
Nørregårdsskolen samt<br />
tennishal og tennis baner.<br />
Rolandskolen.
gIllesager området – område 105<br />
Rammeområdet omfatter den sydlige del af det overordnede<br />
center omkring Brøndbyøster Torv og et større<br />
etagehusområde mellem Gillesager og Brøndbyøster<br />
Boulevard. Centerbebyggelsen omkring torvet består<br />
af boligbebyggelse i 9 etager og butikker i 1 etage langs<br />
torvet. Bebyggelsen er tegnet af professor Kaj Fisker og<br />
har stor arkitektonisk værdi. Det er målet at fastholde<br />
Brøndbyøster Torv som en del af det overordnede center.<br />
Boligbebyggelsen øst for centret består af etagehuse<br />
i 3 til 4 etager. Det er målet at fastholde området øst for<br />
centret som et boligområde med tilhørende service og<br />
institutioner og give mulighed for at indpasse et mindre<br />
antal ældreegnede boliger i 1 etage.<br />
Hele området er stationsnært. Udstrækningen af det<br />
stationsnære kerneområde fremgår af rammekortet.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
105.1 CENTERFORMÅL<br />
Butikker, service, kontor,<br />
offentlig service,<br />
boliger<br />
105.2 BOLIGOMRÅDE<br />
Etageboliger<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
105.3 BOLIGOMRÅDE<br />
Etageboliger<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
105.4 BOLIGOMRÅDE<br />
Etageboliger<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomheder<br />
105.5 ERHVERVSFORMÅL<br />
Service, ikke-generende<br />
erhverv<br />
B% max. 85<br />
Max. 9 etager<br />
B% max. 55<br />
Max. 3 etager<br />
B% max. 40<br />
Max. 3 etager<br />
B% max. 70<br />
Max. 3 etager<br />
B% max. 40<br />
Max. 1 etage<br />
105.1<br />
105.3<br />
105.2<br />
105.4<br />
Del af Bydelscentret,<br />
Brøndbyøster Center<br />
Udbygget område hvor<br />
der i begrænset omfang<br />
kan opføres ny bebyggelse<br />
ved fortætning.<br />
Udbygget område hvor<br />
der i begrænset omfang<br />
kan opføres ny bebyggelse<br />
ved fortætning.<br />
Eks. bebyggelse, max. 15<br />
etager<br />
Udbygget område hvor<br />
der i begrænset omfang<br />
kan opføres ny bebyggelse<br />
ved fortætning.<br />
Tidligere benzintank.<br />
Garager og værksted.<br />
105.5<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
21
dammene – område 106<br />
Rammeområdet deles af Park Allé. Nord for Park Allé<br />
overvejende rækkehusområder med tilhørende lokalcenter<br />
og institutioner. Syd for Park Allé fritliggende<br />
boliger og kædehuse. Det er målet at fastholde området<br />
som overvejende boligområde med tæt/lav bebyggelse<br />
med tilhørende fællesanlæg. Området rummer en dagligvarebutik.<br />
Rammeområde 106.1 og del af 106.2 er stationsnært. De<br />
øvrige rammer ligger udenfor det stationsnære område.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
106.1 LOKALCENTER<br />
Butikker, service,<br />
institutioner<br />
106.2 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
106.3<br />
106.4<br />
106.5<br />
106.6<br />
BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
106.7 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Børneinstitution, grønt<br />
område<br />
106.8 ERHVERVSFORMÅL<br />
Benzintank,<br />
servicestation<br />
106.9 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
B% max. 35<br />
Max. 1 etage<br />
Max. højde 7 m<br />
B% max. 50<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 35<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 25<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 40<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5<br />
B% max. 30<br />
Max. 1 etage<br />
Max. højde 5 m<br />
B% max. 40<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8 m<br />
22 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
106.8<br />
106.2<br />
106.5<br />
106.1<br />
106.3<br />
106.4<br />
Lokalcenter<br />
106.6<br />
106.7<br />
106.9<br />
Min. 300 m² Udbyggede rækkehusområder.<br />
Der er byggelinje fra<br />
Brøndbyskoven.<br />
Mulig udvidelse med<br />
1 etage med uudnyttet<br />
tagetage.<br />
Min. 300 m² Udbyggede rækkehusområder.<br />
Der er byggelinje fra<br />
Brøndbyskoven.<br />
Min. 700 m² Udbyggede boligområder,<br />
overvejende<br />
fritliggende boliger<br />
Der er byggelinje fra<br />
Brøndbyskoven.<br />
Der er byggelinje fra<br />
Brøndbyskoven.<br />
Der er byggelinje fra<br />
Brøndbyskoven.
øndbyøster boulevard – område 107<br />
Den nordlige del af rammeområdet består af et udbygget<br />
rækkehusområde omkring Torvestien. Syd herfor<br />
ligger politiskolen i Brøndbyøster Skoles tidligere<br />
bygninger samt i en ny tilbygning. Syd for Lindehjørnet<br />
ligger et boligområde med fritliggende boliger. Det er<br />
målet at fastholde boligområderne, herunder at bevare<br />
det grønne friareal ved Torvestien.<br />
Hele området er stationsnært. Udstrækningen af det<br />
stationsnære kerneområde fremgår af rammekortet.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
107.1 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
107.2 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
107.3 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Politiskole og lignende<br />
B% max. 35<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 30<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 60<br />
Max. 3 etager<br />
Max. <strong>12</strong> m<br />
Min. 300 m² Udbygget boligområde.<br />
Ikke mulighed for fortætning.<br />
Min. 700 m² Udbygget boligområde.<br />
Ikke mulighed for fortætning.<br />
Politiskole og Bibliotek.<br />
Indenfor en afstand af 300 m fra Brøndbyøster kirke må bebyggelsens højde ikke overstige 8,5 m, jævnfør Naturbeskyttelseslovens § 19<br />
107.1<br />
107.3<br />
107.2<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
23
lIndelund området – område 108<br />
Rammeområdet omfatter et udbygget boligområde<br />
med rækkehuse og fritliggende huse samt Lindelundsskolen.<br />
Ved Brøndbyøster Boulevard et mindre offentligt<br />
område med fjernvarmecentral. Det er målet<br />
at fastholde området som boligområde med tilhørende<br />
skole og institutioner.<br />
Stort set hele området er stationsnært, med undtagelse<br />
af den sydøstligste del af rammeområde 108.2.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
108.1 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
108.2 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
108.3 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
108.4 OMRÅDE TIL OFFENT-<br />
LIGE FORMÅL<br />
Skole og anden<br />
undervisningsvirksomhed<br />
108.5 ERHVERVSFORMÅL<br />
Fjernvarmecentral<br />
B% max. 40<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 40<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 25<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 40<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde <strong>12</strong> m<br />
B% max. 40<br />
Max. højde <strong>12</strong> m<br />
24 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
108.5<br />
108.4<br />
108.3<br />
108.1<br />
108.2<br />
Min. 300 m² Udbygget boligområde.<br />
Mulighed for indretning af<br />
tagetage til beboelse ved<br />
Lindestien.<br />
Min. 200 m² Udbygget boligområde.<br />
Min. 600 m² Udbygget boligområde.<br />
Lindelundskolen.<br />
Brøndbyøster<br />
Fjernvarme.
øndbyøster landsby – område 109<br />
Rammeområdet omfatter Brøndbyøster Landsby og<br />
de tilgrænsende områder. Vest for landsbyen ligger et<br />
mindre erhvervsområde og syd for Park Allé kirke og<br />
kirkegård samt boligbebyggelse. Det er målet at bevare<br />
det karakteristiske landsbymiljø, herunder at sikre at ny<br />
bebyggelse og om- og tilbygninger af de bevaringsværdige<br />
bygninger udføres i overensstemmelse med anvisningerne<br />
i Lokalplan 1<strong>16</strong> og den tilhørende vedligeholdelsesvejledning<br />
samt i Registranten for Brøndbyøster<br />
og Brøndbyvester landsby.<br />
Rammeområde 109.10 er stationsnært. En stor del af<br />
rammeområde 109.1 er stationsnært.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
109.1 LANDSBYOMRÅDE<br />
Bolig, erhverv, lokale<br />
butikker, offentlige<br />
formål<br />
109.2 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Fællesanlæg, ikke generende<br />
virksomhed<br />
109.3 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Fællesanlæg, ikke<br />
generende virksomhed<br />
109.4<br />
109.5<br />
109.6<br />
BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke<br />
generende virksomhed<br />
109.7 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Kirke, kirkegård,<br />
menighedshus<br />
109.8<br />
109.9<br />
OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Rekreativt grønt område<br />
109.10 BLANDET BOLIG OM<br />
ERHVERVSOMRÅDE<br />
Tæt lav, åben lav, ikke<br />
generende virksomhed<br />
B% max. 40<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 35<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 40<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 30<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 10<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
Området må ikke<br />
bebygges<br />
B% max. 40<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8,5 m<br />
Min. 500 m² Lokalplan 1<strong>16</strong> er en<br />
bevarende<br />
lokalplan. Bebyggelsen<br />
må ikke nedrives, ombygges<br />
eller ændres uden<br />
tilladelse.<br />
Min. 300 m² Udbygget område med<br />
dobbelthuse.<br />
(Højgårdsvænge).<br />
Området må<br />
ikke udstykkes<br />
Udbygget område med<br />
rækkehuse. (Skovhøjen,<br />
Hyldeager).<br />
Min. 700 m² Udbyggede parcelhusområder.<br />
Området må<br />
ikke udstykkes<br />
Der er formodning om<br />
fortidsminder inden for<br />
området.<br />
Nordskoven er fredskov.<br />
Der er skovbyggelinje langs Nordskoven og Brøndbyskoven. Indenfor en afstand af 300 m fra Brøndbyøster Kirke må bebyggelsens højde<br />
ikke overstige 8,5 m, jævnfør Naturbeskyttelseslovens § 19<br />
109.8<br />
109.4<br />
109.10<br />
109.1<br />
109.3<br />
109.5<br />
109.2<br />
109.7<br />
109.6<br />
109.9<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
25
øndbylund, brøndbyskoven – område 110<br />
Rammeområdet omfatter Brøndbyskoven og Brøndbylund<br />
og det ubebyggede areal syd herfor. Størstedelen<br />
af området er fredskov eller omfattet af fredningen<br />
af Vestvolden. Syd for Brøndbyskoven ligger et mindre<br />
område med spejderhytter. Det er målet at fastholde<br />
området til offentlige formål. Der er en gravplads syd<br />
for Hulegården. Den sydligste del langs Holbækmotorvejen<br />
er fredet som en del af Vestvoldsfredningen.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
110.1 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Institutioner, plejehjem<br />
og lign.<br />
110.2 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Skov, rekreative formål<br />
herunder traktørsted<br />
110.3 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Spejderhytter og lignende<br />
110.4 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Rekreativt grønt område<br />
110.5 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Kirke og kirkegård,<br />
muslimsk gravplads<br />
110.6 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav, tæt lav<br />
B% max. 40<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8 m<br />
Kun bebyggelse,<br />
som er nødvendig<br />
for områdets<br />
drift<br />
B% max. 10<br />
Max. 1 etage<br />
Max. højde 5,5 m<br />
Området må ikke<br />
bebygges<br />
Der kan opføres<br />
en bygning på<br />
max. 450 m²<br />
B% max. 40<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
Der er byggelinjer langs Brøndbyskoven og Holbækmotorvejen.<br />
26 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Området må<br />
ikke udstykkes<br />
Området må<br />
ikke udstykkes<br />
Området må<br />
ikke udstykkes<br />
Området må<br />
ikke udstykkes<br />
110.3<br />
110.2<br />
110.4<br />
110.5<br />
110.6<br />
110.1<br />
Brøndbyskoven er undergivet<br />
fredskovpligt.<br />
Omfattet af fredningen af<br />
Vestvolden. Der kan opføres<br />
mindre bygninger til<br />
spejderformål og lign.<br />
Omfattet af fredningen af<br />
Vestvolden.<br />
Muslimsk gravplads.<br />
Regnvandsbassin.
akkegårdsområdet – område 111<br />
Rammeområdet omfatter Østskoven og Bakkegårdsarealet<br />
øst for Brøndbyøstervej. Hele området er<br />
tilplantet som et rekreativt skovareal med mulighed for<br />
mange forskellige fritidsaktiviteter.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
111.1 OMRÅDE TIL OFFENT-<br />
LIGE FORMÅL<br />
Skov, rekreative grønt<br />
område<br />
111.2 OMRÅDE TIL OFFENT-<br />
LIGE FORMÅL<br />
Skov, rekreative grønt<br />
område<br />
Kun bebyggelse<br />
som er nødvendig<br />
for områdets<br />
drift<br />
Kun bebyggelse<br />
som er nødvendig<br />
for områdets<br />
drift<br />
Der er byggelinjer langs Østskoven og Holbækmotorvejen.<br />
Området må<br />
ikke udstykkes<br />
Området må<br />
ikke udstykkes<br />
111.1<br />
111.2<br />
Østskoven er undergivet<br />
fredskovpligt.<br />
Rekreativ skov.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
27
vestvold området – område 1<strong>12</strong><br />
Rammeområdet omfatter det historiske voldterræn.<br />
Området er fredet, og der er udarbejdet en plejeplan<br />
for området. Det er målet at fastholde området som et<br />
offentligt rekreativt område under hensyn til de særlige<br />
fredningsmæssige forhold. Der er planer om etablering<br />
af en sti- og gangbro over vestbanen.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
1<strong>12</strong>.1<br />
1<strong>12</strong>.2<br />
1<strong>12</strong>.3<br />
1<strong>12</strong>.4<br />
OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Rekreative grønt område<br />
Kun bebyggelse,<br />
som er nødvendig<br />
for områdets drift<br />
28 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Området må<br />
ikke udstykkes<br />
1<strong>12</strong>.2<br />
1<strong>12</strong>.3<br />
1<strong>12</strong>.4<br />
1<strong>12</strong>.1<br />
Vestvolden er fredet og<br />
omfattet af en plejeplan.
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
29
30 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong>
øndbyvester<br />
Brøndbyvester opdeles som vist på kortet nedenfor i en række rammeområder. For områderne gælder mere<br />
detaljerede rammebestemmelser, som findes på de følgende sider. Hvert rammeområde har en side, hvor der<br />
kort er redegjort for Kommunalbestyrelsens hensigt med de fastsatte bestemmelser samt en oversigt over<br />
de konkrete retningslinier (tæthed, højder, grundstørrelse mv.), rammeområdets afgrænsning, opdeling i<br />
underområder samt en beskrivelse af de ændringer, der kan blive aktuelle.<br />
213<br />
214<br />
201<br />
202<br />
210<br />
215<br />
205<br />
204<br />
206<br />
207<br />
203<br />
2<strong>12</strong><br />
211<br />
208<br />
209<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
31
vesterled området – område 201<br />
Rammeområdet omfatter et udbygget boligområde<br />
med fritliggende huse i 1-1½ etage og en børneinstitution<br />
ved Østervang. I den sydvestlige del et større<br />
offentligt område med regnvandsbassin og friareal. Det<br />
er målet at fastholde området som et boligområde med<br />
tilhørende fællesanlæg. Evt. nye butikker til områdets<br />
daglige forsyning kan placeres i tilknytning til friarealet<br />
ved Ragnesminde Allé. Der er udlagt et areal til ældreegnede<br />
boliger ved Lillevang/Østervang.<br />
Den østlige del af rammeområde 201.1 er stationsnært.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
201.1 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
201.2 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Institution, regnvandsbassin,<br />
fælles friareal<br />
201.3 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Lokalt vandværk<br />
201.4 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Ældreegnede boliger<br />
Der er byggelinjer langs Søndre Ringvej<br />
B% max. 30<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 40<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
B% max. 30<br />
Max. 1 etage<br />
Max. højde 8 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
32 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Min. 700 m² Der er byggelinje langs<br />
Sdr. Ringvej.<br />
Min. 300 m2<br />
201.3<br />
201.4<br />
201.2<br />
201.1
knudslund området – område 202<br />
Rammeområdet omfatter et udbygget boligområde<br />
med fritliggende boliger i 1-1½ etage. Det er målet at<br />
fastholde området som boligområde med tilhørende<br />
fællesanlæg.<br />
Rammeområde 202.2 og den nordlige del af rammeområde<br />
202.1 er stationsnært.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
202.1 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende anlæg<br />
202.2 OMRÅDER TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Regnvandsbassin, friareal<br />
B% max. 30<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
202.1<br />
202.2<br />
Min. 700 m² Udbygget boligområde.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
33
øndbyvester landsby – område 203<br />
Rammeområdet omfatter Brøndbyvester Landsby og<br />
de tilgrænsende områder. Øst for landsbyen ligger to<br />
mindre parcelhusområder og Tjørnehøjskolen. Vest for<br />
ligger kirke, kirkegård og et område med dobbelthuse.<br />
Landsbyen er afskærmet mod Holbækmotorvejen af en<br />
støjvold. Mellem støjvolden og bebyggelsen findes et<br />
større friareal. Det er målet at bevare det karakteristiske<br />
landsbymiljø, og herunder at sikre at ny bebyggelse og<br />
om- og tilbygninger af de bevaringsværdige bygninger<br />
udføres i overensstemmelse med anvisningerne i Lokalplan<br />
209, den tilhørende vedligeholdelsesvejledning<br />
samt i Registranten for Brøndbyøster og Brøndbyvester<br />
landsby.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
203.1<br />
203.2<br />
BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
203.3 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende Virksomhed<br />
203.4 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende Virksomhed<br />
203.5 LANDSBYOMRÅDE<br />
Bolig- og erhvervsformål,<br />
lokale butikker, offentlige<br />
formål<br />
203.6 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Skole og institutioner<br />
203.7 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Kirke, kirkegård, friareal,<br />
støjvold<br />
B% max. 30<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 35<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 30<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 30<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 40<br />
Max. højde 8,5 m<br />
B% max. 10<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
34 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Min. 700 m² Udbygget boligområde<br />
med fritliggende boliger.<br />
Min. 300 m² Udbygget boligområde<br />
med dobbelthuse.<br />
Min. 300 m² Udbygget boligområde<br />
med dobbelthuse.<br />
Min. 500 m² Lokalplan nr. 209 er en<br />
bevarende lokalplan.<br />
Bebyggelsen må ikke<br />
nedrives, ombygges eller<br />
ændres uden tilladelse.<br />
Der må på udvalgte ejendomme<br />
efter en nærmere<br />
lokalplanlæg ning være op<br />
til 4 boliger pr. parcel.<br />
Området må<br />
ikke udstykkes<br />
Området må<br />
ikke udstykkes<br />
Tjørnehøjskolen.<br />
Indenfor en afstand af 300 m fra Brøndbyvester Kirke må bebyggelsens højde ikke overstige 8,5 m, jævnfør Naturbeskyttelseslovens § 19.<br />
Der er byggelinie langs Holbækmotorvejen<br />
203.7<br />
203.3<br />
203.1<br />
203.5<br />
203.6<br />
203.2<br />
203.4
krogagervej området - område 204<br />
Rammeområdet er et udbygget boligområde med et<br />
rækkehusområde ved Åparken og ellers fritliggende<br />
huse. Brøndbyvester Skole og tilhørende sportsplads.<br />
Det er målet at fastholde området som boligområde<br />
med tilhørende institutioner.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
204.1 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
204.2<br />
204.3<br />
BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
204.4 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Skole, børneinstitutioner,<br />
idrætsanlæg<br />
B% max. 35<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 30<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 40<br />
Max. 3 etager<br />
Max. højde 15 m<br />
Min. 300 m² Udbygget boligområde<br />
med rækkehuse.<br />
Min. 700 m² Udbygget boligområde,<br />
overvejende fritliggende<br />
huse.<br />
Brøndbyvester Skole.<br />
Indenfor en afstand af 300 m fra Brøndbyvester Kirke må bebyggelsens højde ikke overstige 8,5 m, jævnfør Naturbeskyttelseslovens § 19<br />
204.4<br />
204.3<br />
204.2<br />
204.1<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
35
kIrkebjerg området –område 205<br />
Rammeområdet er et udbygget boligområde med etage<br />
og rækkehuse syd for Park Allé, rækkehuse og fritliggende<br />
huse nord for Park Allé. Ved Kirkebjerg Torv<br />
og ved Glentemosen lokale butikker. Det er målet at<br />
fastholde området som et boligområde med lokalt butikscenter<br />
og institutioner. I etagehusområderne kan<br />
der opføres et mindre antal ældreegnede boliger samt<br />
nødvendige mindre bygninger til fælles formål såsom<br />
beboerhuse, garager og lignende.<br />
Rammeområde 205.1, 205.2, 205.4, 205.5, 205.7 er stationsnære<br />
områder. De nordligste dele af rammeområde<br />
205.3 og 205.6 er stationsnære områder.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
205.1 LOKALCENTER<br />
Butikker, service,<br />
institutioner og boliger<br />
205.2 BYDELSCENTER<br />
Butikker, service,<br />
institutioner og boliger<br />
205.3 BOLIGOMRÅDE<br />
Etageboliger<br />
Fællesanlæg, ikkegenerende<br />
virksomhed<br />
205.4 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Fællesanlæg, ikkegenerende<br />
virksomhed<br />
205.5 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Fællesanlæg, ikkegenerende<br />
virksomhed<br />
205.6 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
205.7 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
B% max. 40<br />
Max. 2½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
B% max. 40<br />
Max. 2½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
B% max. 40<br />
Max. 3 etager<br />
Max. højde 15 m<br />
B% max. 35<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 45<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 35<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 30<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
36 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
205.5<br />
205.2<br />
205.4<br />
205.7<br />
205.6<br />
205.3<br />
Lokalcenter.<br />
205.1<br />
Bydelscenter<br />
Udbygget område hvor<br />
der i begrænset omfang<br />
kan opføres ny bebyggelse<br />
ved fortætning.<br />
Min. 300 m² Udbygget område,<br />
kædehuse.<br />
Min. 100 m² Udbygget område,<br />
rækkehuse.<br />
Min. 300 m² Udbygget område,<br />
rækkehuse.<br />
Min. 700 m² Udbygget område,<br />
overvejende fritliggende<br />
huse.
tranevænge området – område 206<br />
Rammeområdet er et udbygget boligområde med etagehuse<br />
i 4 etager ved Tranevænget og Tranehaven og<br />
række- og kædehuse nord for Brøndbyvestervej og ved<br />
Pileparken. Nord for Park Allé er der et område med<br />
børneinstitutioner og friareal ved Tranestien. Det er<br />
målet at fastholde området som et boligområde med lokale<br />
institutioner. I etagehusområderne kan der opføres<br />
et mindre antal ældreegnede boliger samt nødvendige<br />
mindre bygninger til fælles formål såsom beboerhuse,<br />
garager og lignende.<br />
Rammeområde 206.3 er stationsnært. Del af 206.1,<br />
206.2, 206.4 og 206.5 er stationsnære.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
206.1<br />
206.2<br />
BOLIGOMRÅDE<br />
Etageboliger<br />
Fællesanlæg, ikke<br />
generende erhverv<br />
206.3 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende erhverv<br />
206.4 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende erhverv<br />
206.5 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende erhverv<br />
206.6 OMRÅDE TIL OFFENT-<br />
LIGE FORMÅL<br />
Institutioner, regnvandsbassin,<br />
fælles friareal<br />
B% max. 40<br />
Max. 3 etager<br />
Max. højde 15 m<br />
B% max. 35<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 35<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 30<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 40<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
206.4<br />
206.2<br />
206.6<br />
206.3<br />
206.1<br />
206.5<br />
Udbygget område, hvor<br />
der kun i begrænset<br />
omfang kan opføres ny<br />
bebyggelse ved fortætning.<br />
Min. 300 m² Udbygget område, kædehuse.<br />
Min. 300 m² Udbygget område, rækkehuse.<br />
Min. 700 m² Udbygget område, overvejende<br />
fritliggende huse.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
37
fuglemose området – område 207<br />
Rammeområdet er et udbygget område med etagehuse<br />
i 4 etager - Fuglemoserne - og 1 etages rækkehuse ved<br />
Gildhøj. Ved Glentemosen ældreboliger, bibliotek og<br />
institutioner. Det er målet at fastholde området som et<br />
boligområde med tilhørende serviceanlæg. Glentemosens<br />
ældreboliger er udvidet syd for den første ældreboligbebyggelse<br />
med tilhørende caféfunktion.<br />
En mindre del af rammeområde 207.1 og 207.5 er stationsnært.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
207.1<br />
207.2<br />
BOLIGOMRÅDE<br />
Etageboliger<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed.<br />
207.3 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed.<br />
207.4 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed.<br />
207.5 OMRÅDE TIL OFFENT-<br />
LIGE FORMÅL<br />
Ældreboliger, plejeboliger,<br />
institutioner,<br />
bibliotek mv.<br />
B% max. 40<br />
Max. 3 etager<br />
Max. højde 15 m<br />
B% max. 35<br />
Max. 1 etage<br />
Max. højde 5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 30<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 40<br />
Max. 3 etager<br />
Max. højde 15 m<br />
38 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
207.1<br />
207.5<br />
207.2<br />
207.4<br />
207.3<br />
Udbygget område, hvor<br />
der i begrænset omfang<br />
kan opføres ny bebyggelse.<br />
Min. 300 m² Udbygget område, rækkehuse.<br />
Min. 700 m² Udbygget område, overvejende<br />
fritliggende huse.<br />
Der må på udvalgte ejendomme<br />
efter en nærmere<br />
lokalplanlægning være 2<br />
boliger pr. parcel.<br />
Ældreboliger og anden<br />
offentlig bebyggelse ved<br />
Glentemosen.
ådhus området – område 208<br />
Rammeområdet er et udbygget område med centrale<br />
offentlige institutioner bl.a. rådhuset nord for Park Allé<br />
og plejehjem med dagcenter og ældreboliger syd for<br />
Park Allé. Desuden Schneekloth-centret med social-<br />
og sundhedsskole og den tidligere kommuneskole nu<br />
Gildhøjcentret. Det er målet at fastholde området som<br />
det overordnede center for offentlige funktioner og<br />
kommunale institutioner, som har brug for en central<br />
beliggenhed i kommunen samt sikre mulighed for udbygning<br />
af de enkelte funktioner, i det omfang pladsen<br />
tillader det. Der er mulighed for udbygning af Rådhuset<br />
mod nord og vest. Der er mulighed for at placere et nyt<br />
bibliotek i nærheden af rådhuset.<br />
Den nordlige del af rammeområde 208.1 og 208.5 er<br />
stationsnært.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
208.1 OMRÅDE TIL OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Rådhus, kulturelle formål, bibliotek mv.<br />
208.2 OMRÅDE TIL OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Plejehjem, ældreboliger, dagcenter og<br />
lignende<br />
208.3 OMRÅDE TIL OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Materialegård, undervisning, kulturelle<br />
formål, bibliotek mv.<br />
208.4 OMRÅDE TIL OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Undervisning, kulturelle formål mv.<br />
B% max. 40<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8,5 m<br />
B% max. 50<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8,5 m<br />
B% max. 40<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8,5 m<br />
B% max. 40<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8,5 m<br />
208.5 OMRÅDE TIL OFFENTLIGE FORMÅL B% max. 40<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8,5 m<br />
208.6 OMRÅDE TIL OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Offentligt formål, såsom efterskole;<br />
erhvervsformål, såsom privathospital,<br />
hotel, kontorer mv., og bolig såsom<br />
kollegieboliger, forstanderbolig el lign.<br />
208.7 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Fællesanlæg, ikke-generende erhverv.<br />
208.8 ERHVERVSFORMÅL<br />
Liberale erhverv såsom klinikker,<br />
diverse sundhedsformål, kontor- og<br />
serviceerhverv m.v.<br />
Der er byggelinie langs Motorringvejen<br />
B% max. 45<br />
Max. 2 etager<br />
B% max. 35<br />
Max. 2 etager<br />
B% max. 40<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8,5 m<br />
208.7<br />
208.6<br />
208.1<br />
208.2<br />
208.8<br />
208.4<br />
208.5<br />
208.3<br />
Der er 100 m fredningslinie<br />
omkring<br />
gravhøjen Gildhøj.<br />
Gildhøjhjemmet mv.<br />
Gartnergården.<br />
Gildhøjparken.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
39
stadIon området – område 209<br />
Rammeområdet omfatter hele Brøndby Stadion med<br />
fodboldstadion, træningsbaner og parkeringsanlæg<br />
samt Idrættens Hus og Brøndby Hallen. Der er opført<br />
et gymnasium i tilknytning til Brøndby Stadion. Der er<br />
mulighed for at placere idrætshalbyggeri ved Brøndby<br />
Hallen. Det er målet at fastholde området som et moderne<br />
stadionanlæg med de tilhørende parkerings- og<br />
publikumsfunktioner samt faciliteter for sponsorer.<br />
40 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
209.4<br />
209.1<br />
209.3<br />
209.2
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
209.1 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Gymnasium samt<br />
fodboldstadion med<br />
tilhørende publikumsfaciliteter<br />
og administration,<br />
samt servicefunktioner,<br />
der understøtter idrætsfunktionen.<br />
209.2 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Idrættens Hus, Brøndby<br />
Hallen, træningsbaner og<br />
parkering mv.<br />
209.3 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Idrætshalbyggeri,<br />
parkering mv.<br />
209.4 ERHVERVSFORMÅL<br />
Kontor, liberalt erhverv,<br />
idrætsfaciliteter, udstillingsfaciliteter,restaurant,<br />
hotel, møde- og<br />
konferencefaciliteter.<br />
B% max. 40<br />
Max. 6 etager<br />
Max. højde 25 m<br />
B% max. 40<br />
Max. 5 etager<br />
Max. højde 20 m<br />
B% max. 40<br />
Max. 5 etager<br />
Max. højde 28 m<br />
Lokalplanens (nr. 229)<br />
delområde A<br />
B% max. 135<br />
Max. 5 etager<br />
Max. højde 20 m<br />
Lokalplanens (nr. 229)<br />
delområde B<br />
B% max. <strong>12</strong>5<br />
Max. 3 etager<br />
Max. højde <strong>12</strong> m<br />
Bygninger der i dag<br />
anvendes lovligt til<br />
kontorerhverv, kan også<br />
fremover kan anvendes til<br />
dette formål. Med lokalplanen<br />
(nr. 229) kan der<br />
planlægges for nybygning<br />
og omdannelse til kontorbyggeri<br />
der er mindre end<br />
1500 etagemeter.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
41
kIrkebjerg – område 210<br />
Rammeområdet er et stort set udbygget erhvervsområde<br />
med overvejende større virksomheder inden for<br />
transport og forskellige former for service. Brøndby<br />
Kommune har i samarbejde med Glostrup Kommune i<br />
2008-<strong>2009</strong> udarbejdet en helhedsplan for Kirkebjergområdet,<br />
beliggende syd for Glostrup S-tog station.<br />
Visionen er at Kirkebjerg skal omdannes fra erhvervsområde<br />
til en attraktiv og levende bydel med både boliger<br />
og kontorerhverv, moderne produktionserhverv,<br />
butikker, service og kultur. Helhedsplanen omfatter<br />
både arealer i Brøndby Kommune og Glostrup Kommune.<br />
Nedenstående rammebestemmelser vedrører<br />
alene Brøndby Kommune.<br />
Jf. Fingerplanen 2007 kan der placeres kontorbyggerier<br />
over 1.500 etagemeter det stationsnære kerneområde.<br />
De nordlige dele af rammeområde 210.2 og 210.4 er<br />
beliggende i det stationsnære kerneområde. Udstrækningen<br />
af det stationsnære kerneområde fremgår rammekortet.<br />
Rammeområde 210.1, 210.2, 210.3 og 210.4 er<br />
beliggende i det stationsnære område. I det stationsnære<br />
område er det muligt at placere kontorbyggerier med<br />
mere end 1500 etagemeter, såfremt der i etableres forskellige<br />
former for mobility management og regulering<br />
via parkeringsnormer.<br />
42 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
210.2<br />
210.4<br />
210.1<br />
210.3
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
210.1 ERHVERVSOMRÅDE<br />
Erhvervsområde, Kontor-<br />
og serviceerhverv,<br />
moderne produktionserhverv<br />
samt butikker for<br />
pladskrævende varegrupper.<br />
Max. 60 procent af den<br />
samlede bebyggelse kan<br />
anvendes til butikker med<br />
salg af pladskrævende<br />
varegrupper.<br />
Der åbnes mulighed for<br />
butikker for møbler og<br />
bilforhandlere samt én<br />
butik med byggematerialer.<br />
Den enkelte butik må<br />
have en maks. størrelse<br />
på 5.000 m² bruttoetageareal.<br />
210.2 BLANDET BOLIG OG<br />
ERHVERVSOMRÅDE<br />
Blandet bolig og erhverv,<br />
erhverv i form af kontor-<br />
og service samt moderne<br />
produktionserhverv.<br />
Der åbnes mulighed for<br />
at etablere en enkeltstående<br />
dagligvarebutik med<br />
et bruttoetageareal på op<br />
til 1.000 m².<br />
210.3 ERHVERVSFORMÅL<br />
Erhvervsformål i form af<br />
kontorerhverv og service.<br />
210.4 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt/lav og etageboliger<br />
Min. 4 og max. 6 etager<br />
ud mod Søndre Ringvej.<br />
Højden må ikke overstige<br />
22 meter.<br />
B% max. <strong>12</strong>0. Der kan<br />
dog tillades en bebyggelsesprocent<br />
på 150<br />
såfremt 50 procent af<br />
parkeringsbehovet etableres<br />
i kælder.<br />
Bebyggelse ud mod<br />
Kirkebjerg Allé må højst<br />
være 3 etager og <strong>12</strong> meter<br />
i højden.<br />
Max. 6 etager. Højden<br />
må ikke overstige 22<br />
meter. B% max. <strong>12</strong>0.<br />
Der kan dog tillades en<br />
bebyggelsesprocent på<br />
150 såfremt 50 procent<br />
af parkeringsbehovet<br />
etableres i kælder.<br />
Bebyggelse ud mod<br />
Kirkebjerg Allé må højst<br />
være 3 etager og <strong>12</strong> meter<br />
i højden.<br />
Bebyggelse:<br />
Max. 3 etager.<br />
B% max. 75. Der kan dog<br />
tillades en bebyggelsesprocent<br />
på 100 såfremt<br />
50 procent af parkeringsbehovet<br />
etableres i<br />
kælder.<br />
Bebyggelse:<br />
For helhedsplanens<br />
delområde VI gælder, at<br />
bebyggelse skal være<br />
tæt/lav i max. 3 etager.<br />
Højden må ikke overstige<br />
<strong>12</strong> meter. For de resterende<br />
delområder må<br />
bebyggelse være i max 6<br />
etager, og højden må ikke<br />
overstige 22 meter.<br />
Bebyggelsesprocenten<br />
må ikke overstige 100.<br />
Andet:<br />
Der skal mindst etableres<br />
1 parkeringsplads pr. 100<br />
m² etageareal erhverv.<br />
Andet:<br />
Der skal mindst etableres<br />
1 P-plads pr. 100 m²<br />
etageareal erhverv. Der<br />
skal mindst etableres 1<br />
P-plads pr. bolig.<br />
Andet:<br />
Der skal mindst anlægges<br />
1 p-plads pr. 50 m²<br />
erhvervsareal.<br />
Andet:<br />
Der skal mindst etableres<br />
1 parkeringsplads pr.<br />
bolig.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
43
prIorparken og vIbeholm – område 211<br />
Rammeområdet er under omdannelse fra at være præget<br />
af tung industri til at være en moderne erhvervs-<br />
park.<br />
Under høringsprocessen for indeværende kommuneplanforslag<br />
vil Brøndby Kommune sende et forslag<br />
til helhedsplan for Priorparken & Vibeholm i høring<br />
(omfatter rammeområde 211 og 2<strong>12</strong>). Brøndby Kommune<br />
vil med forslag til helhedsplanen udnytte områdets<br />
omdannelsespotentialer, som blandt andet er<br />
knyttet til at området er stationsnært og ligger tæt på<br />
motorvej og overordnet vejnet. Planen giver mulighed<br />
for kontorerhverv, kultur, idræt, transport- og logistikvirksomheder.<br />
Visionen er at Priorparken & Vibeholm<br />
skal være en attraktiv og levende bydel i bevægelse. Den<br />
nye Priorparken Station er omdrejningspunktet for<br />
udviklingen, hvor de blandede funktioner og den gode<br />
tilgængelighed skaber en aktiv by for de, der skal bruge<br />
området og arbejde her.<br />
Fingerplanen 2007 kan der placeres kontorbyggerier<br />
over 1.500 etagemeter det stationsnære kerneområde.<br />
Udstrækningen af det stationsnære kerneområde fremgår<br />
rammekortet. Rammeområdet i øvrigt er beliggende<br />
i det stationsnære område. I det stationsnære område<br />
er det muligt at placere kontorbyggerier med mere end<br />
1500 etagemeter, såfremt der i etableres forskellige<br />
former for mobility management og regulering via parkeringsnormer.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
211.1 ERHVERVSOMRÅDE<br />
Industri, værksted,<br />
handelsog<br />
transportvirksomhed,<br />
kontor og service i tilknytning<br />
hertil.<br />
211.2 ERHVERVSOMRÅDE<br />
Let industri, samt service<br />
og kontor i tilknytning<br />
hertil<br />
Der er byggelinje langs Motorringvejen og Vestvolden<br />
B% max. 75<br />
Bgrad max. 40<br />
Max. 3 m³/m²<br />
Max. højde 15 m<br />
B% max. 75<br />
Bgrad max. 40<br />
Max. 3 m³/m²<br />
Max. højde 8,5 m<br />
44 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
211.1<br />
211.2<br />
Min. 5.000m² Der skal udlægges<br />
mindst 1 parkeringsplads<br />
pr. 45 m² kontorareal og<br />
pr. 60 m² produktion og<br />
lager.<br />
Der skal udlægges<br />
mindst 1 parkeringsplads<br />
pr. 45 m² kontorareal og<br />
pr. 60 m² produktion og<br />
lager.
vIbeholm – område 2<strong>12</strong><br />
Rammeområdet er et udbygget erhvervsområde med<br />
overvejende mindre virksomheder og ældre blandet<br />
bebyggelse.<br />
Fingerplanen 2007 kan der placeres kontorbyggerier<br />
over 1.500 etagemeter det stationsnære kerneområde.<br />
Udstrækningen af det stationsnære kerneområde fremgår<br />
rammekortet. Rammeområdet i øvrigt er beliggende<br />
i det stationsnære område. I det stationsnære område<br />
er det muligt at placere kontorbyggerier med mere end<br />
1500 etagemeter, såfremt der i etableres forskellige<br />
former for mobility management og regulering via parkeringsnormer.<br />
2<strong>12</strong>.2<br />
2<strong>12</strong>.5<br />
2<strong>12</strong>.4<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
2<strong>12</strong>.1<br />
2<strong>12</strong>.5<br />
ERHVERVSOMRÅDE<br />
Industri, værksted,<br />
handels- og transportvirksomhed,<br />
kontor og<br />
service samt plads-<br />
krævende udvalgsvarer.<br />
2<strong>12</strong>.2 ERHVERVSFORMÅL<br />
Hotel, restaurant og<br />
lignende<br />
2<strong>12</strong>.3 ERHVERVSOMRÅDE<br />
Industri, værksted,<br />
handels- og transportvirksomhed,<br />
kontor og<br />
service samt plads-<br />
krævende udvalgsvarer.<br />
2<strong>12</strong>.4 ERHVERVSOMRÅDE<br />
Kontor og service.<br />
2<strong>12</strong>.6 ERHVERVSOMRÅDE<br />
Kontor og serviceerhverv<br />
samt moderne<br />
produktionserhverv<br />
Der er byggelinje langs Motorringvejen og Vestvolden<br />
B% max. 75<br />
Max. højde 18 m<br />
B% max. 70<br />
Max. 6 etager<br />
Max. højde 24 m<br />
B% max. 75<br />
Max. højde 18 m<br />
B% max. 200<br />
Max. højde 20 m<br />
B% max. 220<br />
Max. højde 20 m<br />
2<strong>12</strong>.3<br />
2<strong>12</strong>.1<br />
2<strong>12</strong>.6<br />
Der skal udlægges mindst 1<br />
parkeringsplads pr. 45 m² kontorareal<br />
og pr. 60 m² produktion<br />
og lager.<br />
Der skal udlægges mindst 1<br />
parkeringsplads pr. 45 m² kontorareal<br />
og pr. 60 m² produktion<br />
og lager.<br />
Der skal mindst udlægges 1<br />
parkeringsplads pr. 50 m² etageareal<br />
erhverv. Når der er truffet<br />
beslutning om en ny S-togstation,<br />
reduceres parkeringskravet<br />
til 1 parkeringsplads pr. 100 m²<br />
etageareal erhverv.<br />
Der skal mindst udlægges 1<br />
parkeringsplads pr. 50 m² etageareal<br />
erhverv. Når der er truffet<br />
beslutning om en ny S-togstation,<br />
reduceres parkeringskravet<br />
til 1 parkeringsplads pr. 100 m²<br />
etageareal erhverv.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
45
agnesmInde nord – område 213<br />
Rammeområdet er næsten fuldt udbygget, og rummeligheden<br />
findes overvejende i form af ubenyttet<br />
byggeret på allerede udstykkede og bebyggede grunde.<br />
Området indeholder flere store transport- og lagervirksomheder<br />
samt servicevirksomheder.<br />
Vejene i området er renoverede med henblik på at klare<br />
de større belastninger fra de stadig tungere køretøjer<br />
og regulere parkeringen på vejene. Det er målet<br />
at fastholde området som erhvervsområde for større<br />
virksomheder overvejende inden for fremstillings- og<br />
lagervirksomhed samt transport. Der er i lokalplanen<br />
for området fastsat bestemmelser om placering af virksomhederne<br />
således, at miljøproblemer i forhold til de<br />
omgivende boligområder begrænses mest muligt.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
213.1 ERHVERVSOMRÅDE<br />
Industri, værksted, handels-<br />
og transportvirksomhed,<br />
samt kontor og<br />
service i tilknytning hertil<br />
B% max. 75<br />
Max. højde 15 m<br />
Bgrad max. 40<br />
46 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Min. 3.000 m²<br />
Facade min. 35 m<br />
213.1<br />
Der skal udlægges<br />
mindst 1 parkeringsplads<br />
pr. 45 m² kontorareal og<br />
pr. 60 m² produktion og<br />
lager.
agnesmInde syd – område 214<br />
Rammeområdet er næsten fuldt udbygget, rummeligheden<br />
findes overvejende i form af ubenyttet byggeret<br />
på allerede udstykkede og bebyggede grunde. Området<br />
indeholder flere store transport- og lagervirksomheder<br />
samt servicevirksomheder. Vejene i området er renoveret<br />
med henblik på at klare de større belastninger fra de<br />
stadig tungere køretøjer og regulere parkeringen på vejene.<br />
Det er målet at fastholde området som erhvervsområde<br />
for større virksomheder overvejende inden for<br />
fremstillings- og lagervirksomhed samt transport.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
214.1 ERHVERVSOMRÅDE<br />
Industri, værksted, handels-<br />
og transportvirksomhed,<br />
samt kontor og<br />
service i tilknytning hertil<br />
B% max. 75<br />
Max. højde 15 m<br />
Bgrad max. 40<br />
Min. 3.000 m²<br />
Facade min. 35 m<br />
214.1<br />
Der skal udlægges<br />
mindst 1 parkeringsplads<br />
pr. 45 m² kontorareal og<br />
pr. 60 m² produktion og<br />
lager.<br />
Der er i lokalplanen for<br />
området fastsat bestemmelser<br />
om placering af<br />
virksomhederne således,<br />
at miljøproblemer i<br />
forhold til de omgivende<br />
boligområder begrænses<br />
mest muligt.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
47
agnesmInde sydøst – område 215<br />
Rammeområdet er næsten fuldt udbygget, rummeligheden<br />
findes overvejende i form af ubenyttet byggeret<br />
på allerede udstykkede og bebyggede grunde. Området<br />
indeholder flere store transport- og lagervirksomheder<br />
samt servicevirksomheder. Nord for Ringager og ved<br />
Hesselager er der områder med mindre grunde til håndværk<br />
og service. Vejene i området er renoveret med<br />
henblik på at klare de større belastninger fra de stadig<br />
tungere køretøjer og regulere parkeringen på vejene.<br />
Det er målet at fastholde området som erhvervsområde<br />
for større virksomheder overvejende inden for fremstillings-<br />
og lagervirksomhed samt transport.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
215.1 ERHVERVSOMRÅDE<br />
Industri, værksted,<br />
handels- og transportvirksomhed<br />
215.2 ERHVERVSOMRÅDE<br />
Værksted, mindre<br />
industri, service<br />
215.3 ERHVERVSOMRÅDE<br />
Værksted, mindre<br />
industri, service<br />
Der er byggelinje langs Holbækmotorvejen.<br />
B% max. 75<br />
Max. højde 15 m<br />
B% max. 40<br />
Max. 1 etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
B% max. 40<br />
Max. 1 etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
48 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Min. 3.000 m²<br />
Facade min. 35 m<br />
Min. 1.500 m²<br />
Max. 4.000 m²<br />
Facade min. 25 m<br />
Min. 1.500 m²<br />
Max. 4.000 m²<br />
Facade min. 25 m<br />
215.1<br />
215.2<br />
215.3<br />
Der skal udlægges<br />
mindst 1 parkeringsplads<br />
pr. 45 m² kontorareal og<br />
pr. 60 m² produktion og<br />
lager.<br />
Der er i lokalplanen for<br />
området fastsat bestemmelser<br />
om placering af<br />
virksomhederne således,<br />
at miljøproblemer i<br />
forhold til de omgivende<br />
boligområder begrænses<br />
mest muligt.
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
49
50 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong>
øndby strand<br />
Brøndby Strand opdeles som vist på kortet nedenfor i en række rammeområder. For områderne gælder mere<br />
detaljerede rammebestemmelser, som findes på de følgende sider. Hvert rammeområde har en side, hvor der<br />
kort er redegjort for Kommunalbestyrelsens hensigt med de fastsatte bestemmelser samt en oversigt over<br />
de konkrete retningslinier (tæthed, højder, grundstørrelse mv.), rammeområdets afgrænsning, opdeling i<br />
underområder samt en beskrivelse af de ændringer, der kan blive aktuelle.<br />
301<br />
304<br />
300<br />
302<br />
305<br />
307<br />
303<br />
306<br />
308<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
51
kettehøj området – område 300<br />
Rammeområdet er fuldt udbygget og omfatter boligområderne,<br />
der er udlagt til åben-lav boligbebyggelse<br />
nord for Mæglergårdsstien og de offentlige områder<br />
mellem boligbebyggelsen og Køge Bugt Motorvejen.<br />
Det er målet at udnytte arealerne mellem bebyggelsen<br />
og motorvejen til rekreative formål. Der åbnes mulighed<br />
for rideskole med ridehal i rammeområde 300.3.<br />
Rammeområderne er beliggende indenfor det stationsnære<br />
område.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
300.1 BOLIGOMRÅDE<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
300.2 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Undervisning, fritidsformål,<br />
friareal<br />
300.3 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Fritidsaktiviteter, spejderhytter,<br />
rideskole med<br />
ridehal<br />
300.4 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Nyttehaver mm.<br />
B% max. 30<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 30<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
52 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
300.1<br />
300.4<br />
Min. 600 m²<br />
300.3<br />
300.1<br />
Der kan opføres spejderhytter<br />
på max. 150 m² på<br />
et areal øst for Ulsøparken.<br />
Der kan herudover<br />
opføres en ridehal indenfor<br />
rammeområdet<br />
Der skal etableres støjafskærmende foranstaltninger langs motorvejen. Der er registreret et § 3 område i rammeområde 300.3<br />
300.2
søholt området – område 301<br />
Rammeområdet er fuldt udbygget og omfatter den<br />
vestlige del af Brøndby Strand Parkerne, (Dyringparken<br />
og Hallingparken) rækkehusbebyggelserne Tingstedparken,<br />
Bystedparken, Holstedparken, Dyringparken<br />
og Søholtparken, Søholtskolen, den vestlige del af<br />
Esplanadeparken samt nyttehaverne og institutionerne<br />
syd herfor. Det er målet at fastholde området som et<br />
boligområde med etageboliger og rækkehuse/dobbelthuse<br />
med de tilhørende offentlige funktioner.<br />
Rammeområderne er beliggende stationsnært, med<br />
undtagelse af den nordligste del af 301.2 og 301.7.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
301.1 BOLIGOMRÅDE<br />
Etageboliger<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
301.2 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Fællesanlæg, ikkegenerende<br />
virksomhed<br />
301.3 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Skole, institutioner<br />
301.4 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Rekreativt grønt område<br />
301.5 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Institution, fællesanlæg,<br />
idrætsanlæg<br />
301.6 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Friareal, fritidsformål,<br />
støjvold, friareal.<br />
301.7 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Institutioner, fællesanlæg<br />
301.8 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Nyttehaver<br />
B% max 70<br />
Max 1 etage.<br />
Eksisterende bebyggelse<br />
max. 2-<strong>16</strong> etager.<br />
B% max. 35<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 40<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8,5 m<br />
B% max. 10<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
B% max. 10<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
301.6<br />
301.3<br />
301.5<br />
301.2<br />
301.1<br />
301.4<br />
301.8<br />
301.7<br />
Min. 200 m² Udbygget række-/dobbelthusområde.<br />
Søholtskolen.<br />
Esplanadeparken.<br />
Bebyggelse kun i<br />
begrænset omfang.<br />
Bebyggelse kun i begrænset<br />
omfang.<br />
Området må ikke bebygges.<br />
Søholtgård. Bebyggelse<br />
kun i meget begrænset<br />
omfang.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
53
øndby strand Centrum – område 302<br />
Rammeområdet omfatter Brøndby Strand Centrum,<br />
den midterste del af Brøndby Strand Parkerne (Ulsøparken,<br />
Kisumparken og Tranumparken), Esplanadeparken<br />
samt Æblehaven og boligområdet Bjerrelund,<br />
Gurrelund. En ny helhedsplan for Brøndby Strand<br />
Centrum, som har været i offentlig høring frem til den<br />
29. april <strong>2009</strong>, åbner mulighed for et nyt spændende<br />
bydelscentrum til gavn for bydelens nuværende og<br />
kommende beboere. Gennem udvidelse af centerfunktionerne<br />
og placering af et erhvervsdomicil, gives der<br />
mulighed for sport og aktiviteter i bydelen, og ikke<br />
mindst mulighed for 400 nye ejerboliger i blandt andet<br />
3 nye højhuse og rækkehusbebyggelser.<br />
Jf. Fingerplanen 2007 kan der placeres kontorbyggerier<br />
over 1.500 etagemeter det stationsnære kerneområde.<br />
Rammeområde 302.1, 302.5, 302.6, 302.7.302.8, 302.9,<br />
302.10, 302.11, 302.<strong>12</strong>, 302.13 samt del af rammeområde<br />
302.2 og 302.4 er beliggende i det stationsnære kerneområde.<br />
Udstrækningen af det stationsnære kerneområde<br />
fremgår rammekortet. Rammeområdet i øvrigt er<br />
beliggende i det stationsnære område.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
302.1 CENTERFORMÅL<br />
Centerformål, butikker,<br />
kontor og service erhverv,<br />
institutioner, boligformål,<br />
offentlige formål.<br />
302.2 BOLIGOMRÅDE<br />
Etageboliger<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
302.3 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
54 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
B% max. <strong>12</strong>5<br />
Max. højde: 55/ <strong>12</strong> m (højhus/<br />
øvrig bebyggelse)<br />
Max. etage: 15/3 (højhus/<br />
øvrig bebyggelse)<br />
B% max. 40<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
302.3<br />
302.4<br />
302.6<br />
Max. grundareal højhus:<br />
500m2<br />
302.2<br />
302.5<br />
302.10<br />
302.<strong>12</strong><br />
302.9<br />
Bymidte.<br />
302.11<br />
302.13<br />
302.1<br />
302.8<br />
Udbygget område. Del af<br />
Brøndby Strand Parkerne.<br />
Der må ikke opføres<br />
yderligere bebyggelse.<br />
Kommunalbestyrelsen<br />
kan dog tillade opførelse<br />
af mindre bygninger til<br />
fælles formål samt udhuse<br />
og lignende.<br />
Udbygget område.<br />
Bjerrelund, Gurrelund.<br />
302.7
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
302.4 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Friareal, fællesanlæg,<br />
ikke-generende virksomhed<br />
302.5 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Plejeboliger, ældrecenter<br />
302.6 BOLIGOMRÅDE<br />
Etageboliger<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
302.7 BOLIGOMRÅDE<br />
Boligformål, offentlige<br />
formål, kollegium,<br />
hotel/vandrehjem,<br />
institutioner, centerformål,<br />
butikker, kontor og<br />
service erhverv<br />
302.8 BOLIGOMRÅDE<br />
Rækkehuse, tæt lav<br />
302.9 BOLIGOMRÅDE<br />
Boligformål, offentlige<br />
formål, institutioner, kontor-<br />
og serviceerhverv<br />
302.10 BOLIGOMRÅDE<br />
Rækkehuse, tæt lav<br />
302.11 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Kirke og menighedshus<br />
302.<strong>12</strong> BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
302.13 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Kulturhus<br />
B% max. 10<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
B% max. 40<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8,5 m<br />
B% max. 80, såfremt<br />
B% overstiger 60 skal<br />
bebyggelsen udføres i<br />
min. 2½ etage<br />
Max. 3 etager<br />
Min. 2 etager<br />
Max. 60 boliger<br />
B% max. 110<br />
Max. højde <strong>12</strong> m<br />
Max. etage: 3<br />
B% max. 35<br />
Max. højde: 10 m<br />
Max. etage: 2½<br />
B% max. 110<br />
Max. grundareal tårnbebyggelse:<br />
350 m2 pr.<br />
tårn<br />
Max. højde: 65/ <strong>12</strong> m<br />
(tårne/ baser)<br />
Max. etage: 18/3 (tårne/<br />
baser)<br />
B% max.40<br />
Max. højde: 10 m<br />
Max. etage: 3<br />
B% max 35<br />
Max højde for ny bebyggelse:<br />
8<br />
Max. etage: 2<br />
B% max. 100<br />
Max. højde: <strong>12</strong> m<br />
Max. etage: 3<br />
B% max. 20<br />
Max. etage 5,<br />
Max højde 20 m<br />
Esplanadeparken.<br />
Bebyggelse kun i meget<br />
begrænset omfang.<br />
Udbygget område. Æblehaven.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
55
langbjerg området – område 303<br />
Rammeområdet omfatter den østlige del af Brøndby<br />
Strand Parkerne (Albjergparken og Tybjergparken),<br />
Langbjergskolen, den østlige del af Esplanadeparken,<br />
etagehusområderne syd for Strandesplanaden (Maglelund,<br />
Daruplund og Resenlund), boligområder øst for<br />
Brøndbyvester Boulevard samt cricketbanen. Det er<br />
målet at fastholde de udbyggede boligområder som etagehusområder<br />
med tilhørende offentlige funktioner.<br />
Hele området er stationsnært. Udstrækningen af det<br />
stationsnære kerneområde fremgår af rammekortet.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
303.1 BOLIGOMRÅDE<br />
Etageboliger<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
303.2 BOLIGOMRÅDE<br />
Etageboliger<br />
Fællesanlæg, ikke-generende<br />
virksomhed<br />
303.3 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
303.4 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Friareal, fælles formål<br />
303.5 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Skole, institutioner<br />
303.6 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Sports- og fritidsformål<br />
303.7 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Børneinstitution, friareal<br />
303.8 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Varmecentral<br />
B% max. 70<br />
Max. 4 etager<br />
Max. højde <strong>12</strong> m<br />
B% max. 25<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 10<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
B% max. 40<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8,5 m<br />
B% max. 5<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8,5 m<br />
B% max. 40<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8 m<br />
B% max. 40<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 10 m<br />
56 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
303.7<br />
Min. 700 m²<br />
303.6<br />
303.3<br />
303.1<br />
303.4<br />
303.2<br />
Udbygget område. Del af<br />
Brøndby Strand Parkerne.<br />
Der må ikke opføres yderligere<br />
bebyggelse. Kommunalbestyrelsen<br />
kan dog tillade opførelse<br />
af mindre bygninger til fælles<br />
formål samt udhuse og lignende.<br />
Udbygget område. Maglelund,<br />
Resenlund, Daruplund. Der kan<br />
i begrænset omfang opføres ny<br />
bebyggelse ved fortætning.<br />
Esplanadeparken. Bebyggelse<br />
kun i begrænset omfang.<br />
Langbjergskolen.<br />
BSI-klubhus.<br />
Cricketbane med klubhus for<br />
Svanholm. Offentligt friareal med<br />
mulighed for tennisbaner mm.<br />
Brøndby Strand<br />
Fjernvarmeværk.<br />
303.5<br />
303.8
strand området vest – område 304<br />
Rammeområdet omfatter et udbygget boligområde på<br />
begge sider af Gl. Køge Landevej med fritliggende huse<br />
og Brøndby Strandskole. Ved Brøndby Allé er der et<br />
mindre butiksområde og et mindre erhvervsområde.<br />
Det er målet at fastholde området som boligområde<br />
med tilhørende skole og lokalcenter samt sikre, at der<br />
kan etableres en parallelvej syd for Gl. Køge Landevej i<br />
overensstemmelse med Lokalplanerne 306 og 310.<br />
Hele området er stationsnært.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
304.1 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
304.2 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
304.3 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
304.4 MINDRE BUTIKSOMRÅDE<br />
Butikker, service,<br />
institutioner<br />
304.5 ERHVERVSOMRÅDE<br />
Kun ikke-generende<br />
virksomhed<br />
304.6 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Skole, institutioner<br />
304.7 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Transformatorstation<br />
B% max. 25<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 25<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 25<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 40<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8,5 m<br />
B% max. 40<br />
Max. 1 etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
B% max. 40<br />
Max. 2 etager<br />
Max. højde 8,5 m<br />
304.7<br />
Området må<br />
ikke udstykkes<br />
yderligere<br />
304.1<br />
304.4<br />
304.5<br />
304.6<br />
304.2<br />
304.3<br />
Udbygget boligområde.<br />
Min. 800 m² Udbygget boligområde.<br />
Min. 700 m² Udbygget boligområde.<br />
Søbeskyttelseslinien er<br />
erstattet af lokalplanernes<br />
byggelinje mod<br />
Strandparken.<br />
Max. butiksstørrelse:<br />
Dagligvarer 500 m².<br />
Eksisterende virksomhed.<br />
Brøndby Strandskole.<br />
Der kan kun opføres de<br />
for driften nødvendige<br />
bygninger.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
57
strand området mIdt – område 305<br />
Rammeområdet omfatter et udbygget boligområde<br />
på begge sider af Gl. Køge Landevej med overvejende<br />
fritliggende boliger. Nord for Strandskolevej og ved<br />
Pilevang er der rækkehuse. Desuden omfatter rammeområdet<br />
stationsparkeringen syd for Brøndby Strand<br />
Station, de grønne områder på begge sider af Brøndbyvester<br />
Boulevard og et mindre grønt område syd for Gl.<br />
Køge Landevej. Det er målet at fastholde området som<br />
boligområde. Desuden skal det sikres, at der kan etableres<br />
en parallelvej syd for Gl. Køge Landevej i overensstemmelse<br />
med Lokalplan 309.<br />
Hele området er stationsnært. Udstrækningen af det<br />
stationsnære kerneområde fremgår af rammekortet.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
305.1 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
305.2 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
305.3 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
305.4 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Stationsparkering, grønt<br />
område<br />
305.5 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Rekreativt grønt område<br />
B% max. 35<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 25<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 25<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
Området må ikke<br />
bebygges<br />
Området må ikke<br />
bebygges<br />
yderligere<br />
58 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
305.5<br />
305.2<br />
305.1<br />
305.3<br />
305.4<br />
Min. 300 m² Udbygget boligområde<br />
med rækkehuse.<br />
Min. 800 m² Udbygget boligområde.<br />
Min. 700 m² Udbygget boligområde.<br />
Udover det eksisterende<br />
ishus må der ikke opføres<br />
bebyggelse.
strand området øst – område 306<br />
Rammeområdet omfatter et udbygget boligområde på<br />
begge sider af Gl. Køge Landevej med overvejende fritliggende<br />
boliger. Nord for Strandskolevej er der rækkehuse.<br />
Ved Lagesminde Allé er der et offentligt område<br />
med børneinstitutioner, plejehjem og rideskole. Der<br />
åbnes mulighed for boliger ved Lagesminde Allé nr.<br />
50 (rammeområde 306.8). Ved Tjørnevangen ligger et<br />
mindre udbygget erhvervsområde. Det er målet at fastholde<br />
boligområderne, og der er etableret en parallelvej<br />
syd for Gl. Køge Landevej i overensstemmelse med<br />
Lokalplan 326.<br />
Hele området er stationsnært. Udstrækningen af det<br />
stationsnære kerneområde fremgår af rammekortet.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
306.1 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
306.2 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
306.3 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
306.4 BOLIGOMRÅDE<br />
Åben lav<br />
Fællesanlæg, ikke-<br />
generende virksomhed<br />
306.5 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Institutioner for børn og<br />
ældre, nyttehaver.<br />
306.6 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Klubhus, regnvandsbassin,<br />
beplantningsbælte<br />
306.7 ERHVERVSOMRÅDE<br />
Håndværk, let industri,<br />
transport<br />
306.8 BOLIGOMRÅDE<br />
Tæt/lav<br />
B% max. 35<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 25<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 25<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 25<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8,5 m<br />
1 bolig pr. parcel<br />
B% max. 40<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8 m<br />
Området må<br />
ikke bebygges<br />
yderligere<br />
B% max. 40<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8 m<br />
B% max. 40<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8 m<br />
306.6<br />
306.1<br />
306.7<br />
306.3<br />
306.5<br />
306.2<br />
306.4<br />
306.8<br />
Min. 300 m² Udbygget boligområde<br />
med rækkehuse.<br />
Min. 800 m² Udbygget boligområde.<br />
Min. 600 m² Udbygget boligområde.<br />
Min. 600 m² Udbygget boligområde.<br />
Området må ikke udstykkes.<br />
Min. 800 m² Udbygget erhvervsområde.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
59
strandparken – område 307<br />
Rammeområdet omfatter Brøndbys del af Køge<br />
Bugt Strandpark anlagt i 1977-1980. Området består<br />
af den kunstige ø med badestrand og klitter, fire<br />
strandsøer, som anvendes til sejlads med optimistjoller<br />
og robåde samt arealerne langs den gamle<br />
kystlinie. Det er målet at fastholde området som<br />
et offentligt regionalt og lokalt rekreativt område,<br />
60 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
under hensyntagen til fuglelivet i området (fuglearter<br />
der er optaget på EU´s Fuglebeskyttelsesdirektiv,<br />
Bilag 1). Evt. ny bebyggelse i forbindelse med<br />
den rekreative anvendelse skal placeres i de udlagte<br />
byggefelter (jf. Lokalplan 317), og skal udformes som<br />
den oprindelige bebyggelse i Strandparken.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
307.1 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Del af Køge Bugt<br />
Strandpark, rekreative<br />
formål<br />
Max. 1 etage<br />
Max. facadehøjde<br />
3 m<br />
307.1
øndby havn – område 308<br />
Rammeområdet omfatter Brøndby Havn. Det er målet<br />
at fastholde havnen som fritidshavn med tilhørende<br />
klubfaciliteter og opbevaringspladser.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
308.1 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Fritidshavn med tilhørende<br />
anlæg og bebyggelse<br />
B% max. 5<br />
Max. 1½ etage<br />
Max. højde 8 m<br />
308.1<br />
Der må kun opføres bygninger<br />
der er nødvendige<br />
for områdets primære<br />
funktioner. Hele området<br />
er omfattet af søbeskyttelseslinien.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
61
den grønne kIle<br />
Den Grønne Kile opdeles som vist på kortet (næste<br />
side) i en række rammeområder. For områderne<br />
gælder mere detaljerede rammebestemmelser, som<br />
findes på de følgende sider. Hvert rammeområde har<br />
en side, hvor der kort er redegjort for Kommunalbestyrelsens<br />
hensigt med de fastsatte bestemmelser<br />
samt en oversigt over de konkrete retningslinier<br />
(tæthed, højder, grundstørrelse mv.), rammeområdets<br />
afgrænsning, opdeling i underområder samt en<br />
beskrivelse af de ændringer, der kan blive aktuelle.<br />
Kommuneplanen fastholder Den Grønne Kile til<br />
rekreative formål. Området, som gennemskæres af<br />
tre befærdede veje, er på i alt ca. 285 ha. Hvoraf en<br />
stor del er i offentligt eje. Det benyttes i øjeblikket<br />
til rekreative og jordbrugsmæssige formål, herunder<br />
godt 1.100 kolonihaver og nyttehaver samt<br />
skovplantninger, landbrug, golfbane og tekniske<br />
anlæg. Det er målet at udvikle Den Grønne Kile som<br />
et attraktivt, grønt område for såvel for beboerne i<br />
Brøndby Kommune som i hele regionen som. Der er<br />
udarbejdet konkrete planer for Den Grønne Kile og<br />
brugen heraf. Der er mulighed for at etablere forskellige<br />
former for rekreative og idrætsmæssige anlæg<br />
som dele af det åbne slettelandskab, f.eks. dyrehold.<br />
Nye stianlæg skal sammenknytte området internt<br />
og knytte det sammen med det omgivende overordnede<br />
stinet.<br />
Hele Den Grønne Kile er landzone, og der må ikke<br />
uden tilladelse fra zonemyndigheden foretages udstykning,<br />
opføres ny bebyggelse eller ske ændring i<br />
anvendelsen af bestående bebyggelse og ubebyggede<br />
arealer.<br />
62 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Den Grønne Kile er omfattet af Fingerplan 2007,<br />
hvor der gælder følgende bestemmelser:<br />
§ 15. Kommuneplanlægningen i de indre grønne kiler<br />
og i kystkilerne i byfingrene skal sikre,<br />
1. at områderne forbeholdes overvejende almen,<br />
ikke bymæssig friluftsanvendelse med mulighed<br />
for jordbrugsmæssig anvendelse,<br />
2. at områderne ikke inddrages til byzone,<br />
3. at områderne friholdes for bebyggelse og anlæg til<br />
bymæssige fritidsformål,<br />
4. at områderne friholdes for yderligere etablering<br />
og udvidelse af store areal- og bygningskrævende<br />
anlæg til fritidsformål, herunder anlæg som har<br />
en lukket karakter i forhold til almen brug,<br />
5. at der ikke placeres støjende friluftsanlæg med<br />
mindre, der er tale om allerede støjbelastede arealer,<br />
der ikke kan støj beskyttes,<br />
6. at arealanvendelse og anlæg til friluftsformål, herunder<br />
støjfølsom anvendelse, ikke er en hindring<br />
for udnyttelsen af de overordnede reservationer<br />
til transportkorridorer, trafik- og forsyningsformål,<br />
som angivet på kortbilag E, F, G og H i Fingerplan<br />
2007.<br />
Stk. 2. I følgende lokaliseringsområder kan der uanset<br />
reglerne i stk. 1, pkt. 1 til 5, placeres specifikke<br />
fritidsanlæg: Vestamager (Københavns Kommune),<br />
Øst for Byvej (Hvidovre Kommune), Hedeland<br />
(Roskilde og Høje Tåstrup Kommuner), Hjortespringskilen<br />
(Egedal Kommune), Vestskoven,<br />
(Ballerup Kommune), Albertslund Golfbane (Høje<br />
Tåstrup Kommune). Områderne er vist på kortbilag<br />
D i Fingerplan 2007.<br />
Stk. 3. Der kan etableres mindre anlæg som støttepunkter<br />
til det almene friluftsliv og ske mindre<br />
udvidelser af eksisterende anlæg til det almene friluftsliv.<br />
Stk. 4. Der kan undtagelsesvis ske udvidelser af<br />
eksisterende kulturinstitutioner, som allerede er<br />
placeret i kilerne.
403<br />
301<br />
203<br />
402<br />
401<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
63
den grønne kIle – område 401<br />
Rammeområdet omfatter den østlige del af Den<br />
Grønne Kile. Området er beliggende på begge sider af<br />
Brøndbyvester Boulevard og fremstår som et åbent,<br />
fladt slettelandskab. Øst for Brøndbyvester Boulevard<br />
ligger i den nordlige del træningsbaner til fodbold og<br />
rideskolen Tavlebakkegård. Mod nord ligger der langs<br />
Køge Bugt Motorvejen en måle- og regulatorstation<br />
for naturgas, mod syd regnvandsbassin samt et mindre<br />
privat kolonihaveområde. Rosenåen er rørlagt gennem<br />
hele området, og den regionale sti er ført videre fra<br />
underføringen under Motorringvejen til skovområdet.<br />
Det er målet at fastholde områdets åbne karakter samt<br />
styrke de rekreative tilbud.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
401.1 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Måler- og<br />
regulatorstation<br />
401.2 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Regnvandsbassin<br />
401.3 FRITIDSFORMÅL<br />
Private kolonihaver<br />
401.4 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Slettelandskab med<br />
dyrehold og rideanlæg,<br />
træningsbaner m.v.<br />
Max. 55 m² på<br />
hver havelod<br />
Max. 1 etage<br />
Max. højde 4 m<br />
64 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
401.1<br />
Området må<br />
ikke udstykkes<br />
401.4<br />
401.2<br />
401.3<br />
Der må kun opføres de til driften<br />
nødvendige bygninger.<br />
Der må kun opføres de til driften<br />
nødvendige bygninger.<br />
Havekolonien Lillegård. Må<br />
ikke anvendes til overnatning<br />
i perioden fra 1. oktober til 31.<br />
marts, bortset fra kortvarige<br />
ferieophold.<br />
Fingerplanens bestemmelser<br />
om, at de indre kiler friholdes<br />
for yderligere store areal- og<br />
bygningskrævende anlæg til fritidsformål,<br />
herunder anlæg som<br />
har en lukket karakter i forhold<br />
til almen brug er ikke til hindring<br />
for at bruge arealer til fodboldbaner.<br />
Det forudsætter dog, at<br />
der ikke etableres bygninger,<br />
indhegning, parkeringsarealer,<br />
lysmaster og store terrænreguleringer<br />
ligesom det forudsættes<br />
at der skal være stiadgang til og<br />
igennem området samt offentlig<br />
adgang til arealet til for brug<br />
f.eks. for kortere ophold, picnic,<br />
drageflyvning, rundbold osv.
den grønne kIle - område 402<br />
Rammeområdet omfatter den midterste del af Kilen.<br />
Mod øst ligger fredskov på begge sider af Midlergårdsvej.<br />
Mod Sydgårdsvej er der et større åbent areal, der<br />
bl.a. bruges til hundetræning, og mod syd findes et bakkelandskab<br />
anlagt i forbindelse med regnvandsbassinet.<br />
Vest for Midlergårdsvej ligger et åbent landbrugsområde<br />
og vest, øst og syd for gården ligger golfbanen med<br />
atten huller. Ved Nybovej ligger en mindre skovplantning,<br />
nyttehaver, tidligere husmandsbrug og gartnerier.<br />
I områdets nordvestlige del ligger et kolonihaveområde<br />
langs Sdr. Ringvej. Hele området er åbnet for rekreativ<br />
udnyttelse i overensstemmelse med rammeplanen for<br />
Den Grønne Kile. Golfbanen er udvidet til atten huller<br />
ved inddragelse af en del af Midlergårdens jorder. Kolonihaverne<br />
og nyttehaverne bevares uændret.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
402.1 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Støjvold, vandværk, genbrugsstation<br />
mv.<br />
402.2 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Transformatorstation<br />
402.3 REKREATIVT OMRÅDE<br />
Kolonihaver, nyttehaver<br />
402.4 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Golfbane<br />
402.5 REKREATIVT OMRÅDE<br />
Almene fritidsformål,<br />
spejderhytter, nyttehaver<br />
402.6 REKREATIVT OMRÅDE<br />
Rekreativ skov, hundetræning,<br />
friluftsaktiviteter<br />
Max. 55 m² på<br />
hver havelod<br />
Max. 1 etage<br />
Max. højde 4 m<br />
Der må kun opføres<br />
de til driften<br />
nødvendige<br />
bygninger<br />
402.4<br />
Området må<br />
ikke udstykkes<br />
402.3<br />
402.5<br />
402.1<br />
402.2<br />
402.6<br />
402.4<br />
Der må kun opføres de<br />
til driften nødvendige<br />
bygninger.<br />
Der må kun opføres de<br />
til driften nødvendige<br />
bygninger.<br />
Brøndby Golfklub. Ny<br />
bebyggelse kun i meget<br />
begrænset omfang.<br />
Ny bebyggelse kun i meget<br />
begrænset omfang.<br />
Evt. bebyggelse kun ved<br />
Sydgårdsvej/Midlergårdsvej.<br />
Området er fredskov.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
65
den grønne kIle - område 403<br />
Rammeområdet omfatter den vestlige del af Kilen mellem<br />
Sdr. Ringvej og kommunegrænsen til Vallensbæk.<br />
Størstedelen af området anvendes til kolonihaver. Nord<br />
for Brøndbyvej ligger et regnvandsbassin, et mindre<br />
område med nyttehaver samt Syvhøjgård, som anvendes<br />
til oplagsplads i henhold til en tidligere zonelovstilladelse.<br />
Det er målet at fastholde området som et<br />
kolonihaveområde, og at sikre at de ubebyggede arealer<br />
ikke bebygges, men bevares som fælles friarealer. Desuden<br />
kan der skabes forbindelse mellem de interne stier<br />
i områderne og det regionale stinet. Syvhøjgård kan<br />
indgå som en del af fritidsområdet, når og hvis den nuværende<br />
anvendelse ophører.<br />
område anvendelse bebyggelse grundstørrelse andet<br />
403.1 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Støjvold, regnvandsbassin<br />
403.2 REKREATIVT OMRÅDE<br />
kolonihaver, nyttehaver<br />
403.3 REKREATIVT OMRÅDE<br />
Golfbane<br />
403.4 OMRÅDE TIL<br />
OFFENTLIGE FORMÅL<br />
Vejareal<br />
Max. 55 m² på<br />
hver havelod<br />
Max. 1 etage<br />
Max. højde 4 m<br />
66 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Området må<br />
ikke udstykkes<br />
403.1<br />
403.2<br />
403.3<br />
403.4<br />
Der må kun opføres de<br />
til driften nødvendige<br />
bygninger.<br />
Brøndby Haveby, afd. 1, 2,<br />
4, 5, 6, 7. Udover fælleshuse<br />
må der ikke opføres<br />
ny bebyggelse.<br />
Del af Vallensbæk<br />
Golfbane.<br />
Området må ikke bebygges.
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
67
tema 1<br />
landskabs-,<br />
natur og<br />
kultur-<br />
værdIer<br />
68 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
1.1 de regIonale grønne områder<br />
De regionale grønne områder skal fastholdes og søges styrket gennem<br />
forbedring af de landskabelige og rekreative værdier. Forbedringer<br />
kan ske ved, at der foretages naturgenopretning, etableres naturstier,<br />
arbejdes med udnyttelse af regnvandet til rekreative formål o.l. Adgangs-<br />
og opholdsmulighederne skal søges forbedret. Den fastlagte<br />
transportkorridor respekteres. Se retningslinjekort – regionale grønne<br />
områder, side 72.<br />
1.2 lavbundsarealer<br />
På lavbundsarealer skal byggeri og anlæg så vidt muligt undgås. Eventuelt<br />
nødvendigt byggeri og anlæg skal udformes, så det ikke forhindrer,<br />
at et lavbundsareal i fremtiden kan genetableres som vådområde<br />
eller eng. Se retningslinjekort – lavbundsarealer, side 73.<br />
1.3 skovrejsnIng<br />
1.3.1<br />
Inden for det markerede område ”skovrejsning uønsket”, må der ikke<br />
plantes skov. Se retningslinjekort – skov, side 74.
1.3.2<br />
Inden for det markerede ”skovrejsningsområde”, må der plantes skov.<br />
Se retningslinjekort – skov, side 74.<br />
1.4 beskyttelsesområder<br />
1.4.1<br />
Brøndbyskoven, Vestvolden og kysten er udpeget som beskyttelsesområder.<br />
(Retningslinjekort - beskyttelsesområder). Her må tilstanden<br />
ikke ændres, hvis det forringer deres værdi eller muligheden for<br />
at styrke eller genoprette deres værdi. Ændringer kan alene ske som<br />
led i forbedring af områdernes landskabs-, natur- eller kulturværdier<br />
eller i medfør af allerede gældende bestemmelser i en fredning eller<br />
lokalplan.<br />
1.4.2<br />
Tilstanden og arealanvendelsen i Brøndbyskoven, Vestvolden og ved<br />
kysten må kun ændres såfremt det kan begrundes ud fra væsentlige<br />
samfundsmæssige hensyn, og såfremt det ud fra en konkret vurdering<br />
kan ske uden at tilsidesætte værdien i beskyttelsesområderne.<br />
1.4.3<br />
I Brøndbyskoven, Vestvolden og ved kysten må der som hovedregel<br />
ikke planlægges for og placeres byggeri og anlæg, ud over det der er<br />
erhvervsmæssigt nødvendigt for driften af skovbrug, eller inddrages<br />
De grønne områder giver rig mulighed for naturoplevelser og motion. Herover ses den<br />
regionale rekreative sti, der løber langs Vestvolden.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
69
70 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
arealer til byudvikling og placering af ren jord. Bygninger og anlæg<br />
inden for beskyttelsesområder skal placeres og udformes med hensyntagen<br />
til bevaring og beskyttelse samt mulighed for forbedring af<br />
landskabs-, natur- og kulturværdierne.<br />
1.4.4<br />
I Brøndbyskoven, Vestvolden og ved kysten skal der generelt tilstræbes<br />
størst mulig adgang under hensyntagen til beskyttelsen af landskabs-,<br />
natur- og kulturværdierne.<br />
1.4.5<br />
Der må ikke foretages ændringer, som opdeler spredningskorridorerne<br />
i Brøndbyskoven, Vestvolden og ved kysten, reducerer eller i øvrigt<br />
forringer spredningskorridorernes biologiske værdi, uden at der<br />
sikres kompenserende foranstaltninger. Spredningsmulighederne<br />
for vilde planter og dyr skal søges øget gennem forbedring af eksisterende<br />
naturområder.<br />
1.5 beskyttelse I de øvrIge regIonale grønne områder<br />
I Den Grønne Kile og Bakkeskoven skal naturområder og småbiotoper<br />
samt landskabelige og kulturhistoriske områder bevares. Det skal<br />
generelt være muligt at etablere nye naturområder og småbiotoper.<br />
Visse naturtyper er beskyttet af Naturbeskyttelseslovens § 3.<br />
1.6 kystnærhed<br />
1.6.1<br />
Det kystnære landzoneområde skal søges friholdt for bebyggelse og<br />
anlæg, der ikke er afhængige af kystnærhed. I 3 km kystnærhedszonen<br />
må der kun planlægges for anlæg i landzone, såfremt der er en særlig<br />
planlægningsmæssig eller funktionel begrundelse for kystnær lokalisering.<br />
Se retningslinjekort – kystzone, side 76.<br />
1.6.2<br />
Det kystnære byzoneområde skal søges friholdt for bebyggelse og anlæg,<br />
der ikke er afhængige af kystnærhed. De fremtidige bebyggelsesforhold,<br />
herunder bygningshøjder skal vurderes med henblik på:<br />
• at ny bebyggelse indpasses i den kystlandskabelige helhed<br />
• at der tages hensyn til bevaringsværdige helheder i bystrukturen<br />
og til naturinteresser på de omgivende arealer<br />
• at der tages hensyn til nødvendige infrastrukturanlæg, herunder<br />
havne og<br />
• at offentligheden sikres adgang til kysten
Strandparken tilbyder de besøgende både strand, sø, åbne grønne arealer samt vandre- og cykelstier.<br />
I redegørelsen til lokalplanforslag for bebyggelse og anlæg i de kystnære<br />
dele af byzonerne, der vil påvirke kysten visuelt, skal der gøres<br />
rede for påvirkningen. Såfremt bebyggelsen afviger væsentligt i højde<br />
eller volumen fra den eksisterende bebyggelse i området, skal der gives<br />
en begrundelse herfor.<br />
1.7 landsbyer og kIrker<br />
1.7.1<br />
Ved Brøndbyøster og Brøndbyvester kirkeomgivelser gælder, at byggeri<br />
og anlæg kun må gennemføres, hvis det ikke forringer oplevelsen<br />
af samspillet mellem kirke og landskab eller landsbymiljø.<br />
1.7.2<br />
I Brøndbyøster og Brøndbyvester landsbyer skal de karakteristiske,<br />
oprindelige træk tilstræbes bevaret, og eventuelt nybyggeri, anlæg<br />
mv. skal ske på baggrund af en lokalplan. Eventuel lokalplanlægning<br />
skal have til formål at bevare landsbyen og tage hensyn til kulturhistoriske,<br />
landskabelige og andre naturmæssige træk. Se retningslinjekort<br />
– kirkeomgivelser mv., side 77.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
71
Signatur:<br />
Regionale grønne områder<br />
72 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong>
Signatur:<br />
Lavbundsarealer<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
73
Signatur:<br />
Eksisterende skov<br />
Skovrejsning uønsket<br />
Skovrejsningsområde<br />
74 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong>
Signatur:<br />
Beskyttelsesområder<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
75
Signatur:<br />
Kystnærhedszone<br />
76 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong>
Signatur:<br />
Landsbyer<br />
Kirkeomgivelser<br />
Kulturmiljøer og<br />
kulturhistoriske værdier<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
77
tema 2<br />
frIluft og<br />
frItId<br />
78 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
2.1 frIluftsområder<br />
Befolkningens adgang til Brøndbyskoven, Bakkeskoven, Vestvolden,<br />
Den Grønne Kile og kysten skal opretholdes og kan forbedres, f.eks.<br />
ved anlæg af stier og etablering af støttepunkter. Se retningslinjekort<br />
– friluftsområder, side 82.<br />
2.2 frIluftsanlæg på land<br />
2.2.1<br />
Friluftsanlæg skal være offentligt tilgængelige og så vidt muligt anvendes<br />
til flere forskellige friluftsaktiviteter. Ved indpasning af friluftsanlæg<br />
i landzoneområderne Brøndbyskoven, Bakkeskoven,<br />
Vestvolden, Den Grønne Kile og kysten skal belysning, bygninger<br />
og anlæg begrænses og udformes med hensyntagen til omgivelserne.<br />
Støj skal ligeledes begrænses.<br />
2.2.2<br />
Der kan etableres støttepunkter for friluftslivet ved oplevelsesmuligheder<br />
i friluftsområderne Brøndbyskoven, Bakkeskoven, Vestvolden,<br />
Den Grønne Kile og kysten, når det efter en konkret vurdering<br />
ikke skader beskyttelsesinteresserne. Støttepunkter skal fortrinsvis<br />
placeres, hvor der er god stiadgang. De kan indrettes i eksisterende<br />
bygninger eller knyttes til eksisterende frilufts-, kultur- eller overnatningsanlæg<br />
i landområdet. I støttepunkter kan der etableres begrænsede<br />
anlæg, der støtter det almene friluftsliv.
2.2.3<br />
Golfbaner, rideanlæg og andre arealkrævende anlæg med bygninger<br />
skal overalt tilpasses landskab og beplantning, og terrænregulering<br />
må kun finde sted i begrænset omfang, med mindre anlægget indrettes<br />
i efterbehandlede råstofgrave. Anlæg, bygninger og udenomsarealer<br />
skal i videst muligt omfang være offentligt tilgængelige. Bygninger<br />
og parkeringsanlæg skal holdes samlet og knyttes til eksisterende<br />
bygninger, hvis det ikke strider mod landskabshensyn eller medfører<br />
væsentlige støj- eller trafikgener. Der må ikke indrettes kunstig belysning,<br />
bortset fra dæmpet belysning ved bygninger og parkering. Anlæggets<br />
drift må ikke forringe grundvandskvaliteten. Golfbaner, der<br />
ligger inden for kildepladszoner og nitratfølsomme områder, skal drives<br />
miljøvenligt, hvilket betyder, at banerne etableres og drives med<br />
et minimalt forbrug af gødning og pesticider. Vanding skal så vidt<br />
muligt ske ved brug af overflade- eller genbrugsvand.<br />
2.3 frIluftsanlæg ved kyst og søer<br />
2.3.1<br />
Der kan etableres støttepunkter for friluftslivet med blandt andet primitive<br />
teltpladser og anløbsbroer for kanoer og kajakker langs kysten<br />
og indsøerne, hvor det efter en konkret vurdering ikke skader beskyttelsesinteresserne.<br />
2.3.2<br />
I Strandparken kan der etableres støttepunkter for friluftslivet med<br />
mindre bygninger til betjening af brugerne.<br />
Naturskolen, spejderhytterne og Dyregården Søholt giver børn og unge gode friluftsoplevelser.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
79
80 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
2.4 kulturelle anlæg, forlystelser og overnatnIng<br />
Primitive teltpladser kan etableres, hvor det efter en konkret vurdering<br />
ikke skader beskyttelsesinteresser.<br />
2.5 støjende frIluftsanlæg<br />
Støjende friluftsanlæg kan ikke placeres eller udvides i Brøndbyskoven,<br />
Vestvolden og kystområdet.<br />
Støjende friluftsanlæg kan som udgangspunkt ikke placeres i Bakkeskoven<br />
og Den Grønne Kile. Rent undtagelsesvist kan støjende friluftsanlæg<br />
der kræver begrænsede bygninger og andre faste anlæg,<br />
placeres her såfremt, det er på et allerede støjbelastet areal, og såfremt<br />
det støjende friluftsanlæg dæmpes i en grad, så det generelle støjniveau<br />
i området ikke forhøjes.<br />
2.6 kolonIhaver<br />
2.6.1<br />
Kolonihaver omfatter overnatningshaver og daghaver (nyttehaver<br />
som administreres af Brøndby Kommune). Se retningslinjekort – kolonihaver,<br />
side 83.<br />
2.6.2<br />
Kolonihaver er og skal fortsat være en integreret del af den grønne<br />
struktur med fællesarealer og stier, som kan benyttes af offentligheden.<br />
2.6.3<br />
Der skal ikke planlægges for flere kolonihaver i kommunen, med<br />
mindre eksisterende kolonihaver nedlægges i forbindelse med større<br />
anlægsprojekter.<br />
2.6.4<br />
Kommunen skal ved lokalplan sikre, at nye overnatningshavelodder<br />
ikke er større end 400 m², samt at de ikke anvendes til helårsbeboelse.
De mange friluftsområder i kommunen giver grobund for et sundt og rørigt liv.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
81
Signatur:<br />
Friluftsområder<br />
82 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong>
Signatur:<br />
Kolonihaver<br />
Nyttehaver<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
83
tema 3<br />
stIer<br />
84 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
3.1 CykelstIer<br />
3.1.1<br />
Kommunen skal gennem den kommunale planlægning og i nødvendigt<br />
omfang i samarbejde med omegnskommuner sikre sammenhæng<br />
mellem det overordnede regionale rekreative stinet og det øvrige<br />
regionale rekreative stinet samt trafikstier og nationale stiruter,<br />
og indarbejde stityperne i planlægningen.<br />
3.1.2<br />
Kommunen og trafikselskaber skal ved forbedring af kollektive trafikterminaler<br />
planlægge for, at der er cykelparkering i tilstrækkeligt<br />
omfang og placeret bedst muligt i forhold til terminalernes skiftemuligheder.<br />
3.1.3<br />
Kommunen skal sørge for skiltning af alle stityperne.<br />
3.1.4<br />
Ved nye statslige vej- og baneanlæg skal den statslige planlægning<br />
indarbejde de eksisterende og planlagte cykelstier med sikret skæring<br />
af nye statsanlæg.<br />
3.2 trafIkstIer<br />
Strækninger, der er en del af det regionale trafikstinet, skal være tydeligt<br />
adskilt fra biltrafikken, f.eks. ved hjælp af en malet stribe, en<br />
græsrabat eller en kantsten. På strækninger med direkte kontakt til<br />
biltrafikken skal der være tydelig adskillelse mellem biler og cykler,
f.eks. ved brug af farvet asfalt på cyklisternes areal. Belægningen skal<br />
være jævn og egnet til cykling.<br />
3.3 rekreatIve stIer<br />
Stierne i det overordnede regionale rekreative stinet bør (og skal ved<br />
nyanlæg) have sikrede skæringer, om nødvendigt niveaufri, over eller<br />
under barrierer, som veje, baner og vandløb, så stiernes oplevelsesværdi,<br />
sikkerhed og sammenhæng tilgodeses. Belægningen skal være<br />
jævn og egnet til cykling.<br />
Det veludbyggede stinet giver mulighed for at komme sikkert rundt i kommunen.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
85
Signatur:<br />
Trafikstier<br />
86 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong>
Signatur:<br />
Det overordnede regionale rekreative stinet<br />
Øvrige regionale rekreative stier<br />
Manglende sikret skæring<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
87
tema 4<br />
teknIk,<br />
affald,<br />
jord og<br />
støj<br />
88 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
4.1 kraftværker mv.<br />
Omkring eksisterende og planlagte kraftværker, kraftvarmeværker<br />
og fjernvarmeværker over 100 MW indfyret effekt samt omkring<br />
virksomheder, der er omfattet af § 5 i risikobekendtgørelsen, må der<br />
i kommune- og lokalplanlægningen ikke udlægges arealer til forureningsfølsom<br />
anvendelse inden for en afstand af 500 m, medmindre<br />
det kan godtgøres, at det ikke er forbundet med miljømæssige problemer.<br />
For anlæg mellem 30 MW og 100 MW er den tilsvarende afstand<br />
200 m.<br />
4.2 affaldsanlæg<br />
Anlæg til at modtage, behandle, omlaste eller deponere affald må ikke<br />
lokaliseres i områder, hvor der kan opstå konflikt med andre væsentlige<br />
regionplanmæssige interesser, med mindre særlige forhold eller<br />
overordnede hensyn taler herfor.<br />
Der udlægges ikke areal til deponering og forbrænding i Brøndby<br />
Kommune.<br />
Udlægning af arealer i den kommunale planlægning til affaldsanlæg<br />
skal overholde nedenstående afstandskrav mellem forureningsfølsom<br />
arealanvendelse og nedennævnte affaldsanlæg, med mindre, at<br />
der ikke er miljømæssige gener forbundet hermed.
affaldsanlæg afstandskrav (meter)<br />
Biogasanlæg 500<br />
Regionale komposteringsanlæg for haveaffald 500<br />
Komposteringsanlæg for andet end haveaffald 500<br />
Nedknusningsanlæg 500<br />
Komposteringsanlæg for haveaffald 300<br />
Slammineraliseringsanlæg 100<br />
Slamtørringsanlæg 100<br />
4.3 jord<br />
Anlæg, som modtager, behandler eller omlaster forurenet overskudsjord,<br />
må ikke lokaliseres i områder, hvor der kan opstå konflikt med<br />
andre væsentlige regionplanmæssige interesser, med mindre særlige<br />
forhold eller overordnede hensyn taler herfor.<br />
Der kan ikke udlægges arealer til deponering af forurenet jord i Brøndby<br />
Kommune.<br />
Genanvendelse af forurenet eller ren jord vurderes fra projekt til projekt<br />
iht. gældende bekendtgørelser og konflikt med andre væsentlige<br />
miljø- og regionplanmæssige interesser.<br />
4.4 støj<br />
Når der i kommune- og lokalplanlægningen udlægges landzonearealer<br />
til støjfølsom anvendelse, skal det sikres, at Miljøstyrelsens vejledende<br />
regler om støj kan overholdes i planområdet ved støj fra:<br />
• veje og jernbaner,<br />
• støjende fritidsanlæg,<br />
• skyde- og øvelsesterræner,<br />
• virksomheder<br />
Hvis der etableres nye veje, jernbaner, letbaner eller andre større<br />
trafik- og infrastrukturanlæg i landzone, skal det så vidt muligt tilstræbes,<br />
at Miljøstyrelsens vejledende regler for støj kan overholdes i<br />
eksisterende og i region- og kommuneplanlagte boligområder og områder<br />
med anden støjfølsom anvendelse.<br />
Nye virksomheder og nye støjende friluftsanlæg kan kun etableres i<br />
landzone, hvis Miljøstyrelsens vejledende regler om støj fra anlæggene<br />
kan overholdes i områder med støjfølsom anvendelse og i områder,<br />
der er udlagt til støjfølsom anvendelse.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
89
tema 5<br />
detaIl-<br />
handel<br />
90 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Brøndby Kommune har i <strong>2009</strong> fået udarbejdet en detailhandelsanalyse<br />
af Institut for Center Planlægning (ICP). Analysen giver en status<br />
for detailhandelen og vurderer udviklingsmulighederne i Brøndby<br />
Kommune.<br />
Analysen konkluderer:<br />
• At der er behov for mere areal til dagligvarehandel i kommunen.<br />
• At kommunen bør satse på at styrke den eksisterende dagligvareforsyning<br />
i Brøndby Strand Centrum, Brøndbyøster Center og<br />
Kirkebjerg Torv.<br />
• At kommunen bør koncentrere detailhandelen, således at der opnås<br />
tilstrækkelig synergieffekt til at tiltrække kunder.<br />
Analysen har forholdt sig til detailhandelsstrukturen i Hovedstadsområdet<br />
og på Sjælland i øvrigt. Parallelt med udarbejdelsen af detailhandelsanalysen<br />
for Brøndby Kommune, har ICP gennemført en detailhandelsanalyse<br />
for Vestegnssamarbejdet. Analysen giver dels en<br />
status for detailhandelen i en række kommuner inden for Vestegnssamarbejdet<br />
og dels en samlet beregning og vurdering af arealbehovet<br />
for nye butikker på centerniveau. Der er desuden foretaget en vurdering<br />
af de enkelte mest betydende centerområders oplandseffekt, ligesom<br />
det er vurderet, på hvilken måde de foreslåede arealudlæg vil<br />
påvirke den regionale balance, dels kommunerne imellem dels i forhold<br />
til Vestegnens indflydelse på den samlede detailhandelsstruktur<br />
i Hovedstadsområdet og på Sjælland i øvrigt.<br />
Vurderingerne af de fremtidige udviklingsmuligheder og arealudlæg<br />
i kommuneplanen er foretaget med udgangspunkt i planlovens bestemmelser<br />
om butikkernes størrelse og lokalisering.
aggrund for nyudlæg<br />
Detailhandelsanalysen viser at Brøndby Kommune er i en skærpet<br />
konkurrencesituation på detailhandelsområdet, hvor udviklingen<br />
går i retning af færre og større butikscentre. Denne udvikling nødvendiggør,<br />
at der gøres en særlig indsats for, at den eksisterende detailhandel<br />
i Brøndby Kommune bliver styrket og at nye butikker kan<br />
etablere sig.<br />
Brøndby Kommune ønsker at have et attraktivt og bredt butiksudbud<br />
som sikrer, at borgerne har mulighed for at handle lokalt. Derfor er<br />
der i kommuneplanen udlagt øgede arealer til flere butikker.<br />
lovgrundlag og landsplandIrektIv<br />
De nationale mål for detailhandelsplanlægningen er beskrevet i planloven.<br />
Det er disse mål som kommunalbestyrelsen skal tilgodese i sin<br />
planlægning:<br />
• Planerne for detailhandel skal fremme et varieret butiksudbud i<br />
mindre og mellemstore byer samt i de enkelte bydele i de større<br />
byer.<br />
• Planerne skal sikre, at butikkerne placeres, hvor der er god tilgængelighed<br />
især for borgere uden bil.<br />
• Planerne skal begrænse afstanden til indkøbsmuligheder og sikre<br />
en bæredygtig butiks- og centerstruktur.<br />
Planerne skal sikre, at butikker placeres i den centrale del af en by eller<br />
bydel. Den 1. juli 2007 trådte en ny lov om detailhandelsplanlægning<br />
i kraft. Loven har til formål at give et serviceeftersyn af de gældende<br />
detailhandelsregler, skabe større klarhed over indholdet af reglerne,<br />
Kirkebjerg Torv giver varierede indkøbsmuligheder i lokalområdet.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
91
92 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
give større frihed for kommunerne til at planlægge inden for rammerne<br />
og samtidig give så vide rammer, at virksomhederne kan fortsætte<br />
udvikling af nye butikskoncepter.<br />
Kommuneplanen er i overensstemmelse med de nationale mål for detailhandelsplanlægningen.<br />
Centerstruktur<br />
I loven opereres med begreberne bymidter, bydelscentre og lokalcentre.<br />
I Landsplandirektivet bliver Brøndby Strand Centrum udpeget til bymidte.<br />
Der er kun mulighed for én bymidte i Brøndby Kommune. Direktivet<br />
fastslår endvidere, at der ikke er mulighed for udvalgsvarebutikker<br />
over 2.000 m² i Brøndby Kommune. Dagligvarebutikker må<br />
maksimalt have et samlet bruttoareal på 3.500 m².<br />
Ifølge Landsplandirektivet for detailhandel i Hovedstadsområdet<br />
fastsætter kommunalbestyrelsen selv det maksimale bruttoareal til<br />
butiksformål i bymidten i Brøndby Strand Centrum samt i bydelscentret<br />
Brøndbyøster, da dette er en del af det indre storbyområde. I bydelscentrene<br />
Kirkebjerg Torv og Søndre Ringvej er det maksimale<br />
bruttoetageareal på 5000 m². I lokalcentrene Kærdammen, Park Allé<br />
og Priorparken kan der maksimalt udlægges 3.000 m² pr. lokalcenter<br />
og en butik må ikke være over 1.000 m².<br />
Kommuneplanens nye udlæg (i m²) til detailhandel fremgår af tabellen<br />
nedenfor.<br />
Centerstruktur sted dagligvarer udvalgsvarer I alt<br />
Bymidte Brøndby Strand Centrum 4.000 3.000 7.000<br />
Bydelscenter Brøndbyøster Center 3.500 3.000 6.500<br />
Bydelscenter Søndre Ringvej Bydelscenter 4.000 1.000 5.000<br />
Bydelscenter Kirkebjerg Torv<br />
Lokalcenter Priorparken 3.000<br />
Lokalcenter Kærdammen<br />
Lokalcenter Park Allé<br />
I alt 11.000 7.000 21.500
Kommuneplanen åbner mulighed for flere butikker i Brøndby Strand Centrum.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
93
94 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
Uden for bymidten og bydelscentrene kan der fremadrettet ifølge<br />
Planloven alene udlægges arealer til lokale butikker til et områdes<br />
daglige forsyning samt butikker, der forhandler særligt pladskrævende<br />
varer.<br />
For de eksisterende dagligvarebutikker udenfor centerstrukturen er<br />
den maksimale størrelse 1.000 m² bruttoareal.<br />
butIkker der forhandler særlIg pladskrævende<br />
varegrupper<br />
Der er i dag 9 butikker, der forhandler særlig pladskrævende varer i<br />
Brøndby Kommune. Kommuneplanen åbner mulighed for nyudlæg<br />
til særligt pladskrævende varegrupper på op til 15.000 m² i perioden<br />
frem til <strong>2021</strong>. Butikker kan placeres indenfor rammeområde 210.1<br />
langs Søndre Ringvej.<br />
udpegnIng af bymIdte, bydelsCentre og lokalCentre<br />
Brøndby Strand Centrum er i kommuneplanen udpeget som bymidte.<br />
Nyudlæg af areal fremgår af tabellen ovenfor. Nyudlægget skal<br />
styrke den lokale detailhandel og sikre en lokal dagligvareforsyning<br />
i Brøndby Strand området, hvor der i planperioden forventes opført<br />
ca. 400 nye boliger.<br />
Brøndbyøster Center, Kirkebjerg Torv samt Søndre Ringvej er i kommuneplanen<br />
udpeget som bydelscentre. Nyudlæg af areal fremgår af<br />
tabellen ovenfor. Bydelscentrene skal, udover at varetage en god lokalforsyning<br />
med dagligvarer, også tilbyde kunderne et mere standardiseret<br />
udbud af udvalgsvarer. I Brøndbyøster Center forventes en<br />
ny dagligvarebutik og nye udvalgsvarebutikker etableret i planperioden.<br />
Nyudlægget skal styrke den lokale detailhandel og sikre en lokal<br />
dagligvareforsyning. Lokalplanarbejdet forventes igangsat i efteråret<br />
<strong>2009</strong>. På Kirkebjerg Torv er der ikke planlagt nyudlæg. Et område omkring<br />
Søndre Ringvej er udpeget som nyt bydelscenter. Detailhandelsanalysen<br />
konkluderer, at der er en markedsmæssig mulighed for<br />
et bydelscenter her. I planperioden forventes opført ca. 360 nye boliger<br />
i Kirkebjergområdet, hvilket vil understøtte den lokale detailhandel<br />
på Kirkebjerg Torv og ved Søndre Ringvej.<br />
Kærdammen, Park Allé og Priorparken udpeges som lokalcentre.<br />
Disse lokalcentre skal varetage en god lokalforsyning med dagligvarer.<br />
Priorparken, hvor der planlægges for byomdannelse med nye arbejdspladser<br />
og boliger, er et nyt lokalcenter i forhold til Kommuneplan<br />
2005-2015. Der er i hvert af de tre lokalcentre mulighed for 3.000<br />
m² bruttoetageareal til butikker.<br />
På kortet på næste side angives placering og udstrækning af bymidte<br />
og bydelscentre og placering af lokalcentre.
Signatur:<br />
Bymidte<br />
Bydelscentre<br />
Bydelscenter Sdr. Ringvej<br />
Bydelscenter Kirkebjerg Torv<br />
Lokalcenter Park Allé<br />
Lokalcenter Priorparken<br />
Bymidte Brøndby Strand Centrum<br />
Bydelscenter Brøndbyøster<br />
Lokalcenter Kærdammen<br />
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> | rammer og retningslinjer<br />
95
96 rammer og retningslinjer | kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong>
Kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> består af tre dele:<br />
• Del 1 Hovedstruktur<br />
• Del 2 Rammer og retningslinjer<br />
• Del 3 Redegørelse<br />
Dette hæfte udgør del 2 i Kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
– Rammer og retningslinjer<br />
Ramme- og retningslinjedelen er primært et redskab for den<br />
kommunale administration til brug for sagsbehandling på plan-,<br />
natur- og miljøområdet. Ramme- og retningslinjedelen er også<br />
information til borgere og erhvervsliv om de overordnede muligheder<br />
og begrænsninger i arealanvendelsen.
øndby kommune<br />
kommuneplan<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
del 3 af 3: redegørelse<br />
Høringsudgave
kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
del 3 af 3: redegørelse<br />
Udarbejdelse: Brøndby Kommune, <strong>2009</strong><br />
Design: Operate A/S<br />
Foto: Tom Ingvardsen, hvor andet ikke er anført.<br />
Kort side 30: Trafikstyrelsen.<br />
Foto og kort side 9, 10, 11, 27, 34, 37, 41, 42, 43, 44, 45, 50, 51, 56<br />
og 57: Brøndby Kommune.<br />
Luftfoto side 24, 26, 29, 31, 36 og 49: COWI/Brøndby Kommune.<br />
Tryk:<br />
Oplag:
øndby kommune<br />
kommuneplan<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
del 3 af 3: redegørelse
IndlednIng<br />
Ifølge Planlovens § 11 e skal kommuneplanen ledsages af en redegørelse<br />
for planens forudsætninger.<br />
I indeværende redegørelse beskrives de planlægningsmæssige, statistiske<br />
og lovgivningsmæssige forudsætninger for kommuneplanen.<br />
Der redegøres ligeledes nærmere for retningslinjerne fra Regionplan<br />
2005 som er indarbejdet i kommuneplanens del II (ramme- og retningslinjedelen).<br />
Redegørelsen udgør baggrunden og begrundelsen for kommunalbestyrelsens<br />
vedtagelse af kommuneplanforslaget, og den er vigtig for<br />
borgeres og andre myndigheders forståelse og fortolkning af kommuneplanen.
Indhold<br />
6 Planlægning siden Kommuneplan 2005-2017<br />
<strong>12</strong> Tal og statistik<br />
24 Forhold til anden planlægning<br />
32 Kommunale sektorplaner<br />
34 Regionale plantemaer<br />
Tema 1: Landskabs-, natur og kulturværdier, 36<br />
Tema 2: Friluft og fritid, 46<br />
Tema 3: Stier, 52
planlægnIng<br />
sIden kommuneplan<br />
2005-2017<br />
kommuneplan 2005-2017<br />
Kommuneplan 2005-2017 var den femte kommuneplan<br />
for Brøndby Kommune. Kommuneplan<br />
2005-2017 indeholder de første visioner om at ændre<br />
arealanvendelsen i erhvervsområderne Kirkebjerg<br />
samt Priorparken & Vibeholm til innovative bymiljøer.<br />
Mulighederne og ønskerne for en ændring<br />
af arealerne opstod i forbindelse med Regionplan<br />
2005 samt planerne om en letbane mellem Brøndby<br />
Strand og Lyngby og en S-togs station ved Priorparken.<br />
Kommunalbestyrelsen har i maj 2008 vedtaget<br />
planstrategien - ”Brøndby i bevægelse”. Planstrategien<br />
er et forarbejde til revision af Kommuneplan<br />
2005-2017. Kommunalbestyrelsen har i forbindelse<br />
med vedtagelsen af planstrategien fundet, at Kommuneplan<br />
2005-2017 har fungeret godt som ramme<br />
for den fysiske planlægning i kommunen. Det<br />
er samtidigt besluttet, at der skal foretages en fuldstændig<br />
revision af kommuneplanen. Det skal ses i<br />
lyset af, at kommunalreformen har medført, at kommuneplanen<br />
ud over det oprindelige indhold nu<br />
også skal omfatte emner fra regionplanen.<br />
6 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
kommuneplantIllæg tIl kommuneplan<br />
2005-2017<br />
Siden vedtagelsen af Kommuneplan 2005-2013 er<br />
der udarbejdet 15 kommuneplantillæg. Nedenfor er<br />
kommuneplantillæggene oplistet.<br />
Kommuneplantillæg nr. 1 til KP 2005-2017<br />
Lokalplan 140 – Plejeboliger ved Nygårds Plads<br />
Ændring i anvendelse og bebyggelsesbestemmelser - Rammeområde:<br />
102.8<br />
Kommuneplantillæg nr. 2 til KP 2005-2017<br />
Lokalplan 225 – Lærkehøj, Brøndbyvestervej mv.<br />
Ændring i bebyggelsesbestemmelser - Rammeområde:<br />
207.4<br />
Kommuneplantillæg nr. 3 til KP 2005-2017<br />
Lokalplan 227 – Bygaden 55<br />
Ændring i bebyggelsesbestemmelser - Rammeområde:<br />
203.5<br />
Kommuneplantillæg nr. 4 til KP 2005-2017<br />
Lokalplan 330 – Kulturhus<br />
Ændring i bebyggelsesbestemmelser - Rammeområde:<br />
302.1.<br />
Kommuneplantillæg nr. 5 til KP 2005-2017<br />
Lokalplan 329 – Ældreboliger ved Hallingparken<br />
Ændring i bebyggelsesbestemmelser – rammeområde:<br />
301.1<br />
Kommuneplantillæg nr. 6 til KP 2005-2017<br />
Lokalplan <strong>12</strong>2A – For en del af erhvervsområdet Vibeholm<br />
Ændring i anvendelse, bebyggelse og bestemmelser vedr.<br />
parkeringspladser<br />
Rammeområde: 2<strong>12</strong>.4
Kommuneplantillæg nr. 7 til KP 2005-2017<br />
Rammeområde 100.3, Korsdalsvej 132, Absolon Camping<br />
Kommuneplantillæg nr. 8 til KP 2005-2017<br />
Lokalplan 201A – For et område omkring Hermosagård<br />
Ændring i bebyggelsesbestemmelser – Rammeområde:<br />
203.3<br />
Kommuneplantillæg nr. 9 til KP 2005-2017 (Forslag)<br />
Helhedsplan for omdannelsen af Kirkebjerg Erhvervsområde<br />
Ændring i anvendelse og bebyggelsesbestemmelser<br />
Rammeområde: 210.1, 210.2, 210.3, 210.4<br />
Kommuneplantillæg nr. 10 til KP 2005-2017 Lokalplan nr.<br />
228 for Idrætshalbyggeri ved Brøndby Hallen<br />
Ændring i bebyggelsesbestemmelser – nyt rammeområde<br />
209.3 justering af 209.2<br />
Kommuneplantillæg nr. 11 til KP 2005-2017 Lokalplan nr.<br />
229 - for Danmarks Idrætsforbunds Bygninger<br />
Ændring i bebyggelsesbestemmelser – nyt rammeområde<br />
209.4 justering af 209.2<br />
Kommuneplantillæg nr. <strong>12</strong> til KP 2005-2017 Lokalplan 206B<br />
for Idrætsefterskole<br />
Kommuneplantillæg nr. 13 til KP 2005-2017 (i høring frem<br />
til den 29. april <strong>2009</strong>)<br />
Helhedsplan for Brøndby Strand Centrum<br />
Kommuneplantillæg nr. 14 til KP 2005-2017 Lokalplan nr.<br />
<strong>12</strong>2B for et erhvervsområde ved Vibeholm<br />
Kommuneplantillæg nr. 15 til Kommuneplan 2005-2017 for<br />
et område til speciallægeklinik ved Park Allé. Lokalplanforslag<br />
230 (i høring frem til den 13. maj <strong>2009</strong>)<br />
lokalplaner<br />
Nedennævnte lokalplaner er udarbejdet siden vedtagelsen<br />
af Kommuneplan 2005-2017. Fordelt på bydele<br />
ser det ud som følger:<br />
Brøndbyøster<br />
Lokalplan nr. <strong>12</strong>2A for en del af Vibeholm Erhvervsområde<br />
med det formål at skabe mulighed for byomdannelse<br />
og udlægge området til kontor og service.<br />
Lokalplan nr. 140 med det formål at åbne mulighed<br />
for opførelse af ca. 45 plejeboliger og en udvidelse af<br />
ældrecenteret på Nygårds Plads.<br />
Lokalplan nr. <strong>12</strong>2B for et erhvervsområde ved Vibeholm.<br />
Brøndbyvester<br />
Lokalplan nr. 225 med det formål at fastlægge Lærkehøj<br />
og del af Brøndbyvestervej som et boligområde<br />
og give mulighed for indretning og opførelse af 2 boliger<br />
på udvalgte matrikler langs Brøndbyvestervej.<br />
Lokalplan 227 for opførelsen af op til 4 boliger på en<br />
ejendom i Brøndbyvester landsby.<br />
Lokalplan nr. 201A for området omkring Hermosagård<br />
med det formål at lempe på de eksisterende bestemmelser<br />
især med henblik på facaden mod parcellernes<br />
baghave samt ønske om at åbne mulighed<br />
for at opføre udestuer.<br />
Lokalplan 206B for Idrætsefterskole. Åbner mulighed<br />
for Idrætsefterskole på Gildhøjcentret.<br />
Lokalplan nr. 228 der åbner mulighed for opførelse af<br />
en ny idrætshal og en eventuel senere hal i tilknytning<br />
hertil.<br />
Lokalplan nr. 229 for Danmarks Idræts-Forbundsbygninger.<br />
Lokalplanen har til formål at åbne mulighed<br />
for liberalt erhverv. Områdets anvendelse fastlægges<br />
til erhvervsformål, herunder liberalt erhverv<br />
og kontorerhverv, restaurant, hotel, møde- og konferencefaciliteter.<br />
Lokalplanforslag nr. 230 for et område til speciallægeklinik<br />
ved Park Allé. (Høring til den 13. maj<br />
<strong>2009</strong>).<br />
Brøndby Strand<br />
Lokalplan 301B med det formål at fastholde Dyringparken<br />
m.fl. som et boligområde.<br />
Lokalplan nr. 328 for et boligområde nord for Æblehaven<br />
i form af 40 familieboliger og 20 seniorboliger.<br />
Lokalplan nr. 329 for <strong>12</strong> ældreboliger ved Hallingparken.<br />
Lokalplan nr. 330 for et Kulturhus i Brøndby Strand<br />
Centrum.<br />
Lokalplan nr. 331 for et centerområde i Brøndby<br />
Strand Centrum herunder med mulighed for boliger<br />
og udvidelse af butiksareal.<br />
helhedsplaner<br />
I to af kommunens ældre erhvervsområder (Kirkebjerg<br />
og Priorparken & Vibeholm) skal der til at<br />
ske en omdannelse, fra traditionelle produktions-,<br />
transport- og logistik virksomheder mod kontor og<br />
mere kreative erhverv. Omdannelsen af erhvervs-<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
7
områderne vil blive understøttet af forbedret kollektiv<br />
trafik, formentlig i form af en letbane og en ny<br />
S-togstation.<br />
Helhedsplan for omdannelse af Kirkebjerg erhvervsområde:<br />
Brøndby Kommune har sammen med Glostrup<br />
Kommune udarbejdet et forslag til helhedsplan, der<br />
skal udnytte Kirkebjergområdets gode beliggenhed,<br />
og som skal åbne mulighed for en intensiv udnyttelse<br />
af området, herunder til personintensive erhverv<br />
såsom kontorerhverv og videnserhverv samt attraktive<br />
boligområder. Helhedsplanen forventes at blive<br />
vedtaget i juni <strong>2009</strong>.<br />
Helhedsplan for omdannelse af Priorparken &<br />
Vibeholm erhvervsområde:<br />
Brøndby Kommune har ligeledes påbegyndt arbejdet<br />
med en helhedsplan for Priorparken & Vibeholm erhvervsområde.<br />
En eventuelt kommende s-togstation<br />
ved Priorparken skal være omdrejningspunktet i<br />
omdannelsesprojektet. Omdannelsen skal give mulighed<br />
for en intensiv udnyttelse af området til kontor-<br />
og serviceerhverv, dog sådan at en mindre del<br />
af den nuværende anvendelse til transport, lager og<br />
logistik i Priorparken fastholdes. Forslag til helhedsplan<br />
forventes at blive sendt i høring i eftersommeren<br />
<strong>2009</strong>.<br />
Helhedsplan for byudvikling i Brøndby Strand<br />
Centrum:<br />
I Brøndby Strand går Brøndby Kommune i gang med<br />
et større byudviklingsprojekt med 300 til 400 nye<br />
boliger, som skal være med til at styrke kommunens<br />
ambition om at være en attraktiv bosætningskommune<br />
nær Hovedstaden. Forslag til helhedsplan er i<br />
høring frem til den 29. april <strong>2009</strong>.<br />
bolIgbyggerI<br />
Kommuneplan 2005-2017 har som planstrategi 2003<br />
”Brøndby hele livet” fokus på at dække boligefterspørgslen<br />
fra det stadigt stigende antal ældre. Der er<br />
i planperioden opført nye boliger følgende steder:<br />
Gildhøjparken: 45 andelsboliger<br />
Nygårds Plads: 28 plejeboliger<br />
Glentemosen: 30 ældreboliger<br />
8 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
Igangværende projekter<br />
Lokalplan nr. 328 for et boligområde nord for Æblehaven<br />
ved Esplanaden åbner mulighed for 2 nye boligprojekter.<br />
Boligplan opfører 48 ejerlejligheder i<br />
den vestlige del af lokalplanområdet. I den østlige del<br />
af området er der mulighed for at etablere et alment<br />
seniorbofællesskab på 20 boliger.<br />
planlagt byggerI<br />
Brøndby Kommune er i gang med at opføre 45 plejeboliger<br />
på Nygårds Plads. Byggeriet forventes færdigt<br />
efteråret <strong>2009</strong>. Ældrecentret rummer i dag 40<br />
handicapvenlige ældreboliger og 28 plejeboliger.<br />
Lokalplan nr. 329 åbner mulighed for opførelse af <strong>12</strong><br />
ældreboliger ved Hallingparken (Svalebo).<br />
planrammer for ældreegnede bolIger<br />
Lokalplan nr. 133 for Ældrevenlige almene boliger<br />
ved Højkær i Brøndbyøster åbner mulighed for opførelse<br />
af 30-35 ældreegnede boliger.<br />
fortætnIng af eksIsterende<br />
bolIgområder<br />
Kommunen er ved at været udbygget indenfor det<br />
nuværende byzoneareal. Derfor igangsatte kommunalbestyrelsen<br />
i 2006 et arbejde, der skulle gennemgå<br />
”restarealer” med henblik på at finde egnede<br />
lokaliteter til opførelse af nye boliger. I forbindelse<br />
hermed indkaldte kommunalbestyrelsen forslag fra<br />
offentligheden til fortætning og nye boligområder.<br />
Der indkom 11 forslag, hvoraf de fem blev udvalgt<br />
til nærmere planmæssig vurdering i forbindelse med<br />
Planstrategi 2007. I samme forbindelse er et boligprojektønske<br />
ved Espedammen ligeledes vurderet.<br />
Kommunalbestyrelsen besluttede efterfølgende, at<br />
arbejde videre med ét af forslagene, nemlig et boligprojekt<br />
ved Lagesminde Allé 50. Ejendommen vil<br />
kunne rumme attraktive grunde med tæt lav boligbebyggelse.<br />
Samtidigt skal Rideskolen, der i dag er<br />
beliggende på Lagesminde 50, flyttes til Kettehøj,<br />
Ulsøparken <strong>12</strong>0. Rideskolen kommer herved til at<br />
ligge et sted hvor andre fritidsaktiviteter er placeret<br />
i dag. Kommuneplanrammerne (300.3 og 306.8) er<br />
ændret i overensstemmelse med ovenstående. Begge<br />
projekter kræver, at der efterfølgende udarbejdes<br />
lokalplaner. Lokalplanarbejdet forventes igangsat i<br />
<strong>2009</strong>.
2. etape af udvidelse af ældrecentret på Nygårds Plads.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
9
Ældrecentret Nygårds Plads ligger tæt på kulturhuset Kilden, S-togs station og indkøbsmuligheder.<br />
Med hensyn til Espedammen så vil en ny lokalplan<br />
give mulighed for tæt lavt boligbyggeri. Lokalplanarbejdet<br />
forventes igangsat i <strong>2009</strong>. Kommuneplanrammen<br />
(106.9) er ændret så der åbnes mulighed for<br />
tæt lavt byggeri ved Espedammen.<br />
I Kommuneplan 2005-2017 åbnes mulighed for opførelse<br />
af boliger og/eller plejeboliger ved Brøndbyøstervej<br />
(rammeområde 110.6). Området er udlagt<br />
til fritliggende boliger og/eller plejeboliger. Brøndby<br />
Kommune har i februar <strong>2009</strong> nedlagt et § 14-forbud<br />
mod et Rigssalsprojekt med henblik på, at der udarbejdes<br />
en lokalplan, som åbner mulighed for boliger<br />
(åben lav og tæt lav) på ejendommen.<br />
De nye rammebestemmelser fremgår af kommuneplanens<br />
del 2.<br />
trafIk<br />
Brøndby Kommune har en veludviklet infrastruktur.<br />
Kommunen har et godt udbygget kollektivt trafiknet<br />
med busruter og S-tog og kommunen gennemskæres<br />
af en række motorveje og jernbaner. Kommunen<br />
har 2 S-togs stationer, Brøndbyøster station og<br />
Brøndby Strand Station, og kommunen har planer<br />
om en tredje station ved omdannelsesområdet Priorparken<br />
& Vibeholm.<br />
10 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
I forbindelse med kommunalreformen overgik en<br />
række veje til kommunen. Det drejer sig om følgende<br />
veje: Sdr. Ringvej, Roskildevej, Avedøre Havnevej,<br />
Gl. Køge Landevej - i alt ca. 10 km vej. Kommunens<br />
trafikstruktur fremgår af trafikstrukturkortet,<br />
side 11.<br />
En anden konsekvens af kommunalreformen betyder,<br />
at kommunen har fået ansvaret for at bestille og<br />
finansiere den lokale busdrift. Trafikselskabet Movia<br />
har ansvaret for busdriften. Brøndby Kommunes<br />
bestillerrolle varetages indenfor rammen af den<br />
årlige busplan. Kommunalbestyrelsen har vedtaget<br />
tre busplaner, henholdsvis Busplan 2008, Busplan<br />
<strong>2009</strong> og Busplan 2010. Brøndby Kommune har i foråret<br />
2008 fået en servicebus og i kommunen arbejder<br />
på at forbedre de eksisterende buslinjer. Sidstnævnte<br />
sker bl.a. i samarbejde med Vestegnens Trafikforum.
Signatur:<br />
Lokalvej primær<br />
Trafikvej sekundær<br />
Trafikvej primær<br />
Motorvej<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
11
tal og<br />
statIstIk<br />
Brøndby kort fortalt<br />
Kommunen strækker sig fra kysten ved Brøndby<br />
Strand i Køge Bugt ind over den grønne kile og vestpå<br />
og omfatter bydelene Brøndbyvester, Brøndbyøster<br />
og Brøndby Strand. Kommunens areal er 20,65<br />
km2. Kommunen grænser op til følgende kommuner:<br />
Hvidovre, Rødovre, Glostrup, Albertslund og<br />
Vallensbæk.<br />
Brøndbyøster er vokset op omkring den gamle<br />
landsby, hvor der stadig findes nogle bevaringsværdige<br />
huse, men består overvejende af etagehuse,<br />
rækkehuse og parcelhuse opført fra slutningen<br />
af 1940’erne. Bydelen er præget af de store skove<br />
Brøndbyskoven og Bakkeskoven.<br />
Brøndbyvester er ligeledes vokset op omkring den<br />
gamle landsby, hvor der stadig er en lille kerne af de<br />
ældre huse, hvor nogle er bevaringsværdige. Her ligger,<br />
ud over boliger opført efter 1945, hovedparten<br />
af kommunens erhvervsområder – Kirkebjerg, Priorparken,<br />
Vibeholm og Ragnesminde.<br />
Brøndby Strand er kommunens nyeste bydel. Størstedelen<br />
af bebyggelsen er opført efter 1970. Mest<br />
markant er Brøndby Strand Parkerne med 2800 boliger.<br />
<strong>12</strong> redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
Den Grønne Kile er kommunens grønne centrum.<br />
Den Grønne Kile rummer ca. <strong>12</strong>00 permanente kolonihaver<br />
og nyttehaver. Den rummer endvidere en<br />
golfbane og områder til almene, uorganiserede fritidsaktiviteter,<br />
herunder fodboldbaner samt skov-<br />
og bakkelandskab.<br />
Vestvolden er som kilen et landskabeligt bindeled i<br />
kommunen.<br />
Brøndby Kommune er en kystnær kommune og har<br />
ca. 8 km. lang strandbred, som er en del af Køge Bugt<br />
Strandpark.<br />
befolknIngsudvIklIng I brøndby kommune<br />
Befolkningens bevægelser for 1971-2008<br />
Befolkningstallet i Brøndby Kommune toppede i<br />
1979 med 38.263 indbyggere. Årsagen til at indbyggertallet<br />
toppede i slutningen af 1970’erne skyldes,<br />
at en række udbygningsprojekter/lejlighedskomplekser<br />
i Brøndby Strand blev afsluttet i begyndelsen<br />
af 1970’erne. Henover 1970’erne og frem til 1979 steg<br />
indbyggertallet i Brøndby Kommune dermed markant<br />
jf. figur A.
FIGUR A. BEFOLKNINGSUDVIKLING FOR BRØNDBY KOMMUNE FRA 1979-<strong>2009</strong><br />
39.000<br />
38.000<br />
37.000<br />
36.000<br />
35.000<br />
34.000<br />
33.000<br />
32.000<br />
31.000<br />
30.000<br />
1971 1973 1975 1977 1979 1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 <strong>2009</strong><br />
Kilde: Danmarks Statistik<br />
Figur A viser også, at der siden ultimo 1970’erne og<br />
frem til medio 1990’erne har været et kontinuerligt<br />
fald i indbyggertallet. Det laveste befolkningstal i<br />
Brøndby Kommune i nyere tid var i 1995 med 33.579<br />
indbyggere. Et fald på <strong>12</strong>,24 pct. over en 15-årig periode.<br />
I perioden 1995-1996 steg indbyggertallet<br />
svagt, men fra 2003 og frem har udviklingen været<br />
nedadgående.<br />
Tabel 1 viser befolkningsændringerne indenfor de<br />
seneste 6 år.<br />
Som det fremgår af tabel 1, har der for samtlige år i<br />
perioden 2003-2008 været en overvægt af fødsler<br />
kontra dødsfald, men da der i tilsvarende periode<br />
har været væsentligt flere fraflyttere end tilflyttere,<br />
betyder det samlet set, at fra primo 2004 til ultimo<br />
2008 et fald i indbyggertallet fra 34.708 til 33.762,<br />
svarende til 946 personer eller 2,73 pct. – et gennemsnitligt<br />
fald på 189 personer årligt.<br />
Særligt perioden 2004-2006 var karakteriseret ved<br />
mange fraflyttere hvilket også bliver afspejlet i befolkningsnedgangen<br />
for 2004, 2005 og 2006. Tallene<br />
for 2007 og 2008 viser et mindre fald end tidligere.<br />
Den aldersfordelte befolkningsudvikling for<br />
1999-<strong>2009</strong><br />
Befolkningssammensætningen efter alder, har i de<br />
seneste 10 år været under stor forandring i Brøndby<br />
Kommune. Som det ses af nedenstående figur B har<br />
der været en stigende tilgang af de 65- årige og opefter.<br />
Samtidig har udviklingen blandt små børn (0-5)<br />
og skolepligtige børn (6-15) været nedadgående.<br />
Blandt de erhvervsaktive (<strong>16</strong>-64) har der ligeledes<br />
været tale om en nedgang – dog i et mere moderat<br />
tempo.<br />
tabel 1. befolknIngsændrInger I brøndby kommune for perIoden 2003-2008<br />
år<br />
Indbyggertal<br />
- primo<br />
tilflyttere fraflyttere fødte døde korrektion*<br />
Indbyggertal<br />
- ultimo<br />
2003 34.676 2023 2063 405 359 26 34.708 32<br />
2004 34.708 2026 2267 372 332 6 34.513 -195<br />
2005 34.513 2097 2422 382 343 20 34.247 -266<br />
2006 34.247 2057 2380 403 377 -3 33.947 -300<br />
2007 33.947 1908 2030 392 360 -26 33.831 -1<strong>16</strong><br />
2008 33.831 2<strong>16</strong>8 2267 385 320 -27 33.762 -69<br />
tilvækst<br />
* Korrektioner omfatter forsvundne og genfundne danske statsborgere, og er desuden en afstemningspost i forhold til annullationer af<br />
fødsler, dødsfald, samt ind- og udvandringer. Kilde: Danmarks Statistik<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
År<br />
13
FIGUR B. INDEKSERET BEFOLKNINGSUDVIKLING FOR 1999-<strong>2009</strong><br />
130<br />
<strong>12</strong>0<br />
110<br />
100<br />
Indeks 1999 = 100 0 - 5 årige 6 - 15 årige <strong>16</strong> - 64 årige 65 + Total<br />
90<br />
80<br />
70<br />
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 <strong>2009</strong><br />
Kilde: Danmarks Statistik<br />
Figur C nedenfor viser udviklingen af den aldersfordelte<br />
befolkningssammensætning for perioden<br />
1999-<strong>2009</strong>. I forlængelse af figur B viser figur C, at<br />
stigningen blandt de ældre (65 +) er mest markant<br />
blandt de 85-årige og opefter. Fra 1999 til primo<br />
<strong>2009</strong> er antallet øget fra 276 til 587 personer – en<br />
stigning på 1<strong>12</strong>,68 pct. Blandt de lidt yngre ældre er<br />
andelen øget fra 4.669 til 5.334 personer - svarende<br />
til en stigning på 665 personer eller 14,24 pct. over<br />
en 10-årig periode.<br />
En anden interessant iagttagelse i figur C er udviklingen<br />
blandt de erhvervsaktive i alderen fra <strong>16</strong> til<br />
64 år. For denne gruppe set under ét er der tale om,<br />
FIGUR C. ALDERSFORDELT BEFOLKNINGSSAMMENSÆTNING FOR 1999-<strong>2009</strong><br />
Antal<br />
8.000<br />
7.000<br />
6.000<br />
5.000<br />
4.000<br />
3.000<br />
2.000<br />
1.000<br />
0<br />
Kilde: Danmarks Statistik<br />
14 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
at indbyggertallet er reduceret fra 22.268 i 1999 til<br />
21.430 primo <strong>2009</strong>, svarende til 838 personer eller<br />
3,76 pct.<br />
Afgrænses de erhvervsaktive til aldersgruppen 25-39<br />
årige har udvandringen været særdeles signifikant.<br />
Især indenfor de seneste 4-5 år – jf. figur C. Fra 1999<br />
til primo <strong>2009</strong> er andelen blandt de 25-39 årige reduceret<br />
fra 7.181 til 5.988 indbygger – svarende til 1.193<br />
personer eller <strong>16</strong>,61 pct.<br />
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 <strong>2009</strong><br />
0-2 årige 3-5 årige 6-15 årige <strong>16</strong>-24 årige 25-39 årige 40-54 årige 55-64 årige 65-84 årige 85 +<br />
År<br />
År
FIGUR D. BEFOLKNINGSPROGNOSE FOR BRØNDBY KOMMUNE<br />
140<br />
130<br />
<strong>12</strong>0<br />
110<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
Indeks 2007 = 100 Små børn Skole børn Erhvervsaktive Ældre I alt<br />
2007 2008 <strong>2009</strong> 2010 2011 20<strong>12</strong> 2013 2014 2015 20<strong>16</strong> 2017 2018 2019<br />
Kilde: Befolkningsprognose for Brøndby Kommune <strong>2009</strong> udarbejdet af Centralforvaltningen.<br />
Befolkningsprognose for perioden 2010-2019<br />
Brøndby Kommune udarbejder en befolkningsprognose<br />
1 hvert år. Befolkningsprognosen har et tidsperspektiv<br />
på 10 år, og prognoseresultaterne præsenteres<br />
i det følgende på kort sigt (3 år), mellemlangt sigt<br />
(5 år) og langt sigt (10 år).<br />
Figur D viser, at udviklingstendensen i de foregående<br />
10 år, jf. figur B ovenfor, fortsætter i prognose<br />
årene. Andelen af de ældre vil stige, mens andelen af<br />
børn og erhvervsaktive vil falde. Befolkningssammensætningen<br />
efter alder vil forskyde sig yderligere<br />
og endnu mere markant i retning af flere ældre og<br />
færre børn jo længere frem der kigges i prognosen.<br />
Tabel 2 nedenfor viser prognoseresultaterne for<br />
Brøndby Kommunes befolkningsudvikling – herunder<br />
bydelene; Brøndbyøster, Brøndbyvester og<br />
Brøndby Strand – for 20<strong>12</strong>, 2015 og 2019.<br />
Tabel 2 viser, at hvad angår indbyggertallet for hele<br />
kommunen kan der forventes en marginal fremgang<br />
i 20<strong>12</strong>, 2015 og 2019. Men afgrænses udviklingen i<br />
henhold til kommunens bydele, er udviklingen vidt<br />
forskellige. I Brøndbyøster og Brøndbyvester kan<br />
der forventes et fald i befolkningstallet – mest markant<br />
i Brøndbyøster, mens der i Brøndby Strand vil<br />
være en stigning.<br />
tabel 2. befolknIngsudvIklIng for brøndbyøster, brøndbyvester og brøndby strand<br />
historisk<br />
år<br />
prognoseperiode<br />
ændring fra<br />
<strong>2009</strong> til 20<strong>12</strong><br />
ændring fra<br />
<strong>2009</strong> til 2015<br />
ændring fra<br />
<strong>2009</strong> til 2019<br />
befolkningsfordeling<br />
<strong>2009</strong> 20<strong>12</strong> 2015 2019 antal pct. antal pct. antal pct. 20<strong>12</strong> 2015 2019<br />
brøndbyøster 11.369 11.288 11.158 10.996 -81 -0,71% -211 -1,86% -373 -3,28% 33,40% 32,95% 32,46%<br />
brøndbyvester 8.613 8.531 8.531 8.495 -82 -0,95% -82 -0,95% -118 -1,37% 25,25% 25,19% 25,08%<br />
brøndby strand 13.781 13.973 14.173 14.380 192 1,39% 392 2,84% 599 4,35% 41,35% 41,86% 42,46%<br />
I alt 33.763 33.792 33.862 33.871 29 0,09% 99 0,29% 108 0,32% - - -<br />
Kilde: Befolkningsprognose for Brøndby Kommune <strong>2009</strong> udarbejdet af Centralforvaltningen.<br />
1 Der henvises til Befolkningsprognose for Brøndby Kommune <strong>2009</strong>, som er udarbejdet af Centralforvaltningen. I denne indgår en redegørelse<br />
og diskussion af de indlagte forudsætninger, som ligger til grund for prognoseresultaterne.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
År<br />
15
tabel 3. alderssammensætnIngen I brøndbyøster<br />
historiske år prognoseperiode<br />
<strong>16</strong> redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
ændring fra<br />
<strong>2009</strong> til 20<strong>12</strong><br />
alder 2007 2008 <strong>2009</strong> 2010 2011 20<strong>12</strong> antal pct.<br />
0 - 5 674 684 668 674 685 681 13 2,02%<br />
6 - <strong>16</strong> 1.441 1.426 1.3<strong>16</strong> 1.276 1.246 1.205 -1<strong>12</strong> -8,48%<br />
17 - 66 7.346 7.318 7.257 7.227 7.172 7.<strong>12</strong>0 -137 -1,89%<br />
67 - 79 1.537 1.534 1.545 1.534 1.548 1.609 64 4,17%<br />
80 + 526 548 582 606 635 672 90 15,50%<br />
I alt 11.524 11.510 11.369 11.3<strong>16</strong> 11.286 11.288 -81 -0,71%<br />
Kilde: Befolkningsprognose for Brøndby Kommune <strong>2009</strong> udarbejdet af Centralforvaltningen.<br />
tabel 4. alderssammensætnIngen I brøndbyvester<br />
historiske år prognoseperiode<br />
ændring fra<br />
<strong>2009</strong> til 20<strong>12</strong><br />
alder 2007 2008 <strong>2009</strong> 2010 2011 20<strong>12</strong> antal pct.<br />
0 - 5 570 570 548 544 549 545 -3 -0,61%<br />
6 - <strong>16</strong> 1.052 1.032 1.060 1.031 1.013 995 -57 -5,36%<br />
17 - 66 5.406 5.384 5.4<strong>12</strong> 5.419 5.385 5.387 -19 -0,35%<br />
67 - 79 1.175 1.1<strong>16</strong> 1.102 1.076 1.061 1.073 -102 -9,27%<br />
80 + 432 479 491 504 518 531 99 20,19%<br />
I alt 8.635 8.581 8.613 8.573 8.526 8.531 -82 -0,95%<br />
Kilde: Befolkningsprognose for Brøndby Kommune <strong>2009</strong> udarbejdet af Centralforvaltningen.<br />
tabel 5. alderssammensætnIngen I brøndby strand<br />
historiske år prognoseperiode<br />
ændring fra<br />
<strong>2009</strong> til 20<strong>12</strong><br />
alder 2007 2008 <strong>2009</strong> 2010 2011 20<strong>12</strong> antal pct.<br />
0 - 5 1.<strong>12</strong>6 1.108 1.110 1.064 1.043 1.022 -88 -7,94%<br />
6 - <strong>16</strong> 2.244 2.194 2.189 2.148 2.117 2.068 -<strong>12</strong>1 -5,53%<br />
17 - 66 9.060 9.035 9.038 9.104 9.118 9.172 134 1,48%<br />
67 - 79 1.046 1.069 1.094 1.<strong>16</strong>7 1.230 1.333 239 21,87%<br />
80 + 3<strong>12</strong> 334 350 353 368 378 28 7,99%<br />
I alt 13.788 13.740 13.781 13.836 13.877 13.973 192 1,39%<br />
Kilde: Befolkningsprognose for Brøndby Kommune <strong>2009</strong> udarbejdet af Centralforvaltningen.
Tabel 3, 4 og 5 viser den aldersfordelte befolkningsprognose<br />
i Brøndbyøster, Brøndbyvester og Brøndby<br />
Strand på kort sigt (perioden <strong>2009</strong>-20<strong>12</strong>).<br />
I Brøndbyøster forventes der fra <strong>2009</strong> til 20<strong>12</strong> at<br />
være et fald på 81 personer svarende til 0,71 pct. jf.<br />
tabel 3. Udtyndingen forventes at være blandt de<br />
skolepligtige (6-<strong>16</strong>) og erhvervsaktive (17-66), da<br />
indbyggertallet blandt disse to grupper falder med<br />
henholdsvis 8,48 pct. og 1,89 pct. Samtidig udviser<br />
prognosemodellen en tilgang af små børn (0-5)<br />
på 2,02 pct. og blandt ældregrupperne på 67-79 år og<br />
80-årige og opefter forventes en tilvækst på 4,17 pct.<br />
og 15,50 pct.<br />
Befolkningsudviklingen og alderssammensætningen<br />
i Brøndbyvester er ikke identisk med Brøndbyøster.<br />
Ses der bort fra at indbyggertallet i absolut<br />
værdi falder i samme størrelsesorden som i Brøndbyøster<br />
er der en række grundlæggende forskelle.<br />
Tabel 4 viser, at indbyggertallet fra <strong>2009</strong> til 20<strong>12</strong> vil<br />
falde blandt samtlige aldersgrupper, bortset fra de<br />
80-årige og opefter, hvis andel øges med 20,19 pct.<br />
Faldet blandt de 6-<strong>16</strong> årige og 67-79 årige vil være<br />
størst henholdsvis 5,36 pct. og 9,27 pct.<br />
Udviklingen i Brøndby Strand adskiller sig både fra<br />
Brøndbyøster og Brøndbyvester. For det første er der<br />
tale om en samlet tilvækst af indbyggere for området<br />
på 1,39 pct. jf. tabel 5. For det andet falder børnetallet<br />
(0-5) væsentligt mere i Brøndby Strand end i de to<br />
ovennævnte bydele – der er tale om et fald på 7,94<br />
pct. Relativt set falder antallet af børn i den skolepligtige<br />
alder ligeså meget som i Brøndbyvester, men<br />
absolut set er der tale om <strong>12</strong>1 personer. I modsætning<br />
til Brøndbyøster og Brøndbyvester kan der i Brøndby<br />
Strand forventes en tilgang af de erhvervsaktive<br />
på 1,48 pct. Ældregrupperne på 67-79 og 80+ vil der<br />
være en forventet tilgang på henholdsvis 21,87 pct.<br />
og 7,99 pct.<br />
Befolkningsudvikling - opsamling og<br />
perspektivering<br />
Brøndby Kommunes faldende indbyggertal er en<br />
udfordring for kommunen, særligt fordi det dækker<br />
over en relativt markant forskydning mellem de enkelte<br />
alderskategorier. Det har både konsekvenser af<br />
økonomisk og planlægningsmæssig karakter.<br />
Flere ældre, færre erhvervsaktive og færre børn er<br />
hovedtendensen i befolkningsprognosen. Det giver<br />
en række muligheder og udfordringer i de kommende<br />
år. Det vil være muligt at gennemføre strukturelle<br />
ændringer på skole- og børnepasningsområdet,<br />
som vil medføre fald i udgifterne. Til gengæld vil der<br />
sandsynligvis komme yderligere pres på udgifterne<br />
på ældreområdet.<br />
Færre erhvervsaktive giver alt andet lige færre skatteindtægter.<br />
Og de faldende udgifter på skole- og<br />
børnepasningsområdet vil næppe kunne finansiere<br />
både større udgifter på ældreområdet og et fald i<br />
indtægterne. Den forventede befolkningsudvikling<br />
understøtter dermed behovet for at fokusere på de<br />
mange indsatsområder i kommuneplanen, som skal<br />
gøre kommunen endnu mere attraktiv for både nuværende<br />
og kommende indbyggere og virksomheder.<br />
bolIgstruktur<br />
En af de faktorer, der har betydning for befolkningssammensætningen<br />
er udbuddet og sammensætningen<br />
af boliger.<br />
Boligmasse<br />
Der er pr. 1. januar 2008 15.852 beboede boliger i<br />
Brøndby Kommune. I perioden 2001-2008 er der<br />
sket i stigning i kommunens boligmasse på 3,1 %.<br />
Boligmassen fordeler sig pr. 1. januar 2008 som vist<br />
i figur E. Parcelhuse (21 %), Række-, kæde- og dobbelthuse<br />
(15 %), Etageboliger (65 %) og anden helårsbeboelse<br />
2 (1 %). Figuren viser, at der er en overvægt af<br />
etagehusbebyggelse – næsten 2/3 af boligerne, hvilket<br />
afspejler den historiske udvikling, som forstæderne<br />
gennemgik i 1960’erne og 1970’erne.<br />
FIGUR E. BOLIGMASSEN, SOM DEN FORDELER SIG<br />
PR. 1 JANUAR 2008.<br />
64%<br />
21%<br />
15%<br />
Parcelhuse Række-, kæde- og dobbelthuse Etageboligbebyggelse<br />
Kilde: Danmarks statistik - statistikbanken<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
17
Figur F viser, at i perioden fra 1998-2008, er den<br />
største procentvise udbygning (45 %) sket indenfor<br />
parcelhuse. Siden 1998 er der i alt sket en udbygning<br />
af boligtypen parcelhuse i kommunen på <strong>12</strong> %. Række-,<br />
kæde- og dobbelthuse står for 43 % af udbygningen<br />
i perioden, hvilket er en stigning i den samlede<br />
udbygning af denne boligtype på 11 %. Etageboligbebyggelserne<br />
står for de sidste <strong>12</strong> % i perioden og det<br />
er en stigning i den samlede andel af etageboliger på<br />
3 % i kommunen.<br />
Når man ser på ejerforhold i forhold til kommunens<br />
boligmasse viser figur G fordelingen mellem forskellige<br />
typer af ejerforhold.<br />
FIGUR F. ÆNDRINGER I BOLIGMASSEN<br />
I PERIODEN 1998-2008.<br />
43%<br />
Parcelhuse<br />
<strong>12</strong>%<br />
Række-, kæde- og dobbelthuse<br />
Etageboligbebyggelse<br />
Kilde: Danmarks statistik – statistikbanken.<br />
45%<br />
2 Anden helårsbeboelse indbefatter døgninstitutioner (14), kollegier (17), stuehus (8), andet (29).<br />
18 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
Som det fremgår af figur G fordeler boligerne sig efter<br />
ejerforhold således, at der er flest boliger i de almene<br />
boligselskaber (udlejningsboliger). 66 % af boligerne<br />
i Brøndby Kommune er ejet af almene boligselskaber<br />
(10.<strong>16</strong>6 boliger), A/S, Aps og andre selsskaber (82<br />
boliger) samt boliger ejet af offentlige myndigheder<br />
(171). I alt 10.419 boliger. 32 % af boligerne i kommunen<br />
er ejet af privatpersoner inkl. I/S (4.581) og ejerlejligheder<br />
(523). I alt 5.104 boliger. Desuden er der 2<br />
%, i alt 314 boliger, i private andelsboligforeninger. 15<br />
boliger er andet eller uoplyst (0 %).<br />
FIGUR G. BOLIGER FORDELT PÅ EJERFORHOLD<br />
PR. 2008.<br />
64%<br />
2%<br />
1%<br />
1% 3% 0%<br />
Privatpersoner inkl I/S<br />
Almene boligselskaber<br />
A/S, ApS og andre selskaber<br />
Private andelsboligforeninger<br />
29%<br />
Offentlig myndighed<br />
Ejerlejligheder<br />
Andet el uoplyst<br />
Kilde: Danmarks Statistik – statistikbanken.
tabel 6. bolIgudbygnIngsplan<br />
bydel type <strong>2009</strong> 2010 2011 20<strong>12</strong> 2013<br />
Lagesminde<br />
Tæt/lavt<br />
- - 15 15 -<br />
Espedammen<br />
byggerier<br />
- - 15 20 -<br />
Ved Æblehaven<br />
uddannelses-, erhvervs- og<br />
beskæftIgelsesforhold<br />
Tabel 7 nedenfor viser den procentvise fordeling af<br />
højst fuldførte uddannelse hos kommunens indbyggere.<br />
Set over en årrække fra 1991 til 2007 er der sket en<br />
ændring i Brøndbys befolknings uddannelsesniveau.<br />
24 24 - - -<br />
Kirkebjerg* Etage boliger - - 30 30 30<br />
Brøndby Strand Centrum** - - 35 35 35<br />
Nygårds Plads Ældreboliger - 25 20 - -<br />
* Fra 2011 og frem, sandsynligvis over en 25-årig periode forventes der en tilgang af 800 nye boliger ved Kirkebjerg området.<br />
** I øjeblikket er der en formodning om at der over en 10-årig periode fra 2011 bygges mellem 300-400 boliger i Brøndby Strand Centrum.<br />
Kilde: Brøndby Kommune.<br />
tabel 7: uddannelsesnIveau pr. 1. januar 2007.<br />
2007 procent<br />
Grundskole 39,4<br />
Almen gymnasial uddannelse 5,7<br />
Erhvervsgymnasial uddannelse 1,6<br />
Erhvervsfaglig uddannelse 33,7<br />
Kort videregående uddannelse 4,1<br />
Mellemlang videregående uddannelse 8,2<br />
Bachelor 0,6<br />
Lang videregående uddannelse 3,2<br />
Uoplyst 3,6<br />
I alt 100<br />
Kilde: Danmarks statistik – statistikbanken.<br />
Af figur H på side 20 kan det aflæses, at antallet af<br />
personer med de uddannelsesniveauer, som hidtil<br />
og stadig er det højest fuldførte uddannelsesniveau<br />
blandt kommunens befolkning - grundskole og erhvervsuddannelse,<br />
er faldende. Der kan ses en svag<br />
fremgang for de gymnasiale, erhvervsgymnasiale<br />
samt de videregående uddannelser.<br />
I figur I på side 20 er udviklingen i uddannelsesniveau<br />
sammenlignet med hele landet og omegnskommunerne3.<br />
Af figuren kan det aflæses at uddannelsesniveauet<br />
generelt er steget både på landsbasis<br />
og i omegnskommunerne, dog med markante forskelle<br />
mellem kommunerne. Det er særligt inden<br />
for de erhvervsgymnasiale uddannelser og de mellemlange<br />
uddannelser, at stigningen har været markant.<br />
Ved sammenligning med gennemsnittet for<br />
hele landet og omegnskommunerne, er den andel af<br />
befolkningen i Brøndby Kommune, der har et uddannelsesniveau,<br />
der svarer til grundskole faldet i<br />
overensstemmelse med gennemsnittet for hele landet<br />
samt de udvalgte kommuner. Indbyggere med<br />
en almen gymnasial uddannelse er i samme periode<br />
steget med 43 %, hvorimod det på landsbasis kun er<br />
steget med <strong>12</strong> % og gennemsnittet for omegnskommunerne<br />
er på 18 %. Niveauet i Brøndby er dog stadig<br />
forholdsvis lavt: Ca. 5,4 % af befolkningen har en almen<br />
eller erhvervsgymnasial uddannelse.<br />
3 Bachelorniveauet er taget ud, da der er tale om forholdsvist lille antal, som betyder at den procentvise ændring vil give et uforholdsmæssigt<br />
stort udsving rent grafisk, hvilket betyder at grafen vil give et skævt billede af udviklingen.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
19
FIGUR H: BEFOLKNINGENS HØJEST FULDFØRTE UDDANNELSESNIVEAU<br />
Antal<br />
14000<br />
<strong>12</strong>000<br />
10000<br />
8000<br />
6000<br />
4000<br />
2000<br />
0<br />
Grundskole Almengym. udd. Erhvervsgym.<br />
udd.<br />
Kilde: Danmarks statistik – statistikbanken.<br />
De erhvervsgymnasiale uddannelser er ligeledes steget<br />
mere end både på landsbasis samt gennemsnittet<br />
for omegnskommunerne. Samtidig er erhvervsuddannelserne<br />
faldet mere i perioden, både i forhold<br />
til landsbasis og til omegnskommunernes gennemsnitlige<br />
ændring. Faldet i erhvervsuddannelser gælder<br />
samtlige Vestegnskommuner.<br />
20 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
Erhvervsudd. Korte<br />
videregående<br />
udd.<br />
Ml. lange<br />
videregående<br />
udd.<br />
1991 1995 1999 2003 2007<br />
Bachelor Lange<br />
videregående<br />
udd.<br />
FIGUR I: PROCENTVIS ÆNDRING I UDDANNELSESNIVEAU I VESTEGNENS KOMMUNER 1991 – 2007.<br />
140<br />
<strong>12</strong>0<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
-20<br />
-40<br />
Grundskole Almengym. udd. Erhvevsgym.<br />
Udd.<br />
Kilde: Danmarks statistik – statistikbanken.<br />
Erhvervsudd. Korte videreg.<br />
udd.<br />
Ml. videreg. udd. Lange videreg.<br />
udd.<br />
Hele landet Albertslund Brøndby Glostrup Hvidovre Høje Taastrup Ishøj Rødovre Vallensbæk<br />
Uoplyst<br />
Uoplyst<br />
Når det gælder de korte videregående uddannelser<br />
ligger den procentvise stigning i Brøndby Kommune<br />
lige over gennemsnittet for omegnskommunerne,<br />
men under ændringen på landsbasis. For de mellemlange<br />
videregående uddannelser samt de lange<br />
videregående uddannelser ligger kommunen under<br />
landsbasis og ligeledes under gennemsnittet for omegnskommunerne.
Befolkningens tilknytning til arbejdsmarkedet<br />
Brøndby Kommune havde i 2007 en beskæftigelsesfrekvens<br />
4 på 72,6 % og en erhvervsfrekvens 5 på 75,5<br />
%. I hele landet er disse henholdsvis på 76,8 % og 79<br />
%. Som det fremgår af tabellen nedenfor er der sket<br />
en positiv udvikling i både erhvervsfrekvens og beskæftigelsesfrekvens,<br />
som er større i Brøndby end på<br />
landsplan. Brøndby Kommune ligger dog stadig ca.<br />
4 procentpoint under landsgennemsnittet.<br />
tabel 8: beskæftIgelses- og erhvervsfrekvens<br />
I brøndby kommune og I hele landet.<br />
erhvervsfrekvens<br />
beskæftigelsesfrekvens<br />
Kilde: Danmarks statistik – statistikbanken.<br />
Erhvervsfrekvensen i Brøndby Kommune i perioden<br />
1997-2007 er steget med 3,1 %, mens beskæftigelsesprocenten<br />
er steget med 10, 2 %.<br />
Som det fremgår af figur J, er der i perioden sket en<br />
stigning på 10 % af lønmodtagere på højeste niveau<br />
og en stigning på <strong>16</strong> % af lønmodtagere på mellemste<br />
niveau. Samtidig er der sket et fald på 14 % af lønmodtagere<br />
på grundniveau. Antallet af arbejdsløse<br />
er faldet med 56 %, og at der er sket et fald på 13 % i<br />
gruppen, andre udenfor arbejdsstyrken samt et fald i<br />
tilbagetrækning fra arbejdsstyrken på 38 %.<br />
I tiåret fra 1997 til 2007 steg både erhvervsfrekvensen<br />
og beskæftigelsesfrekvensen væsentligt i Brøndby<br />
kommune. Der er kommet flere borgere ud på<br />
arbejdsmarkedet, og der er kommet flere borgere i<br />
arbejde. Perioden har samtidig været præget af højkonjunktur,<br />
specielt i den sidste del af perioden, og<br />
det er netop højkonjunkturen, der har betinget den<br />
meget positive udvikling på arbejdsmarkedet. Derfor<br />
får det også betydning for beskæftigelsen, og måske<br />
også for erhvervsfrekvensen, at konjunkturerne<br />
vendte i slutningen af 2008.<br />
Ledighed<br />
Ledigheden blandt borgere i Brøndby kommune er<br />
i perioden fra april 2000 til januar <strong>2009</strong> faldet fra<br />
788 til 382 personer (figur K). Ledigheden måles på<br />
4 Beskæftigelsesfrekvens: antallet af beskæftigede i pct. af hele populationen, dvs. den andel af en given befolkningsgruppe, som er i be-<br />
skæftigelse.<br />
5 Erhvervsfrekvens: antallet af personer i arbejdsstyrken i pct. af hele populationen, dvs. den andel af en given befolkningsgruppe, som står<br />
til rådighed for arbejdsmarkedet.<br />
1997 2007<br />
Hele landet 78,9 79<br />
Brøndby 73,2 75,5<br />
Hele landet 73,4 76,8<br />
Brøndby 65,9 72,6<br />
FIGUR J: UDVIKLING I ARBEJDSSTYRKEN 1998 – 2007.<br />
<strong>12</strong>000<br />
10000<br />
8000<br />
6000<br />
4000<br />
2000<br />
0<br />
Selvstændige<br />
Medarbejdende ægtefælle<br />
Topledere<br />
Lønmodt. høj niveau<br />
Kilde: Danmarks statistik – statistikbanken.<br />
Lønmodt.mel. niveau<br />
Lønmodt.gr.niveau<br />
Andre lønmodtagere<br />
Lønmodtagere u.n.a.<br />
Arbejdsløse<br />
Midlt. u. for arb.styrken<br />
Tilbagetrækn. fra arb.styrken<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
Pensionister<br />
Andre u. for arb.styrken<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
21
FIGUR K<br />
1400<br />
<strong>12</strong>00<br />
1000<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
0<br />
22 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
Ledige i alt<br />
Ledige dagpengemodtagere<br />
Ledige kontanthjælpsmodtagere<br />
apr/00 apr/01 apr/02 apr/03 apr/04 apr/05 apr/06 apr/07 apr/08<br />
Kilde Statistik banken<br />
FIGUR L: VIRKSOMHEDER I BRØNDBY KOMMUNE, SOM HAR BESKÆFTIGEDE INDENFOR DE<br />
I FIGUREN VISTE BRANCHER.<br />
Foreninger, kultur og renovation<br />
Sociale institutioner<br />
Undervisning<br />
Offentlig administration<br />
Forretningsservice<br />
Finansiering og forsikring<br />
Post og tele<br />
Transport<br />
Detailh. og reparationsvirks. undt. biler<br />
Engroshandel undtagen med biler<br />
Autohandel, service og tankstationer<br />
Bygge og anlæg<br />
Jern- og metalindustri<br />
Træ-, papir- og grafisk industri<br />
-2000 -1500 -1000 -500 0 500 1000 1500 2000 2500 3000 3500 4000 4500 5000<br />
Kilde: Danmarks statistik – statistikbanken.<br />
2007 Ændring 1997-2007
forsikrede ledige og arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere.<br />
For de arbejdsmarkedsparate<br />
kontanthjælpsmodtagere er der sket et fald fra 158 til<br />
80 personer og for forsikrede ledige er faldet fra 630<br />
til 302 personer. Siden foråret 2004 har der stort set<br />
været tale om et jævnt fald indtil sommeren 2008,<br />
hvorefter ledigheden er begyndt at stige igen.<br />
Antal arbejdspladser i kommunen<br />
I Brøndby Kommune er antallet af arbejdspladser pr.<br />
1. januar 2008 24.326. De fordeler sig hovedsageligt<br />
indenfor de i figur L viste brancher. Langt hovedparten<br />
af arbejdspladserne i kommunen er indenfor<br />
engroshandel undtagen med biler (4.225 arbejdspladser).<br />
Herudover er der mange arbejdspladser<br />
indenfor forretningsservice (3.561), undervisning<br />
(2.678) og transport (2.017) og sociale institutioner<br />
(1.962).<br />
tabel 9: beskæftIgelse og arbejdspladser I brøndby kommune<br />
I undervisningsbranchen er der sket en fremgang på<br />
1.6<strong>12</strong> arbejdspladser i perioden fra 1997 – 2007. Indenfor<br />
forretningsservice er antallet af arbejdspladser<br />
steget med 1.545. Jern- og metalindustrien har<br />
til gengæld oplevet et fald på 1.356 arbejdspladser i<br />
perioden.<br />
Pendling<br />
Der er sket en stigning på 2,3 % i antallet af arbejdspladser<br />
siden 1999. Pr. 1. januar 2008 er der som det<br />
fremgår af tabel 9 registreret 24.326 arbejdspladser i<br />
kommunen. Der er næsten balance mellem indpendlingen<br />
og udpendlingen til Brøndby Kommune.<br />
Figur M nedenfor viser, at størstedelen af arbejdskraften<br />
til Brøndby Kommune pendler mellem 5-20<br />
km. Derudover er der en betydelig andel på 2.736<br />
personer, der pendler 50 km og derover.<br />
1. januar 1999 1. januar 2008<br />
Bosat og beskæftiget i kommunen 4.074 25,9 % 4.231 26,2 %<br />
Udpendlere 11.643 74,1 % 11.9<strong>12</strong> 73,8 %<br />
beskæftigede i alt bosat i kommunen 15.717 100 % <strong>16</strong>.143 100 %<br />
Bosat og beskæftiget i kommunen 4.074 17,1 % 4.231 17,4 %<br />
Indpendlere 19.700 82,9 % 20.095 82,6 %<br />
arbejdspladser i alt i kommunen 23.774 100 % 24.326 100 %<br />
Kilde: Danmarks statistik – statistikbanken.<br />
FIGUR M: BESKÆFTIGEDE EFTER ARBEJDSSTEDSOMRÅDE, TID OG PENDLING.<br />
8000<br />
7000<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
Ingen pendling Indtil 5 km 5-10 km 10-20 km 20-30 km 30-40 km 40-50 km Over 50 km<br />
Kilde: Danmarks Statistik – statistikbanken.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
23
forhold<br />
tIl anden<br />
planlægnIng<br />
Kommuneplan <strong>2009</strong> skal sikre en sammenhæng<br />
mellem planlægning på nationalt, regionalt og lokalt<br />
niveau. Kommuneplanen skal være i overensstemmelse<br />
med den overordnede statslige og regionale<br />
planlægning, herunder landsplanlægningen, den<br />
regionale udviklingsplan og planlægningen for Hovedstadsområdet<br />
(Fingerplan 2007).<br />
Fingerplan 2007 erstatter en række retningslinjer i<br />
HURs Regionplan 2005. Kommuneplanen må ikke<br />
være i strid med Regionplan 2005. Retningslinjerne<br />
i Regionplan 2005 fastholdes med retsvirkning som<br />
et bindende landsplandirektiv, indtil kommunen har<br />
opdateret kommuneplanen med det nye indhold,<br />
dvs. udarbejdet Kommuneplan <strong>2009</strong>.<br />
Brøndby Kommune har forholdt sig til den overordnede<br />
planlægning, herunder Fingerplanens bestemmelser,<br />
Landsplandirektiver, Regionplan 2005, den<br />
regionale udviklingsplan. Kommuneplan <strong>2009</strong> er i<br />
overensstemmelse med den overordnede planlægning.<br />
den regIonale udvIklIngsplan for regIon<br />
hovedstaden<br />
Hovedstadsregionen har til opgave, at udvikle regionale<br />
udviklingsplaner, som skal udtrykke hvad<br />
regionsrådet anser for vigtigt for den fremtidige ud-<br />
24 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
vikling af regionens byer, landdistrikter og udkantsområder.<br />
Den regionale udviklingsplan fokuserer på<br />
de overordnede og mere strategiske visioner for den<br />
fremtidige udvikling af regionen - især med vægt på<br />
at skabe sammenhæng internt i regionen på tværs af<br />
kommunegrænser.<br />
fIngerplan 2007 - landsplandIrektIv for<br />
hovedstadsområdet<br />
Fingerplan 2007 viderefører generelt de overordnede<br />
strategier og retningslinier for byudvikling i HUR´s<br />
Regionplan 2005. Hovedstrukturen for byudviklingen<br />
i hovedstadsområdet er den karakteristiske fingerby.<br />
Se hovedstadskort med skematiske byfingre<br />
øverst på side 25.<br />
Fingerbystrukturen fastlægger principperne for opdelingen<br />
af Hovedstadsområdet i by og land, samt<br />
principperne for lokalisering og trafikplanlægning.<br />
Den overordnede trafikstruktur består af de radiale<br />
vej- og baneforbindelser, der er suppleret med forbindelser<br />
på tværs af fingrene.<br />
Et centralt tema i Fingerplan 2007 er planlægning<br />
for de stationsnære områder med henblik på at opnå<br />
miljørigtig lokalisering bymæssige aktiviteter. Det<br />
er intentionen, at koncentrere de bymæssige aktiviteter<br />
således, at byfunktioner, der har en bymæs
70,6% når fra 170 til <strong>12</strong>0mm<br />
1 side, 170 x 170 mm<br />
sig tæt karakter og giver anledning til et højt aktivitets-<br />
og trafikniveau, lokaliseres centralt i forhold til<br />
s-togstationerne. Lokalisering i de stationsnære områder<br />
skal bidrage til en trafikal adfærd, hvor flere benytter<br />
sig af det kollektive trafiksystem.<br />
Jf. Fingerplan 2007 skal der foretages en justering af<br />
de stationsnære områder. Som noget nyt er det stationsnære<br />
kerneområde udvidet fra 500 m til en afgrænsning<br />
med udgangspunkt i en gangafstand på<br />
op til 600 m fra en given station. De ”stationsnære<br />
områder”, fastlægges ud fra principielle 1.000 m<br />
cirkelslag i det indre storbyområde og ud fra principielle<br />
1.200 m cirkelslag i det ydre storbyområde.<br />
Fingerplan 2007 fastlægger principper for miljørigtig<br />
lokalisering i forhold til det stationsnære kerneområde,<br />
det stationsnære område og det ikke stationsnære<br />
område. Se kort for miljørigtig lokalisering<br />
ovenfor.<br />
Fingerplan 2007 fastlægger, at kontorbygninger over<br />
1.500 etagemeter uden videre kan placeres i det “stationsnære<br />
kerneområde“.<br />
Såfremt den kommunale planlægning giver mulighed<br />
for at lokalisere kontorbyggeri med mere end<br />
1.500 etagemeter i det stationsnære område, men<br />
uden for det stationsnære kerneområde, skal der<br />
PRINCIPPER FOR MILJØRIGTIG LOKALISERING<br />
Ikke-stationsnært område<br />
Stationsnært område<br />
Stationsnært kerneområde<br />
Station<br />
600 m<br />
1.000 m (indre storbyområde)<br />
1.200 m (ydre storbyområde)<br />
Ovenstående er to diagrammer fra Fingerplan 2007. Til venstre ses hovedstadsregionens udbredelse i byfingrene. Til højre ses principper<br />
for miljørigtig lokalisering af f.eks. kontorbyggeri og boligbyggeri i forhold til den kollektive trafik.<br />
redegøres for, hvordan kommunen vil arbejde med<br />
supplerende virkemidler for at opnå en høj andel af<br />
rejsende med kollektiv trafik. Det kan være et begrænset<br />
udbud af parkeringspladser suppleret med<br />
forskellige former for mobility management, som<br />
f.eks. direkte tilbringerservice til og fra stationen,<br />
firmacykelordninger til og fra stationen mv.<br />
Der kan dog uden videre planlægges for større kontorbyggeri<br />
over 1.500 etagemeter i det stationsnære<br />
område i større afstand fra stationerne end de 600<br />
m, såfremt én af følgende situationer gør sig gældende:<br />
1. Kommunen vurderer, at der ikke er tilstrækkeligt<br />
med byggemuligheder i det stationsnære kerneområde<br />
(”600 m”) i det pågældende område (dvs. inklusiv<br />
ved stationer i nabokommuner på samme banestrækning),<br />
2. Kommunen fastlægger normer for maksimalt antal<br />
parkeringspladser, som afhænger af stationens<br />
beliggenhed i fingerbystrukturen.<br />
3. Det drejer sig om udvidelse af eksisterende kontorejendomme<br />
opført før 1. januar 2007.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
25
Kommuneplanen muliggør byudvikling i Brøndby Strand Centrum, som ligger stationsnært.<br />
I de ikke stationsnære områder kan der planlægges<br />
for mindre kontor- og serviceerhverv under 1.500<br />
etagemeter.<br />
Fingerplanens bestemmelser er indarbejdet i kommuneplanforslaget<br />
og fremgår dels af kort for de stationsnære<br />
områder på side 27 samt af kommuneplanens<br />
del II (rammer og retningslinjer).<br />
Brøndbyøster Station er beliggende i det indre storbyområde,<br />
mens Brøndby Strand Station, Glostrup<br />
Station og den kommende Priorparken station, er beliggende<br />
i det ydre storbyområde. Brøndby Kommune<br />
har stationsnære arealer i tilknytning til 4 eksisterende<br />
stationer og en planlagt station. Brøndbyøster<br />
Station og Brøndby Strand Station er beliggende<br />
i Brøndby Kommune ligesom den planlagte, men<br />
endnu ikke besluttet station ved Priorparken. Glostrup<br />
Station beliggende i Glostrup Kommune og<br />
Vallensbæk Station beliggende i Vallensbæk Kommune<br />
afkaster stationsnært areal i Brøndby Kommune.<br />
26 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
landsplandIrektIv for detaIlhandel<br />
Planloven indeholder bestemmelser for kommunernes<br />
planlægning for detailhandel. Bestemmelserne<br />
blev ændret med virkning fra 1. juli 2007, så kommunerne<br />
nu har den fulde kompetence til at planlægge<br />
for detailhandel inden for de rammer, som loven<br />
udstikker. Planlovens detailhandelsbestemmelser<br />
bygger på et centerhierarki, hvor bymidten udgør<br />
det primære center. Herefter følger bydelscentre i de<br />
største byer. Uden for bymidter og bydelscentrene<br />
kan der planlægges for lokalcentre samt placeres butikker<br />
til lokalområdets forsyning og butikker, der<br />
alene forhandler særlig pladskrævende varegrupper.<br />
Ifølge loven kan der kun være en bymidte pr. by,<br />
og afgrænsningen af bymidter og bydelscentre skal<br />
ifølge detailhandelsbestemmelserne ske efter en statistisk<br />
metode, der er nærmere beskrevet i miljøministeriets<br />
bekendtgørelse nr. 1093 af 11. september<br />
2007 om afgrænsning af bymidter og bydelscentre.<br />
I miljøministeriets oversigt over de statslige interesser<br />
i kommuneplanlægningen er det et mål for detailhandelsplanlægningen:
Signatur:<br />
Stationsnært område<br />
S<br />
Stationsnært kerneområde<br />
S<br />
S<br />
S<br />
S<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
S<br />
27
• at forbedre mulighederne for en decentral detailhandelsstruktur<br />
også i mindre bysamfund, stationsbyer<br />
og mellemstore byer,<br />
• at de eksisterende bymidter skal styrkes, og at der<br />
skal sikres et varieret butiksudbud i både mindre<br />
og mellemstore byer, samt bydele i større byer,<br />
• at detailhandelsplanlægningen fremmer byomdannelse<br />
frem for inddragelse af nye byarealer.<br />
• at transportafstande begrænses, så afhængighed<br />
af bil ved indkøb begrænses,<br />
• at butiksarealer skal have god tilgængelighed for<br />
alle trafikarter, især den gående, cyklende og kollektive<br />
trafik.<br />
Brøndby Kommune har i forbindelse med kommuneplanforslaget<br />
fået udarbejdet en detailhandelsanalyse<br />
af ICP. Retningslinjerne for detailhandel er<br />
indarbejdet i kommuneplanens del II vedrørende<br />
rammer og retningslinjer.<br />
vandplaner med handleplaner<br />
Mål for vandkvaliteten vil fremover blive fastsat i de<br />
statslige vandplaner som følge af miljømålsloven.<br />
Indtil der foreligger en vedtaget vandplan, er recipientkvalitetsmålsætninger<br />
og tilhørende retningsliner<br />
for vandløb, søer og kyster fortsat gældende<br />
med retsvirkning som landsplandirektiv, og kommunerne<br />
skal fortsat arbejde for, at disse målsætninger<br />
opnås. Formålet med de statslige vandplaner, der<br />
skal vedtages senest 22. december <strong>2009</strong>, er at samle<br />
vandplanlægningen og dens proces for både overfladevand<br />
og grundvand som følge af vandrammedirektivet.<br />
Samtidig indføres et nyt målsætningssystem,<br />
der fastsætter miljømål for alle vandforekomster, kapitel<br />
6 i miljølovsloven. Hvis regionplanernes krav<br />
til vandforekomsterne er højere som følge af krav fra<br />
særligt beskyttede områder såsom badevand, internationale<br />
naturbeskyttelsesområder o.a. er det disse<br />
krav, der skal følges. Vandplanens bindende karak-<br />
28 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
ter er fastlagt i miljømålslovens § 3, stk. 2, hvorefter<br />
statslige myndigheder, regionale udviklingsråd<br />
og kommunalbestyrelser ved udøvelse af beføjelser<br />
i medfør af lovgivningen er bundet af vandplanen og<br />
den kommunale handleplan og skal sikre gennemførelsen<br />
af indsatsprogrammet og den kommunale<br />
handleplan. Den kommunale planlægning skal tage<br />
højde for den statslige vandplan og dens indsatsprogram.<br />
Kommunen skal med udarbejdelse af den<br />
kommunale handleplan i 2010 fastlægge, hvilke tiltag<br />
kommunen vil iværksætte for at målsætningerne<br />
kan opnås i 2015. Kommunen skal når den vedtagne<br />
statslige vandplan forligger, udarbejde en handleplan<br />
der skal sikre at målsætningerne i Vandplanen bliver<br />
overholdt. Teknisk Forvaltning afventer (fra By- og<br />
landskabsstyrelsen) et udkast til Vandplan som skal<br />
i høring. Kommunen skal, når Roskilde Miljøcenter<br />
har kortlagt grundvandsressoursen i Brøndby Kommune<br />
udarbejde en indsatsplan for beskyttelse af<br />
grundvandet. Teknisk Forvaltning har på nuværende<br />
tidspunkt ikke fået oplyst, hvornår Roskilde Miljøcenter<br />
planlægger at gennemføre grundvandskortlægningen<br />
i Brøndby Kommune.<br />
regIonal råstofplan<br />
Der er ingen råstofindvinding i Brøndby Kommune,<br />
hvorfor råstofplanen ikke er relevant for Brøndby<br />
Kommune.<br />
statslIg trafIkplan<br />
Kommuneplanens redegørelse for planens forudsætninger<br />
skal redegøre for kommuneplanens<br />
sammenhæng til den statslige trafikplan og til trafikselskabernes<br />
trafikplan for offentlig service. Byudvikling<br />
og byomdannelse i Brøndby Kommune,<br />
som er koncentreret omkring S-tog stationerne, er<br />
med til at understøtte den kollektive trafikforsyning.<br />
Kommuneplan <strong>2009</strong> er i overensstemmelse med<br />
Trafikplanen.
Attraktiv beboelse integreret blandt grønne områder.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
29
Ringsted<br />
københavn-rIngsted projektet<br />
Folketinget vedtog i marts 2007 en projekteringslov<br />
med henblik på at undersøge og projektere de nødvendige<br />
anlæg for at forbedre jernbanekapaciteten<br />
på strækningen mellem København og Ringsted.<br />
Trafikstyrelsen har udarbejdet en VVM-redegørelse<br />
for to løsninger, henholdsvis 5. sporsløsningen og<br />
nybygningsløsningen. I efteråret <strong>2009</strong> vil Trafikstyrelsen<br />
fremsende et beslutningsgrundlag for valg af<br />
løsning til transportministeren med henblik på beslutning<br />
i Folketinget. Uanset hvilken løsning der<br />
vælges, forventes der at gå omkring syv år med detailprojektering,<br />
ekspropriationer, udbud af entrepriser<br />
og gennemførelse af anlægsarbejdet.<br />
Projektets konsekvenser for Brøndby Kommune<br />
I 5. sporsløsningen bliver den eksisterende jernbane<br />
udbygget med et ekstra spor mellem Hvidovre og<br />
Baldersbrønde på den sydlige side af de eksisterende<br />
spor, så der i alt bliver 5 spor. På strækningen mellem<br />
Priorparken og Glostrup Station, ligger der spor<br />
i forvejen som blot skal moderniseres. Udvidelsen er<br />
baseret på eksisterende teknologi, og den maksimale<br />
hastighed på strækningen bliver 180 km i timen.<br />
I nybygningsløsningen er der tale om en ny, dobbeltsporet<br />
jernbane fra Ny Ellebjerg Station via Køge til<br />
30 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
Roskilde<br />
Køge<br />
Kommuneplanen muliggør byudvikling i Brøndby Strand Centrum, som ligger stationsnært.<br />
København<br />
Ringsted. Den dobbeltsporede bane vil i store træk<br />
følge Holbækmotorvejen ud af København til Vallensbæk<br />
og derfra videre langs Køge Bugt motorvejen<br />
til Køge og videre til Ringsted. Banen forberedes<br />
til kørsel med passagertog med op til 250 km i<br />
timen.<br />
Jernbanen anlægges i tunnel under Avedøre Havnevej<br />
på nordsiden af Holbækmotorvejen, og herefter<br />
i åben udgravning. Jernbanen passerer under Brøndbyøstervej<br />
(der omlægges og føres over motorvejen),<br />
hvorefter den krydser under Holbækmotorvejen<br />
og ned på Avedøresletten i Hvidovre Kommune.<br />
I en kurve fortsætter banen syd om motorvejssløjferne,<br />
hvor den skærer ind i Vestvolden og krydser<br />
Voldgraven på en lav bro, hvorefter banen passerer<br />
under Motorring 3 i tunnel. Banen anlægges herefter<br />
på sydsiden af Holbækmotorvejen i åben udgravning<br />
på tværs af de tre nordligste fodboldbaner. Ved<br />
Brøndbyvester Boulevard anlægges banen i terræn<br />
frem til Midlergårdsvej. Brøndbyvester Boulevard<br />
sænkes lokalt, så banen kan passere på en bro over<br />
vejen. Banen videreføres i åben udgravning gennem<br />
hundetræningsbanen, et område med fredskov og<br />
gennem den nordlige ende af Brøndby Haveby. Banen<br />
føres under Søndre Ringvej og stiger herefter<br />
for at passere over Brøndbyvej, hvorefter den anlæg-
ges på en dæmning gennem to regnvandsbassiner, et<br />
område med nyttehaver og en oplagsplads.<br />
Både etablering af 5. sporsløsningen og nybygningsløsningen<br />
vil betyde ekspropriationer og støj samt<br />
en påvirkning af de visuelle, naturmæssige og kulturhistoriske<br />
forhold.<br />
5. sporsløsningen betyder at det nuværende baneanlæg<br />
bliver bredere, og der laves ændringer i skråningsanlæg,<br />
broer, vej- og stiforbindelser samt underføringer,<br />
ligesom der kommer nye støjskærme,<br />
som visuelt kan bidrage til en yderligere opdeling af<br />
kommunen. Det er Brøndby Kommunes opfattelse,<br />
at det altoverskyggende problem ved denne løsning<br />
er den øgede støjbelastning, som udvidelsen vil betyde<br />
for de i forvejen mange hårdt støjramte borgere<br />
i området.<br />
En eventuel nybygningsløsning af jernbanen vil løbe langs Holbækmotorvejen.<br />
Nybygningsløsningen vil reducere Bakkeskoven og<br />
den grønne kile, hvor løsningen blandt andet vil betyde,<br />
at tre fodboldbaner og hundetræningsbanen<br />
bliver nedlagt. Ligeledes berøres Brøndby Haveforenings<br />
anlæg med runde kolonihaver (tre cirkler med<br />
i alt 35 haver må nedlægges og genetableres), ligesom<br />
<strong>12</strong> kolonihaver på den anden side af Søndre Ringvej<br />
vil skulle flyttes. Det er Brøndby Kommunes vurdering,<br />
at det væsentligste problem ved denne løsning<br />
er arealbehovet, og selve linieføringen, der efterlader<br />
et stort restareal mellem motorvej og den ny jernbane,<br />
og går ud over de rekreative og sportslige muligheder<br />
i den grønne kile.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
31
kommunale<br />
sektorplaner<br />
Brøndby Kommune har en række sektorplaner, som<br />
har sammenhæng med kommuneplanen.<br />
Spildevandsplan<br />
Brøndby Kommune har hyret Orbicon til at lave<br />
planen. Planen sendes i høring henover sommeren<br />
<strong>2009</strong> og forventes vedtaget i <strong>2009</strong>.<br />
Trafikhandlingsplan<br />
Trafikhandlingsplan 2008 for Brøndby Kommune er<br />
endelig vedtaget og offentliggjort..<br />
Støjkortlægning<br />
Brøndby Kommune har fået foretaget en støjkortlægning.<br />
Brøndby Kommune har påbegyndt arbejdet<br />
med en støjhandlingsplan.<br />
Klimastrategi<br />
Klimastrategien er indarbejdet i kommuneplanens<br />
hovedstruktur.<br />
Lokal Agenda 21 Strategi<br />
Lokal Agenda 21 Strategi er indarbejdet i kommuneplanens<br />
hovedstruktur<br />
32 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
Varmeforsyningsplan<br />
Varmeplanen står foran en revision.<br />
Affaldsplan<br />
Affaldsplanen sendes i høring henover sommeren<br />
<strong>2009</strong> og forventes vedtaget i <strong>2009</strong>.<br />
Busplan<br />
Teknisk Forvaltning har udarbejdet en busplan for<br />
2010, som bliver vedtaget af kommunalbestyrelsen<br />
i juni <strong>2009</strong>.<br />
Børnepolitik<br />
Brøndby Kommune har i 2006 vedtaget en børnepolitik<br />
for udsatte børn og unge.<br />
Sundhedspolitik<br />
Brøndby Kommune vedtog i 2006 en sundhedsstrategi<br />
og i 2007 vedtog kommunen en sundhedspolitik<br />
og handlingsplan.
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
33
egIonale<br />
plantemaer<br />
34 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
Ved kommunalreformen fik regionplanretningslinjerne fra Regionplan<br />
2005 status af landsplandirektiv, som er gældende indtil<br />
de ophæves eller indarbejdes i kommuneplanen. I forbindelse med<br />
kommuneplanarbejdet har Brøndby Kommune gennemgået de regionplantemaer<br />
der berører kommunen, med henblik på at de kan indarbejdes<br />
i kommuneplanen (ændret/uændret) og ophæves 6 .<br />
Retningslinjerne fra Regionplan 2005 som kommunen har indarbejdet,<br />
fremgår af kommuneplanens del II ”rammer og retningslinjer”.<br />
Den tilhørende redegørelsestekst for de enkelte retningslinjer, herunder<br />
deres baggrund og deres lovgrundlag, beskrives nedenfor.<br />
6 En detaljeret beskrivelse af hvordan regionplanens retningslinjer er indarbejdet i kommuneplanen,<br />
og begrundelserne for ophævelse/ændringer, fremgår af et skema som er<br />
sendt til Miljøcenter Roskilde i forbindelse med offentliggørelse af kommuneplanforslaget.
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
35
tema 1<br />
landskabs-,<br />
natur og<br />
kultur-<br />
værdIer<br />
lovgrundlag:<br />
Planlovens §§ 1, 5 a stk. 1, 5 b og 11 a, stk. 1, nr. 9, 11,<br />
<strong>12</strong>, 13, 14, 15, 17 og 18 samt 11 f.<br />
myndIghed<br />
Kommunen er myndighed for det åbne land og<br />
planlægger og administrerer efter:<br />
• Planloven<br />
• Naturbeskyttelsesloven<br />
• Vandforsyningsloven<br />
• Miljøbeskyttelsesloven<br />
• Vandløbsloven<br />
Kommunen har ansvaret for at:<br />
Udpege områder der rummer beskyttelsesinteresser<br />
- Sikre disse interesser gennem kommune-<br />
og lokalplanlægning samt landzoneadministration.<br />
Kommunen kan efter Naturbeskyttelsesloven<br />
udarbejde sektorplaner for naturbeskyttelse (fx<br />
delområdeplaner eller plejeplaner for fredede<br />
arealer)<br />
36 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
Kommunen kan for ikke statsejede arealer gennemføre:<br />
• Udarbejdelse af naturovervågning<br />
• Naturgenopretning<br />
• Naturpleje<br />
• Naturformidling<br />
• Forbedring af offentlighedens adgang til<br />
naturen<br />
Miljøcenter Roskilde varetager administrationen<br />
af strandbeskyttelseslinjen.<br />
Ved fredninger inddrages det lokale fredningsnævn<br />
og Skov- og Naturstyrelsen.<br />
I forbindelse med sikring af den faste kulturarv,<br />
dvs. bevaringsværdige bygninger og anlæg inddrages<br />
Staten (Kulturarvsstyrelsen) og Kroppedal<br />
museum.
de regIonale grønne områder<br />
1.1<br />
De regionale grønne områder omfatter<br />
• Brøndbyskoven (landzone)<br />
• Bakkeskoven (landzone)<br />
• Vestvolden (landzone)<br />
• Den Grønne Kile (landzone)<br />
• Kysten (byzone)<br />
Disse områder er en del af Fingerplanens grønne kiler og ringe. Undtaget<br />
herfra er den del af Brøndbyskoven, der ligger nord for Park<br />
Allé.<br />
De regionale grønne områder fremgår af kort, se side 41.<br />
lavbundsarealer<br />
1.2<br />
Lavbundsarealer er lavtliggende områder, tidligere enge og moser, afvandede<br />
søer og tørlagte kyststrækninger.<br />
Brøndbys lavbundsarealer udgøres af få, små, spredte områder, samt<br />
det langstrakte areal ved kysten, se kort side 42.<br />
Vestvolden rummer kultur og naturværdier.<br />
baggrund<br />
De regionale grønne områder<br />
danner sammen med by- og trafikstrukturen<br />
regionens overordnede<br />
struktur. Heraf kan aflæses<br />
regionens udvikling og historie<br />
samt Brøndbys sammenhæng<br />
med omegnskommunerne.<br />
Et af Planlovens hovedformål er<br />
at værne om landets natur og<br />
miljø, så samfundsudviklingen<br />
kan ske på et bæredygtigt grundlag<br />
i respekt for menneskets<br />
livsvilkår og for bevarelsen af<br />
dyre- og plantelivet.<br />
Grønne områder anses for at<br />
have stor betydning for borgernes<br />
trivsel. Retningslinjerne sigter<br />
derfor mod at bevare og forbedre<br />
de regionale grønne områder og<br />
deres værdi samt den almene<br />
adgang hertil.<br />
I Regionplan 2005 skete en udpegning<br />
af skovrejsningsarealer,<br />
samt arealer hvor skovrejsning<br />
var uønsket. Dette skete for at<br />
øge andelen af skovområder i<br />
hovedstadsregionen. Hvor skov er<br />
uønsket skyldes det oftest at området<br />
er et værdifuldt kulturmiljø<br />
eller landskab.<br />
I Regionplan 2005 skete en<br />
udpegning af beskyttelsesområder.<br />
Disse beskyttelsesområder<br />
er viderebragt til Kommuneplan<br />
<strong>2009</strong>. Baggrunden for udpegningen<br />
var at sikre bevarelse af<br />
særlige landskabs-, natur- og<br />
kulturværdier.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
37
nyttIg InformatIon<br />
væsentlige samfundsmæssige<br />
hensyn ved et indgreb<br />
Det betyder at det skal kunne begrundes<br />
ud fra almene interesser<br />
og ikke må stride mod overordnede<br />
og tværkommunale interesser<br />
og hensyn. Med begrebet forstås<br />
ikke kun større samfundsmæssigt<br />
nødvendige anlæg såsom<br />
trafik- og forsyningsanlæg,<br />
men også andre offentlige og<br />
private anlæg, som kommunen<br />
vurderer planlægningsmæssigt<br />
velbegrundede og forenelige med<br />
landskabs-, natur- og kulturværdierne<br />
i området.<br />
38 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
skovrejsnIng<br />
1.3<br />
På kort side 43 ses eksisterende skov, et område hvor der må plantes<br />
skov (skovrejsningsområde) og områder hvor der ikke må plantes<br />
skov (skovrejsning uønsket). Der kan i særlige tilfælde gives dispensation.<br />
De eksisterende skove i Brøndby er Brøndbyskoven anlagt i 1952-1960<br />
og Bakkeskoven anlagt i 2003-2005. Derudover er der skovområder<br />
langs Vestvolden og i Den Grønne Kile, samt flere mindre arealer i de<br />
bebyggede områder. Det reguleres af Skovloven.<br />
beskyttelsesområder<br />
1.4<br />
De udpegede beskyttelsesområder er<br />
• Brøndbyskoven<br />
• Vestvolden<br />
• Kysten<br />
Disse områder er en del af Fingerplanens grønne kiler og ringe. Undtaget<br />
herfra er den del af Brøndbyskoven, der ligger nord for Park<br />
Allé<br />
Beskyttelsesområderne fremgår af kort, se side 44.<br />
Ved indgreb i form af bebyggelse, anlæg, ændret arealanvendelse og<br />
andet, skal der ske en konkret vurdering på statsligt niveau (skovloven<br />
– Skov & Naturstyrelsen; strandbeskyttelsesloven – Miljøcenter<br />
Roskilde) eller kommunalt niveau, der sikrer at indgrebet ikke forringer<br />
de konkrete værdier samt offentlighedens muligheder for oplevelse<br />
og adgang i området. Indgrebet forudsætter endvidere, at der er tale<br />
om væsentlige samfundsmæssige hensyn.<br />
Disse krav tilsidesætter ikke allerede gældende bestemmelser i en<br />
fredning eller lokalplan.<br />
Hvis der skal gennemføres et anlæg, byggeri eller indgreb ud fra samfundsmæssige<br />
hensyn, som vil forringe konkrete landskabs-, natur-<br />
og kulturværdier, må der i givet fald foretages en afvejning i form af<br />
et kommuneplantillæg, som prioriterer anlægget højere end beskyt
Unge og ældre nyder godt af naturen i Brøndby.<br />
telsesinteresserne. Der kan dog ikke tillades nye anlæg eller ændret<br />
arealanvendelse som kan medføre væsentlige miljøgener, det vil sige<br />
anlæg og virksomheder der kræver VVM vurdering og miljøgodkendelse,<br />
hvis denne miljøgene forringer oplevelsen af landskabs-, natur-<br />
og kulturværdierne i området.<br />
beskyttelse I de øvrIge regIonale grønne områder<br />
1.5<br />
De regionale grønne områder består ud over beskyttelsesområderne<br />
af<br />
• Den Grønne Kile<br />
• Bakkeskoven<br />
kystnærhed<br />
1.6<br />
I landzonen arbejdes med begrebet kystnærhedszonen, som er en<br />
planlægningszone der strækker sig fra kystlinjen og ca. 3 km ind.<br />
Kystnærhedszonen fremgår af kort, se side 45.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
39
40 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
Formålet med kystnærhedszonen er at friholde landets kystområder<br />
for bebyggelse og anlæg, som ikke er afhængige af kystnærhed, samt<br />
at sikre befolkningens adgang til kysterne.<br />
I kystnærhedszonen gælder at der kun må planlægges for anlæg, såfremt<br />
der er en særlig planlægningsmæssig eller funktionel begrundelse<br />
for kystnær lokalisering. Offentlighedens adgang til kysten skal<br />
sikres og udbygges.<br />
I byzonen gælder kystnærhedszonen ikke, men Planloven indeholder<br />
en række bestemmelser der regulerer kystområdet i byzonen.<br />
Kystområdet skal søges friholdt for bebyggelse og anlæg, som ikke er<br />
afhængige af kystnærhed. Endvidere skal fremtidige bebyggelsesforhold<br />
vurderes med henblik på at beskytte den kystlandskabelige helhed,<br />
naturinteresser på de omgivende arealer med mere, samt offentlighedens<br />
adgang til kysten.<br />
Strandbeskyttelseslinjen<br />
I den yderste del af kystnærhedszonen ligger strandbeskyttelseslinjen,<br />
der er en forbudszone på 300 meter fra kysten jf. Naturbeskyttelseslovens<br />
§ 15.<br />
Strandbeskyttelseslinjen sikrer generel friholdelse af kystområdet<br />
for indgreb, der ændrer den nuværende tilstand og anvendelse. Det<br />
er Miljøcenter Roskilde der varetager administrationen af strandbeskyttelseslinjen<br />
i Brøndby Kommune.<br />
landsbyer og kIrker<br />
1.7<br />
Det er et mål at bevare kulturspor og kulturmiljøer. Retningslinjerne<br />
sigter derfor mod at bevare landsbykirkernes omgivelser og landsbyernes<br />
karakteristiske oprindelige træk.
Signatur:<br />
Regionale grønne områder<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
41
Signatur:<br />
Lavbundsarealer<br />
42 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong>
Signatur:<br />
Eksisterende skov<br />
Skovrejsning uønsket<br />
Skovrejsningsområde<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
43
Signatur:<br />
Beskyttelsesområder<br />
44 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong>
Signatur:<br />
Kystnærhedszone<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
45
tema 2<br />
frIluft og<br />
frItId<br />
lovgrundlag:<br />
Planloven § 11a, stk 1, nr. 9,15 og 17 samt § 11 c - I<br />
overensstemmelse med Fingerplan 2007 §§ 14 og 15<br />
myndIghed<br />
Hvad angår friluftslivet, så varetager kommunen<br />
opgaver efter Naturbeskyttelsesloven og:<br />
• Kan udarbejde sektorplaner for naturpleje,<br />
naturgenopretning og naturformidling i henhold<br />
til Naturbeskyttelsesloven.<br />
• Står for planlægning og realisering af rekreative<br />
støttepunkter og stier i henhold til<br />
Naturbeskyttelsesloven. Evt. i samarbejde<br />
med andre kommuner.<br />
• Kan give miljøgodkendelse til både større<br />
og mindre støjende anlæg i henhold til<br />
miljøloven.<br />
Hvad angår friluftsanlæg, så er det kommunen<br />
der:<br />
• Efter Planlovens § 35 kan give landzonetilladelse<br />
til mindre anlæg til friluftslivet i<br />
landområdet.<br />
• Kan udarbejde lokalplan ved planlægning af<br />
større anlæg og bygninger til friluftsformål.<br />
• Kan udarbejde kommuneplantillæg ved planlægning<br />
af anlæg, der er større eller griber<br />
ind i kommuneplanmæssige interesser og<br />
når anlægget ikke allerede er optaget i kommuneplanen.<br />
46 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
Hvad angår kolonihaver så er det kommunen<br />
der:<br />
• Kan udlægge og realisere nye kolonihaveområder<br />
gennem kommune- og lokalplanlægning<br />
samt landzoneadministration<br />
• Administrerer kolonihaveloven<br />
Det er Fødevareministeriet der:<br />
• Ifølge Jordkøbsloven kan tinglyse forkøbsret<br />
eller opkøbe jord til nye kolonihaver til brug<br />
for erstatningsjord til haver der nedlægges.<br />
Fødevareministeriets praksis er at overlade<br />
udlejning og drift til Kolonihaveforbundet.
frIluftsområder<br />
2.1<br />
Brøndbys andel af de regionale friluftsområder er sammenfaldende<br />
med de regionale grønne områder beskrevet i tema 2 og består af<br />
• Brøndbyskoven (landzone)<br />
• Bakkeskoven (landzone)<br />
• Vestvolden (landzone)<br />
• Den Grønne Kile (landzone)<br />
• Kyststrækningen (byzone)<br />
Friluftsområderne er alle en del af fingerplanens grønne kiler og ringe.<br />
Undtaget herfra er den del af Brøndbyskoven der ligger nord for<br />
Park Allé.<br />
Friluftsområderne fremgår af kort, se side 50.<br />
For at varetage beskyttelsesinteresserne skal friluftsområder:<br />
• Friholdes for nye anlæg og ændret arealanvendelse, som kan medføre<br />
væsentlige miljøgener og som forringer den rekreative anvendelse<br />
og oplevelse.<br />
• Tilgodese det almene friluftsliv, og at muligheden for at færdes til<br />
stadighed forbedres.<br />
• Plejes under hensyntagen til beskyttelsesinteresserne.<br />
Kommunens forskelligartede naturperler lægger hver især op til gang, cykling, ridning,<br />
løb, vandsport, boldspil, drageflyvning eller anden motion.<br />
baggrund<br />
De ubebyggede landområder<br />
nærmest de tætte byområder har<br />
særlig stor rekreativ betydning<br />
på grund af deres bynære beliggenhed.<br />
Områder til fritidsformål,<br />
af særlig regional betydning for<br />
større dele af hovedstadsregionens<br />
befolkning, blev fastlagt i<br />
Regionplan 2005.<br />
Formålet med retningslinjerne<br />
for friluftsanlæg er, at de store<br />
anlæg både placeres rigtigt og<br />
indrettes hensigtsmæssigt i<br />
forhold til beskyttelsesinteresser,<br />
tilgængelighed og flersidig<br />
anvendelse.<br />
Kolonihaver er en væsentlig del<br />
af bybefolkningens muligheder<br />
for rekreation og beskæftigelse i<br />
fritiden. Kolonihaveloven fra 2001<br />
har som formål fortsat at sikre<br />
dette.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
47
nyttIg InformatIon<br />
kildepladszoner:<br />
Kildepladszoner er områderne<br />
tæt omkring vandværkernes<br />
boringer og har til formål, at<br />
beskytte vandindvindinger mod<br />
forurening fra de nærmeste<br />
omgivelser.<br />
støttepunkter:<br />
Støttepunkter indebærer kun<br />
beskedne anlæg: lidt parkering,<br />
primitiv teltplads, shelters,<br />
kiosk, mindre udlejnings- eller<br />
udskænkningssteder og naturformidling.<br />
Støttepunkter skal have<br />
god stiadgang, og kan de nås med<br />
offentlig transport, er det en fordel.<br />
De kan med fordel indrettes i<br />
eksisterende bygninger eller ved<br />
friluftsanlæg i det åbne land, som<br />
har en form for betjening.<br />
Ikke-bymæssig anvendelse:<br />
Rekreative arealer og anlæg, som<br />
er naturligt knyttet til en placering<br />
i landområdet, og som ikke<br />
hører hjemme i eller betjener<br />
byområdet.<br />
almen anvendelse:<br />
Offentlig adgang og ophold ved<br />
nyanlæg skal sikres uden krav<br />
om f.eks. klubmedlemskab og ved<br />
friholdelse for hegning.<br />
48 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
Brøndbys friluftsområder fastlægges til overvejende almen, ikke-bymæssig,<br />
rekreativ anvendelse. For at sikre denne rekreative funktion<br />
er det vigtigt, at undgå en intensivering af arealanvendelsen med bymæssig<br />
bebyggelse.<br />
Den Grønne Kile<br />
Ønskes fastholdt som regionalt friluftsområde til fritidsformål og<br />
sikret som åben, grønt træk, der indgår i regionens overordnede grønne<br />
struktur.<br />
Kommuneplanen åbner mulighed for at der i en del af Den Grønne<br />
Kile (øst for Brøndbyvester Boulevard) kan etableres nye fodboldbaner<br />
og i tilknytning hertil et rekreativt anlæg der sikrer flersidig anvendelse<br />
af området. Det forudsætter dog at der ikke etableres bygninger,<br />
indhegning, parkeringsarealer, lysmaster og store terrænreguleringer<br />
ligesom der skal være stiadgang til og igennem området samt offentlig<br />
adgang til arealet til brug for eksempelvis kortere ophold, picnic,<br />
drageflyvning, rundbold osv.<br />
Skovene, Vestvolden og kysten<br />
Ønskes fastholdt i deres nuværende karakter og brug.<br />
frIluftsanlæg<br />
2.2-2.3<br />
Retningslinjerne for friluftsanlæg handler primært om placering af<br />
de areal- eller bygningskrævende anlæg, som er særligt indgribende<br />
landskabeligt set, f.eks. golfbaner, støjende motorsport, rideanlæg<br />
med lugtgener, spejderhytter, friluftsscener, boldbaner, campingpladser,<br />
feriecentre, vandrerhjem, besøgsgårde m.v. Hvorvidt dette<br />
er tilladt fremgår af retningslinjerne.<br />
Tilgængelighed og anvendelse<br />
For at sikre en optimal udnyttelse af de grønne områder og åbne landskaber<br />
er det et grundlæggende princip, at der, i det omfang det er muligt,<br />
planlægges for en flersidig anvendelse af friluftsanlæg i det åbne<br />
land. Offentligheden bør have adgang til at benytte anlæg og bygninger<br />
af almen interesse. Anlæggene skal indrettes så de forskellige aktiviteter<br />
ikke generer hinanden, og så naboer og brugere ikke udsættes<br />
for risiko eller gener.<br />
Støjende friluftsanlæg<br />
Støjende friluftsanlæg skal, uanset om de placeres i landområdet eller<br />
i byområdet, kunne overholde de vejledende grænser for støj fra fri
Golfbanen ligger i Den Grønne Kile og er et af de mange friluftstilbud, der findes i kommunen.<br />
luftsanlæg. I Den Grønne Kile og Bakkeskoven må der undtagelsesvist<br />
efter en konkret vurdering af de støjmæssige forhold lokaliseres<br />
mindre støjende friluftsanlæg i områder der i forvejen er støjbelastede,<br />
afhængigt af anlægget og de konkrete interesser det pågældende<br />
sted.<br />
kolonIhaver<br />
2.6<br />
Kolonihaveloven definerer kolonihaver som alle havekolonier, hvor<br />
der er tilladelse til at opføre hus eller redskabsskur, og opdeler kolonihaver<br />
i overnatningshaver og daghaver (nyttehaver som administreres<br />
af Brøndby Kommune).<br />
Brøndby er som fuldt udbygget kommune ikke pålagt at udpege arealer<br />
til et bestemt antal overnatningshaver. Det anses for urealistisk for<br />
kommunen at skulle udlægge flere haver.<br />
Trafikstyrelsens København-Ringsted-projekt kan afhængigt af hvilken<br />
løsningsmodel der vælges, medføre at flere af kolonihaveforeningerne<br />
i Brøndby Kommune rammes, og op til 47 haver nedlægges.<br />
Trafikstyrelsen har i så fald pligt til at etablere tilsvarende antal erstatningshaver.<br />
Brøndby Kommune har i forbindelse med VVM høring<br />
indgivet høringssvar med opfordring til at påvirkningen af kolonihaverne<br />
så vidt muligt undgås.<br />
Kolonihaver fremgår af kort, se side 51.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
49
Signatur:<br />
Friluftsområder<br />
50 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong>
Signatur:<br />
Kolonihaver<br />
Nyttehaver<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
51
tema 3<br />
stIer<br />
lovgrundlag:<br />
Planlovens § 11a, stk. 1 nr. 4 og 9.<br />
myndIghed<br />
Kommunen varetager alle opgaver vedrørende<br />
stier<br />
• planlægning<br />
• realisering<br />
• vedligehold<br />
• forbedring<br />
• afmærkning<br />
• skiltning<br />
• sikring af overgange ved overskæringer af<br />
veje<br />
Dette sker ofte i samarbejde med nabokommuner.<br />
Kommunen varetager opgaverne i henhold til<br />
• Planloven<br />
• Vejloven<br />
• Naturbeskyttelsesloven<br />
52 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
Skiltning af stier skal følge ”Vejregler for vejvisning<br />
på cykel- og vandreruter”.<br />
Kommunen har ansvaret for at planlægge og<br />
etablere såkaldte ”naturstier”, som led i naturgenopretningsprojekter<br />
i henhold til Naturbeskyttelsesloven.
CykelstIer<br />
3.1-3.3<br />
I Hovedstadsregionen skelnes der mellem 4 forskellige typer af stinet.<br />
I modsætning til tidligere hvor amtet havde ansvaret for stier, er<br />
det efter kommunalreformen i dag kommunen der har ansvaret for<br />
stierne i kommunen. Brøndby Kommunes konkrete arbejde med stiplanlægning<br />
sker gennem kommunens trafikhandlingsplan.<br />
1. Det overordnede regionale rekreative stinet der i høj grad følger<br />
de grønne kiler og ringe, samt kyststrækningen og som binder hovedstadsregionen<br />
sammen. I Brøndby løber der tre grene af dette net.<br />
Den ene langs kyststrækningen, den anden langs Vestvolden, den<br />
sidste gennem Den Grønne Kile. Der mangler to sikrede skæringer<br />
hvor stierne passerer større veje – en ved Park Allé og en ved Søndre<br />
Ringvej.<br />
Mange cykelstier løber gennem grønne områder.<br />
baggrund<br />
I den regionale udviklingsplan<br />
fra 2008 fremgår det, at det bør<br />
prioriteres at udbygge og videreudvikle<br />
et sammenhængende<br />
rekreativt regionalt stinet, som<br />
kan sikre, at samtlige indbyggere<br />
i regionen har mulighed for<br />
at komme til rekreative friluftsområder<br />
uden nødvendigvis at<br />
anvende bil. Brugen af de lokale<br />
friluftsområder hænger tæt sammen<br />
med tilgængeligheden,<br />
hvor ikke mindst cyklen spiller<br />
en central rolle. I udviklingsplanen<br />
peges på at det er vigtigt, at<br />
cykelstisystemet understøtter<br />
muligheden for at bruge cyklen<br />
som transportmiddel, når man i<br />
den ene eller den anden sammenhæng<br />
vil benytte sig af de<br />
lokale rekreative områder.<br />
De statslige mål er at øge velfærd,<br />
sundhed og livskvalitet ved<br />
at forbedre mulighederne for<br />
friluftslivet. Det statslige mål er<br />
endvidere at sikre gode adgangsmuligheder<br />
fra både by og sommerhusområder<br />
til de forskellige<br />
naturområder, ligesom der også<br />
skal være gode forbindelser<br />
mellem de forskellige natur- og<br />
rekreative områder, dvs. fremme<br />
offentlig adgang til skove, søer,<br />
vandløb og kyster til gavn for<br />
lokalbefolkningen og turismen,<br />
herunder den voksende oplevelsesøkonomi,<br />
uden at natur- og<br />
landskabsinteresser tilsidesættes.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
53
nyttIg InformatIon<br />
sikrede skæringer<br />
Barrierer som store veje, baner<br />
og vandløb på tværs af en sti betegnes<br />
som en usikker skæring.<br />
Kommunen kan planlægge for og<br />
anlægge passager på en måde,<br />
som både er trafiksikker og ikke<br />
forringer stiens oplevelsesværdi<br />
med lange omveje, trafiklarm osv.<br />
På mindre trafikerede steder kan<br />
der være tale om midterhelle,<br />
lysregulering osv., mens der ved<br />
nye større veje og baner skal påregnes<br />
anlæg af tunnel eller bro.<br />
54 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong><br />
2. Øvrige regionale rekreative stier som er et mere fintmasket net,<br />
der er mere udbygget i nogle dele af regionen end andre. I Brøndby<br />
løber disse stier i enten nord-sydlig eller øst-vestlig retning og er forbundet<br />
med det ovennævnte stinet.<br />
3. Trafikstier som er et stinet der er særligt beregnet for pendlere og<br />
som forbinder større befolkningsområder, arbejdspladsområder og<br />
trafikterminaler. Brøndbys trafikstier løber langs Gammel Køge Landevej,<br />
Søndre Ringvej, Roskildevej, Avedøre Havnevej samt Vestvolden.<br />
Trafikstierne skal koordineres med nabokommunerne.<br />
4. Nationale cykelruter. Der er udpeget et landsdækkende net af cykelruter,<br />
der sikrer mulighed for cykelpendling i lange stræk på tværs<br />
af landet. Der er for tiden <strong>12</strong> ruter og dele af såvel trafikstier som rekreative<br />
stier indgår i de nationale cykelruter. Rute nr. 4, 6 og 9 passerer<br />
gennem Brøndby Kommune.<br />
Kommunen vil arbejde for at forbedre stinettene.
Brøndbys stinet binder kommunen<br />
sammen med nabokommunerne,<br />
og tilbyder sikre ruter for<br />
pendlere, skolebørn og motionister.<br />
Udover de asfalterede<br />
stiruter er der en del grusstier.<br />
Grusstierne findes blandt andet<br />
i skovene, hvor de harmonerer<br />
godt med skovbund og træer.<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
55
Signatur:<br />
Trafikstier<br />
56 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong>
Signatur:<br />
Det overordnede regionale rekreative stinet<br />
Øvrige regionale rekreative stier<br />
Manglende sikret skæring<br />
kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong> | redegørelse<br />
57
58 redegørelse | kommuneplan <strong>2009</strong> - <strong>2021</strong>
Kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong> består af tre dele:<br />
• Del 1 Hovedstruktur<br />
• Del 2 Rammer og retningslinjer<br />
• Del 3 Redegørelse<br />
Dette hæfte udgør del 3 i Kommuneplan <strong>2009</strong>-<strong>2021</strong><br />
- Redegørelse<br />
Redegørelsen er kommuneplanens forudsætningsdel. I dette<br />
hæfte beskrives bl.a. de planlægningsmæssige, statistiske og<br />
lovgivningsmæssige forudsætninger for kommuneplanen.